SV Europeiska unionens officiella tidning C 487/30

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EESK:s ståndpunkt beträffande särskilda nyckelfrågor i förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP)

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 487/05)

Föredragande: Philippe DE BUCK Medföredragande: Tanja BUZEK

Beslut av EESK:s plenarförsamling 21.1.2016 Rättslig grund Artikel 29.2 i arbetsordningen Yttrande på eget initiativ Ansvarig facksektion REX Antagande av facksektionen 19.7.2016 Antagande vid plenarsessionen 21.9.2016 Plenarsession nr 519 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 213/23/17

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) går 2016 in i ett avgörande skede. EU:s och Förenta staternas chefsförhandlare har meddelat att de har för avsikt att påskynda samtalen i syfte att nå ett ambitiöst och omfattande politiskt avtal där möjliga ”landningszoner” fastställs på alla områden innan den nuvarande amerikanska administrationens mandatperiod löper ut. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) har därför beslutat att utarbeta ett initiativyttrande om särskilda nyckelfrågor i TTIP.

1.2 Detta yttrande behandlar inte det möjliga slutliga avtal som förhandlingarna mellan EU och Förenta staterna kommer att leda fram till. Det är dock viktigt att göra en bedömning av i vilken utsträckning det europeiska organiserade civila samhällets ståndpunkter, som i synnerhet framförts i EESK:s tidigare yttranden, har beaktats i de EU-förslag som för närvarande finns tillgängliga för allmänheten. Detta kommer att göra det möjligt att lägga en grund för ett fördjupat partnerskap mellan Europeiska kommissionen och det europeiska civila samhället när EU:s handelspolitik utarbetas.

1.3 EESK, som framhåller sin institutionella roll, vill därför lägga fram följande rekommendationer.

1.4 Regleringssamarbete

1.4.1 TTIP-förhandlingarna har gett insatserna för ökat regleringssamarbete ny fart och skapat högre förväntningar. Kommittén konstaterar därför med tillfredsställelse att det föreslagna kapitlet omfattar en strävan att uppnå målen för den offentliga politiken och en hög skyddsnivå på ett antal fastställda områden. EESK välkomnar också det uttryckliga klargörandet att den institutionella strukturen för regleringssamarbetet ska ha som funktion och syfte att ge stöd och råd till beslutsfattarna under demokratisk kontroll och att den varken kommer att ha befogenhet att anta rättsakter eller att ersätta nationella regleringsförfaranden.

1.4.2 Kommittén efterlyser dock en tydligare definition av ”betungande” bestämmelser och betonar att bestämmelser som skyddar konsument-, arbetstagar- och miljörättigheter inte i sig bör betraktas som ”betungande”.

1.4.3 EESK anser också att kapitlet om goda regleringsmetoder inte bör begränsa parternas rätt att lagstifta eller införa förfaranden som motsvarar det amerikanska notice-and-comment-förfarandet.

1.4.4 EESK uppmanar dessutom Europeiska kommissionen att klargöra formerna för de representativa aktörernas deltagande, särskilt arbetsmarknadens parter och företrädarna för det civila samhället.

1.5 Tekniska handelshinder och sanitära och fytosanitära frågor

1.5.1 EESK anser att förslagen om standardisering, tekniska föreskrifter, märkning och etikettering måste betraktas som viktiga offensiva intressen för Europeiska unionen. Kommittén noterar de viktiga bestämmelserna om öppenhet. EESK anser dock att — de farhågor som EU:s standardiseringsorgan CEN/Cenelec uttryckt när det gäller riskerna med ömsesidigt erkännande av frivilliga standarder bör tas i beaktande, — mer ingående arbete krävs när det gäller märknings- och etiketteringskrav.

1.5.2 När det gäller kapitlet om sanitära och fytosanitära åtgärder noterar EESK att det baseras på WTO-avtalet om sanitära och fytosanitära åtgärder, som omfattar försiktighetsprincipen. EESK efterlyser emellertid ytterligare försäkringar om att EU:s livsmedelslagstiftning inte kommer att ändras och att EU kommer att behålla sina restriktioner när det gäller hormoner, tillväxtbefrämjande medel och genetiskt modifierade organismer.

1.6 Förenklade tull- och handelsförfaranden

1.6.1 EESK erkänner vikten av förenklade handelsförfaranden, särskilt för små företag, och välkomnar kommissionens föreslagna kapitel. Kommittén efterlyser dock ytterligare förenklingar av tullförfarandena och klargöranden av bestämmelserna avseende sanktioner och ansvar för överträdelser av tullagstiftningen.

1.7 Tjänster

1.7.1 EESK välkomnar EU:s meningsfulla åtaganden i kapitlet om tjänster och upprepar sin begäran om ökat marknadstillträde på federal nivå och delstatsnivå, ökat regleringssamarbete – med tanke på att marknadstillträdet också är beroende av ett sådant samarbete – och bevarande av offentliga tjänster i enlighet med EUF-fördraget. EESK påminner också om att audiovisuella tjänster inte ingår i mandatet och därför inte bör omfattas av några åtaganden. Kommittén stöder också Europeiska kommissionens beslut att göra uppehåll i förhandlingarna om tillträde till marknaden för finansiella tjänster tills Förenta staternas förhandlare tydligt går med på att inleda diskussioner om regleringssamarbete, i syfte att öka skyddsnivåerna och den finansiella stabiliteten inom denna sektor. EESK efterlyser också en tydlig och detaljerad formulering om ett brett definierat undantag för offentliga tjänster i syfte att säkerställa att alla offentliga tjänster som läggs ut på entreprenad eller finansieras av statliga, privata vinstdrivande eller ideella organisationer kommer att undantas från överenskommelsen.

1.8 Handel och hållbar utveckling

1.8.1 EESK välkomnar att kommissionens förslag om handel och hållbar utveckling är så omfattande och detaljerat. Kommittén påminner dock om att det faktiska värdet av dessa bestämmelser främst beror på möjligheten att genomföra dem i praktiken. EESK efterlyser en effektiv genomförandemekanism och en stark övervakningsmekanism via det civila samhället. EESK kan inte kommentera genomförandeåtgärderna för kapitlet om hållbar utveckling i TTIP, eftersom textförslagen om genomförandet har försenats. Det är viktigt att kommissionen för en dialog med det civila samhället och arbetsmarknadens parter om dessa förslag så att de kan utformas på ett sätt som gör dem ändamålsenliga i praktiken. EESK förbehåller sig rätten att yttra sig om dessa delar när de offentliggörs.

1.9 Investeringsskydd

1.9.1 EESK välkomnar förslaget om att reformera investeringsskyddssystemet och målet att inrätta en permanent multilateral investeringsdomstol som ska ersätta privata skiljedomstolar. EESK anser dock att det fortfarande finns allvarliga potentiella problem som bör åtgärdas, vilka anges i punkt 8.8. Kommittén uppmanar även kommissionen att utarbeta en konsekvensbedömning som omfattar både kostnaderna för det nya investeringsdomstolssystemet och dess funktion.

2. Bakgrund

2.1 Sedan TTIP-förhandlingarna inleddes i juni 2013 har EESK har spelat en viktig roll när det gäller att föra fram ståndpunkterna inom EU:s organiserade civila samhälle genom att utarbeta yttranden om specifika aspekter av förhandlingarna (1), om investeringsskydd och tvistlösning mellan investerare och stat (2) och om TTIP-avtalets konsekvenser för de små och medelstora företagen (3). Under tiden har kommissionen offentliggjort sitt viktiga meddelande ”Handel för alla” (4) som fastställer villkoren för kommande handels- och investeringsavtal. EESK har i sitt yttrande (5) ställt sig bakom den strategi som beskrivs i meddelandet. Kommittén strävar också, i samarbete med övriga EU-institutioner, efter att bidra till en väl underbyggd debatt om TTIP inom det civila samhället genom ett antal TTIP-relaterade aktiviteter. Det handlar bl.a. om att anordna hearingar och besök av EESK-ledamöter i Förenta staterna.

2.2 EESK konstaterar att insynen i TTIP-förhandlingarna är större än vid tidigare handels- och investeringsförhandlingar: För första gången har rådets mandat, EU:s ståndpunkter och flera förslagstexter offentliggjorts. En rådgivande grupp har inrättats bestående av experter som företräder ett stort antal olika intressen – konsumenter, fackföreningar, näringsliv, miljö och folkhälsa – för att ge EU:s handelsförhandlare rådgivning av hög kvalitet på de områden som diskuteras under förhandlingarna. EESK beklagar dock, med tanke på kommitténs institutionella roll, att kommittén inte formellt inkluderats i denna särskilda rådgivande grupp för TTIP (6). Europeiska kommissionen har skapat en särskild webbplats för TTIP med faktablad och handledningar, EU:s ståndpunktsdokument (där EU:s allmänna strategi för en viss fråga fastställs och beskrivs), EU:s förslagstexter (som är EU:s inledande förslag till lagstiftningstexter om frågor i TTIP-avtalet) och EU:s erbjudande om marknadstillträde när det gäller tjänster. EESK uppskattar kommissionens förslag om att inrätta ett forum för det civila samhället, som ska bestå av företrädare för oberoende organisationer i det civila samhället, inbegripet deltagare i de inhemska rådgivande grupperna, för att föra en dialog om genomförandet och tillämpningen av detta avtal.

2.3 Detta yttrande bygger på resultaten från de tidigare yttrandena, där kommittén betonat att fördelarna med TTIP måste komma näringslivet (även små och medelstora företag), arbetstagare, konsumenter och allmänhet till godo i samma utsträckning, och att bevarandet av de höga standarder som gäller inom EU måste vara en förutsättning för att avtalet ska godtas. EESK anser att det är viktigt att kommentera de av EU:s ståndpunkter och förslagstexter som redan offentliggjorts för ett antal utvalda kapitel i syfte att granska i vilken utsträckning de överensstämmer med dessa förutsättningar samt fastställa de viktigaste punkterna av intresse och källorna till oro för det europeiska civila samhället. EESK har särskilt valt att inrikta sin analys på förslagen om regleringssamarbete, bland annat goda regleringsmetoder (offentliggjordes den 21 mars 2016) tekniska handelshinder och sanitära och fytosanitära åtgärder (båda offentliggjordes i januari 2015), förenklade tull- och handelsförfaranden (offentliggjordes i januari 2015 och ändrades i mars 2016), tjänster (offentliggjordes i juli 2015), hållbar utveckling (offentliggjordes i november 2015) och investeringar (offentliggjordes i november 2015). I detta yttrande behandlas dokument som offentliggjorts före den 14 juli 2016.

2.4 Det bör noteras att Europeiska kommissionen den 14 juli 2016 offentliggjorde ett förslag om den institutionella strukturen i avtalet (7), som inbegriper inrättandet av inhemska rådgivande grupper, bestående av företrädare för det civila samhället och som har kompetens att ge råd till parterna avseende avtalets tillämpning. Kommittén välkomnar att mandatet för de inhemska rådgivande grupperna utvidgas till att omfatta alla frågor av intresse inom ramen för avtalet, men beklagar dock att det gemensamma sammanträdet mellan de två inhemska rådgivande grupperna på gruppernas eget initiativ inte uttryckligen nämns i EU:s förslag och att forumet för det civila samhället endast kan sammankallas av den gemensamma kommittén. Sammanträdena i forumet för det civila samhället ska göra det möjligt för medlemmarna i de båda inhemska rådgivande grupperna att arbeta med gemensamma rekommendationer till parterna.

2.5 I detta avseende beklagar EESK djupt att den höga grad av insyn som hittills uppnåtts allvarligt kommer att undergrävas när förhandlingar så småningom kommer att föras utifrån konsoliderade texter om inte Förenta staterna går med på att göra dessa texter tillgängliga för allmänheten eller åtminstone för EU:s rådgivande grupp. EESK uppmanar därför kommissionen att fortsätta att göra sitt bästa för att ta upp denna fråga med sin motpart.

3. Regleringssamarbete

3.1 Regleringssamarbete är en av tre pelare inom TTIP-avtalet (de andra två är marknadstillträde och bestämmelser) och består av fyra delar: övergripande aspekter (som omfattar dels ett avsnitt om ”regelkonvergens” eller ”bästa regleringspraxis”, dels ett avsnitt om ”regleringssamarbete” mellan lagstiftarna), tekniska handelshinder, livsmedelssäkerhet och djurhälsa och växtskydd samt sektorsspecifika bilagor. Syftet med detta avsnitt är att kommentera den första av dessa delar – övergripande aspekter – medan följande avsnitt kommer att behandla tekniska handelshinder och sanitära och fytosanitära frågor.

3.2 Regleringssamarbete har fastställts som ett av de viktigaste målen med TTIP, eftersom det skulle kunna spela en viktig roll för att underlätta handel och investeringar och förbättra konkurrenskraften för i synnerhet små företag. Särskilt små och medelstora företag utgår från att nya möjligheter kommer att skapas, eftersom de till skillnad från stora företag saknar resurser att navigera olika regelverk på båda sidor av Atlanten. Samtidigt skulle en bättre överensstämmelse mellan regelverken skapa möjligheter för stora företag att dra nytta av stordriftsfördelar mellan Europa och Förenta staterna.

3.3 Insatser för regleringssamarbete är inte något nytt (8). TTIP-förhandlingarna har gett insatserna för ökat regleringssamarbete ny fart och skapat högre förväntningar. EESK menar att det är svårt att uppskatta vilka fördelar ett ökat regleringssamarbete skulle medföra, främst eftersom de kommer att variera beroende på vilken grad av samarbete som man enas om under förhandlingarna. I det utkast till teknisk delrapport som Europeiska kommissionen utarbetat om bedömningen av konsekvenserna för den hållbara utvecklingen uppskattar man att 76 % av effekterna av TTIP kommer att komma från regleringssamarbete, medan 24 % av den totala effekten kommer att komma från sänkta tullavgifter (9).

3.4 EESK anser emellertid att det är viktigt att skyddsmekanismer införs för att säkerställa att regleringssamarbetsprocessen inte utnyttjas för att undergräva sociala standarder, arbetsnormer, konsumentnormer och miljöstandarder, utan i stället används för att förbättra dem. Om dessa villkor uppfylls skulle fördelarna inte bara bli ekonomiska, utan det kan också underlätta tillsynsmyndigheternas uppgift när det gäller att uppnå målen för den offentliga politiken.

3.5 Bevarandet av EU:s höga skyddsnivåer är en grundläggande fråga för kommittén. Det nuvarande förslaget i artikel x1b i kapitlet om regleringssamarbete omfattar strävan att uppnå målen för den offentliga politiken och en hög skyddsnivå när det gäller bl.a. folkhälsa, människors, djurs och växters liv och hälsa, hälsa och säkerhet, arbetsvillkor, djurskydd, miljö, konsumenter, socialt skydd och socialförsäkring, personuppgifter och it-säkerhet, kulturell mångfald och finansiell stabilitet.

3.6 Kommittén är emellertid oroad över att detta kan undergrävas av artikel x1d där det fastställs ett mål att minska onödigt betungande lagstiftningskrav (10). EESK befarar att en sådan formulering skulle kunna tolkas som att man ser bestämmelser som skyddar konsument-, arbetstagar- och miljörättigheter som ”betungande” i sig.

3.7 EESK vill därför än en gång med kraft upprepa sin ståndpunkt att det är ett grundläggande krav att man slår vakt om befintliga höga standarder och att regleringssamarbetet vid sidan av målet att förbättra handelsmöjligheter också bör syfta till att förbättra säkerhet, hälsa och ekonomiskt och socialt välstånd för människor på båda sidor av Atlanten. Detta åtagande bör därför bekräftas i mycket tydliga och detaljerade ordalag i det slutliga avtalet. Kommittén är bekymrad över EU:s förslag om goda regleringsmetoder. Regleringssamarbete bör handla om att förbättra dialogen mellan regleringsmyndigheterna, inte om att påverka varandras regleringsprocesser. EESK uppmanar kommissionen att klargöra avsnittet om goda regleringsmetoder i sitt förslag.

3.8 I detta avseende anser EESK att det nuvarande förslaget till kapitlet om goda regleringsmetoder, där man konstaterar att parterna kommer att åläggas att undersöka andra alternativ än regleringsåtgärder (inklusive alternativet att inte reglera) för att uppnå målen i rättsakten, inte bör ses som en begränsning av parternas rätt att lagstifta. För att skapa större säkerhet bör det i avtalstexten klargöras att denna bestämmelse inte ska begränsa parternas rätt att lagstifta. EESK konstaterar också att artikel 6 i förslaget om samråd med berörda parter inte bör betraktas som likvärdigt med Förenta staternas notice-and-comment-förfarande.

3.9 EESK anser att utveckling av handeln därför även fortsättningsvis måste betraktas som ett centralt mål. Det är viktigt att TTIP-förhandlingarna stöder undanröjandet av onödiga handelshinder (11).

3.10 EESK välkomnar det aktuella förslaget från kommissionen, där man uttryckligen fastställer att den institutionella strukturens funktion och syfte är att ge stöd och råd till beslutsfattarna under demokratisk kontroll av Europaparlamentet och Europeiska unionens råd (12). Det ordinarie lagstiftningsförfarandet får inte undergrävas och förseningar eller en dämpning av lagstiftningsarbetet måste förhindras. EESK välkomnar den föreslagna artikel 1, som bekräftar rätten att både lagstifta och fastställa skyddsnivåer. Det är dock mycket viktigt att man i förslaget fastställer sammansättningen av och arbetsordningen för de olika kommittéerna och arbetsgrupperna. EESK uppmanar kommissionen att säkerställa enhetlighet och samstämmighet mellan kapitlen om horisontellt regleringssamarbete, tekniska handelshinder och sanitära och fytosanitära åtgärder och de sektoriella bilagorna.

3.11 Man ska se till att dialog äger rum i början av regleringsprocessen, eftersom detta ökar chanserna att hitta politiska lösningar som även tar hänsyn till gränsöverskridande aspekter. Att berörda parter ska få delta via ett öppet förfarande, vilket är en central princip i en god lagstiftningsprocess i Europeiska unionen, måste tydligt fastställas i kommissionens förslag. För att regleringssamarbetet ska leda till inkluderande resultat och förslag för tillsynsmyndigheter ska det finnas ett strukturerat och balanserat engagemang från berörda aktörers sida, särskilt företag, konsumenter, miljögrupper och arbetstagare.

3.12 För att uppnå konkreta framsteg ska tidiga samråd om regleringsarbetet genomföras mellan EU:s och Förenta staternas regleringsmyndigheter. Diskussioner i ett tidigt skede i beslutsprocessen förväntas öka möjligheterna att ta fram driftskompatibla regler i framtiden och ge marknadsaktörerna möjlighet att följa reglerna på båda sidor av Atlanten samtidigt. Regleringsmyndigheterna måste dock betrakta dialogen och besvarandet av kommentarer från motparter eller berörda personer som något frivilligt i syfte att undvika en dämpning av regleringsarbetet.

3.13 EESK uppmanar Europeiska kommissionen att klargöra formerna både för ovan nämnda dialog och för de representativa aktörernas deltagande, särskilt arbetsmarknadens parter och företrädarna för det civila samhället. Det måste finnas en tydlig garanti för att relevanta intressenter kommer att kunna bidra till en öppen dialog genom ett tydligt fastställt förfarande som säkerställer lika behandling och förebygger förseningar i lagstiftningsprocessen. På EU-sidan bör öppenhetsregistret beaktas när det gäller att fastställa hur relevanta och representativa de olika aktörerna är.

4. Tekniska handelshinder och sanitära och fytosanitära frågor

4.1 EESK ser positivt på att WTO-avtalet om tekniska handelshinder har integrerats i förslaget i dess nuvarande form. Det föreslagna kapitlet om tekniska handelshinder tar också upp tekniska krav (tekniska föreskrifter och standarder) och krav vid bedömning av överensstämmelse. EESK anser att förslagen om standardisering, tekniska föreskrifter, märkning och etikettering måste betraktas som viktiga offensiva intressen för Europeiska unionen. Det är viktigt att dessa förslag inte utnyttjas för att ifrågasätta bestämmelser som krävs för hälsa och säkerhet samt socialt skydd.

4.2 EESK noterar de viktiga bestämmelserna om öppenhet: I kapitlet upprepas kravet på att anmäla åtgärder till WTO, tillhandahålla information till den andra parten, erbjuda en möjlighet att framföra skriftliga kommentarer samt svara på sådana kommentarer. I kapitlet föreskrivs också att alla tillämpliga tekniska föreskrifter, såväl nya som befintliga, liksom standarder som tas upp i tekniska föreskrifter (eftersom de allra flesta standarder används av näringslivet utan att regleringsmyndigheterna tar upp dem i tekniska föreskrifter) ska offentliggöras i ett register.

4.3 När det gäller standardisering välkomnar EESK samarbetet mellan standardiseringsorganen samt de begränsade principerna om ömsesidigt godkännande. EESK har dock tagit del av de farhågor som CEN/Cenelec uttryckt när det gäller riskerna med ömsesidigt erkännande av frivilliga standarder i TTIP. EESK uppmanar kommissionen att ta hänsyn till förslagen från EU:s standardiseringsorgan och se till att EU:s intressen tillvaratas. Även försäkran om att alla berörda parter kommer att kunna bidra till utvecklingen av nya standarder är viktig.

4.4 Förenta staternas och EU:s standardiseringssystem är mycket olika. I synnerhet finns i Förenta staterna inte principen ”en produkt, en vedertagen standard”, som utgör en hörnsten i EU:s inre marknad. När en ny standard antas i Europa upphävs motstridiga nationella standarder. I Förenta staterna existerar däremot olika standarder sida vid sida på marknaden, vilket gör det svårt för små och medelstora företag att veta vilken standard som skulle passa deras produktsortiment bäst. För att öka öppenheten och främja små företag är det avgörande att en helpdesk inrättas på den amerikanska sidan för att tillhandahålla stödtjänster för EU-företag som vill exportera till den amerikanska marknaden. Det handlar ofta om små företag med begränsade resurser men med en hög grad av specialisering på en nischmarknad som ligger till grund för deras konkurrenskraft.

4.5 EESK beklagar att viktiga områden som elsäkerhet, elektromagnetisk kompatibilitet, maskiner och telekommunikationer, där EU har ett starkt offensivt intresse, identifieras som prioriterade områden för kommande diskussioner. Dessa områden bör ingå bland de angivna specifika resultat av bedömningar av överensstämmelse som förhandlingarna ska leda fram till.

4.6 EESK beklagar även att avsnittet om märkning och etikettering inte innehåller några prioriterade områden för det framtida arbetet, och det finns inga platshållare vare sig i tidsplanen för den kommande översynen av märknings- och etiketteringskraven eller när det gäller att inkludera resultaten av förhandlingar inom särskilda sektorer.

4.7 Det föreslagna kapitlet om sanitära och fytosanitära åtgärder bygger på WTO-avtalet om sanitära och fytosanitära åtgärder och kommenterar EU:s förslagstext som lades fram för diskussion med Förenta staterna under den förhandlingsrunda som ägde rum den 29 september–3 oktober 2014 och som offentliggjordes den 7 januari 2015.

4.8 WTO-avtalet om sanitära och fytosanitära åtgärder, som behandlar tillämpningen av bestämmelserna om livsmedelssäkerhet, djurhälsa och växtskydd, fastställer att försiktighetsprincipen (artikel 5.7), som numera också är förankrad i Lissabonfördraget, ska tillämpas. Detta får inte vara förhandlingsbart och bör därför inte ingå i avtalet. EESK ser därför mycket positivt på EU:s försäkran att TTIP-avtalet inte kommer att innebära att den befintliga livsmedelslagstiftningen ändras, att EU kommer att behålla sina restriktioner när det gäller hormoner och tillväxtbefrämjande medel för kött och att TTIP inte kommer att leda till ändringar av EU-lagstiftningen om genetiskt modifierade organismer.

5. Förenklade tull- och handelsförfaranden

5.1 Eftersom varuhandeln omfattar en stor del av den transatlantiska handeln kommer alla insatser för att förbättra tullförfarandena att få betydande effekter för den bilaterala handeln, särskilt för små företag.

5.2 EESK välkomnar de nya förslag som syftar till att underlätta tullförfarandena, särskilt inrättandet av en enda kontaktpunkt på båda sidor av Atlanten, bättre samordning av internationella standarder och utveckling av ett partnerskapsprogram för förenklade handelsprocedurer, harmonisering och anpassning av data, åtagande om att göra en bedömning av vilka data som bör anpassas samt ett utvidgat ansvarsområde för den gemensamma tullsamarbetskommittén, som ska fungera som en specialiserad tullkommitté inom ett antal områden som ännu inte fastställts samt när det gäller förhandsbesked.

5.3 EESK uppmanar Europeiska kommissionen att förtydliga de delar som är särskilt viktiga för EU:s företag och som ännu inte är tydliga i den tillgängliga texten, t.ex. minimivärdet, avskaffandet av alla tilläggsavgifter och frågan om påföljder och ansvar för överträdelser av tullagstiftningen.

6. Tjänster

6.1 I sitt erbjudande om tjänster gör EU meningsfulla åtaganden inom sektorer som är avgörande för att främja Europas konkurrenskraft och tillväxt (det digitala området och telekommunikationer), påskyndar integreringen av globala värdekedjor (transport, budtjänster, företagstjänster och yrkesmässiga tjänster) eller rör centrala ekonomiska sektorer (byggnadssektorn, detaljhandel, energi).

6.2 EESK ser också positivt på att EU föreslår en ram för att främja ett rättvist, öppet och konsekvent regelverk för ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer mellan parterna, där man fastställer de allmänna villkoren för förhandlingar om avtal om ömsesidigt erkännande, som är av avgörande betydelse för att säkra ett bättre marknadstillträde för EU:s tjänsteleverantörer.

6.3 EESK framhåller på nytt tre huvudaspekter som rör tjänster: behovet av att öka marknadstillträdet på både federal nivå och delstatsnivå, konstaterandet att marknadstillträde också är beroende av ett förbättrat regleringssamarbete och begäran om att bevara de särskilda bestämmelserna för offentliga tjänster i enlighet med EUF-fördraget.

6.4 EESK framhåller att kommissionen bör se till att TTIP, när det gäller tjänster, går längre än befintliga avtal som Gats och TiSA och att särskilda avtal bör slutas för att undanröja många av de diskriminerande hinder som finns i Förenta staterna.

6.5 EESK vill framhålla en särskild fråga som kommissionen bör ta i beaktande och som rör det ojämlika marknadstillträdet: amerikanska företag kan dra nytta av EU:s inre marknad medan företag från EU ställs inför en fragmenterad amerikansk marknad genom att ett stort antal tjänstesektorer regleras på delstatsnivå. EESK vill fästa uppmärksamheten på det faktum att Förenta staternas fortsatta krav på visum för medborgare i vissa EU-medlemsstater, medan amerikanska medborgare inte behöver någon visering för att resa till EU, utgör en diskriminerande behandling av EU-medborgare som är till nackdel för de bilaterala förbindelserna.

6.6 När det gäller särskilda sektorer vill EESK framföra följande synpunkter: — Audiovisuella tjänster ingår inte i mandatet och bör därför inte omfattas av några åtaganden. — Tillträde till marknaden för finansiella tjänster bör inte beviljas innan Förenta staternas förhandlare på ett tydligt sätt går med på att inleda diskussioner om regleringssamarbete. Ett sådant regleringssamarbete bör syfta till att öka skyddsnivån och den finansiella stabiliteten. — Offentliga tjänster bör skyddas fullt ut eftersom de garanterar de befintliga höga standarderna när det gäller att tillhandahålla grundläggande och känsliga tjänster till medborgarna. Tydliga och brett definierade undantag bör därför införas.

6.7 När det gäller offentliga tjänster slog EESK i sitt yttrande om ”Handel för alla” fast att skyddet av offentliga tjänster i handelsavtal bäst kan säkerställas ”med hjälp av en positivlista för både marknadstillträde och nationell behandling”. I EU:s nuvarande erbjudande om tjänster i TTIP används dock en helt ny blandad metod för förteckning av tjänster, vilket skulle kunna leda till stor osäkerhet.

6.8 Bilaga III om marknadstillträde innehåller en positivlista med samma formulering som i EU:s Gats-bindningslista, där det anges att ”allmännyttiga tjänster förekommer i sektorer såsom närstående vetenskapliga och tekniska konsulttjänster, FoU-tjänster inom samhällsvetenskap och humaniora, tekniska kontroller och analyser, miljötjänster, hälsovård, transporttjänster och transportrelaterade tjänster. Ensamrätt på sådana tjänster beviljas ofta privata aktörer, till exempel aktörer som har koncessioner från offentliga myndigheter och omfattas av särskilda skyldigheter att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster. Eftersom allmännyttiga tjänster ofta även förekommer på en nivå under den centrala är det inte lämpligt att göra en detaljerad och uttömmande sektorspecifik förteckning” (13). Allmännytteklausulen, som gör det möjligt att bevara monopolstrukturer, har emellertid flera brister, bland annat att den inte omfattar begränsningar, såsom ekonomiska behovsprövningar eller kvoter. EESK vill betona att undantaget för allmännyttiga tjänster bör gälla för alla leveranssätt.

6.9 EESK efterlyser en tydlig och detaljerad formulering om undantaget för allmännyttiga tjänster i bilaga III i syfte att säkerställa att alla offentliga tjänster som läggs ut på entreprenad eller finansieras av statliga, privata vinstdrivande eller ideella organisationer kommer att undantas från denna överenskommelse.

6.10 Trots att standstill- och ratchetklausulerna inte gäller för bilaga II är kommittén orolig för att förhandlingarna kan leda till att EU:s invändningar, som för närvarande finns upptagna i denna bilaga, flyttas till bilaga I, vilket skulle förhindra att liberaliseringen avvecklas. EESK välkomnar i detta sammanhang uttalandet i den rådgivande rapporten från SER (Nederländernas sociala och ekonomiska råd) om att regeringarna även fortsättningsvis måste ha möjlighet att – utifrån egna preferenser – fastställa att vissa tjänster ska betraktas som tjänster i allmänhetens intresse (14).

6.11 Kommittén är också oroad för att den amerikanska regeringen kan komma att väcka talan mot offentlig reglering av tjänster som inte på ett tydligt sätt tagits upp i förteckningarna i bilagorna I och II genom antingen mellanstatliga tvistlösningsförfaranden för överträdelser av åtaganden om nationell behandling eller mest-gynnad-nation, eller genom investeringsdomstolssystemet.

6.12 EESK beklagar att tillträdet till tjänstemarknaden försummas jämfört med andra kapitel och uppmanar kommissionen att öka insatserna för att undanröja de återstående hindren för marknadstillträde i Förenta staterna. Förenta staterna tillämpar fortfarande ett totalförbud inom sjöfarten. Det finns tak för aktiekapital på 25 % för lufttransporter och 20 % inom telekomsektorn och betydande hinder bakom gränserna, exempelvis på området för telekommunikationer och satelliter. Det finns en mycket lång förteckning över krav på medborgarskap inom sektorer som banker, försäkringar och redovisning. Krav på bosättning ställs för juridiska tjänster, redovisningstjänster, ingenjörstjänster och försäkringstjänster. Det finns krav på lokal närvaro för exempelvis juridiska tjänster, redovisning och försäkring samt ett juridiskt formkrav när det gäller försäkringar etc.

7. Hållbar utveckling

7.1 TTIP ger parterna en möjlighet att främja hållbarhet genom handel och att gå längre än andra handelsavtal som ingåtts av någon av parterna när det gäller hållbarhetsmål. I sina yttranden REX/390 och REX/449 (15) har EESK efterlyst ett kraftfullt kapitel om handel och hållbar utveckling, som ses som en grundläggande del av avtalet, och kommittén välkomnar därför att kommissionens förslag är så omfattande och detaljerat. EESK anser dock att det faktiska värdet av dessa bestämmelser främst beror på möjligheten att senare genomföra dem i praktiken.

7.2 Kommittén slog i sitt yttrande REX/390 fast att en stark gemensam civilsamhällelig övervakningsmekanism måste tillåtas bli en viktig del av alla avtal. EESK ställer sig därför till fullo bakom kommissionsledamot Cecilia Malmströms uttalande om att det i kapitlet om hållbar utveckling krävs effektiva genomförandemekanismer (16). EESK stöder också rekommendationerna i den rådgivande rapporten från Nederländernas sociala och ekonomiska råd och Frankrikes ekonomiska och sociala råd om möjligheten att vid behov införa effektiva påföljder för parterna (17).

7.3 EESK ser mycket positivt på Europeiska kommissionens långtgående åtagande för höga arbets- och miljöstandarder. Kommittén välkomnar att rätten att lagstifta och fastställa höga skyddsnivåer bekräftas i ingressen till avtalet och i en separat artikel i kapitlet om hållbar utveckling.

7.4 EESK har efterlyst en ny bekräftelse av parternas åtaganden att genomföra och tillämpa sin arbetsrätt i praktiken och av de skyldigheter som följer av deras medlemskap i Internationella arbetsorganisationen (ILO). EESK välkomnar därför införandet av bindande bestämmelser om skydd av grundläggande arbetsnormer som föreningsfriheten och rätten att bedriva kollektivförhandlingar genom att bilda och ansluta sig till fackföreningar, avskaffandet av tvångsarbete, det faktiska avskaffandet av barnarbete samt principerna om jämställdhet och icke-diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning. EESK välkomnar den ökade integrationen av parternas åtagande att garantera anständiga arbetsvillkor samt hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. För att göra dessa bestämmelser om hållbar utveckling bindande måste en strategi i tre steg genomföras med offentliga samråd, inhemska rådgivande grupper och expertpaneler som omfattar ILO och den allmänna bestämmelsen om tvistlösning i avtalet.

7.5 När det gäller miljöaspekter ligger införandet av en bestämmelse om handel i samband med en miljövänlig hantering av kemikalier och avfall väl i linje med det civila samhällets intresseområden. EESK välkomnar därför att man i avtalet inför bestämmelser som syftar till att förebygga eller minimera de negativa effekterna på människors hälsa och miljön i samband med kemikalier och avfall. EESK välkomnar också parternas engagemang för hållbart skogsbruk och det ömsesidiga erkännandet av de betydande negativa effekterna av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.

7.6 Samarbete mellan parterna avseende handelsrelaterade aspekter av arbetsmarknadspolitik och miljöpolitik är en välkommen bestämmelse i förslaget. EESK stöder erkännandet av vikten av samarbete för att främja anständigt arbete i globala leverantörskedjor och i utarbetandet av strategier och politik för att främja handelns bidrag till resurseffektivitet, den gröna ekonomin och kretsloppsekonomin (18).

7.7 Kommittén ställer sig bakom målet att skydda arbetstagarnas rättigheter och miljön genom en uppförandekod, system för standarder, märkning, certifiering, kontroll och andra strategier som rör företag.

7.8 Ansvarsfullt företagande, t.ex. företagens sociala ansvar, kan stärka hållbarhetsmålen ytterligare. EESK ställer sig bakom att man i hållbarhetskapitlet inför uttryckliga hänvisningar till OECD:s riktlinjer för multinationella företag, FN:s Global Compact-initiativ, ISO 26000, ILO:s trepartsförklaring om principer för multinationella företag och socialpolitik och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter.

7.9 EESK konstaterar att EU:s förslagstext inte omfattar några delar om tvistlösning, som kommer att utarbetas i ett senare skede, och förbehåller sig möjligheten att yttra sig om dessa delar när de offentliggörs.

7.10 För att stödja genomförandet av parternas åtagande att främja internationell handel på ett sätt som bidrar till målet att uppnå en hållbar utveckling ställer sig kommittén positiv till en genomförandemekanism som bygger på social dialog. EESK välkomnar kommissionens förslag att inrätta inhemska rådgivande grupper som på ett balanserat sätt företräder grupper i det civila samhället som representerar en avvägning mellan näringslivet, arbetstagarna, konsumenterna, miljön och folkhälsan och som kan lämna synpunkter eller rekommendationer om genomförandet av TTIP (19). Erfarenheter från gällande avtal visar att det för att säkerställa att en sådan övervakningsmekanism fungerar effektivt är viktigt att de rekommendationer som lämnas av övervakningsorganen leder till granskningar från EU-institutionernas sida och kopplas till en verkställighetsprocess.

8. Investeringar

8.1 EESK noterar att kommissionen har lagt fram en förslagstext om ett system med investeringsdomstolar som innebär en förfarandemässig reform för att införa ett nytt system som ska ersätta mekanismen för tvistlösning mellan investerare och stat. Förslaget består av två delar, de omfattande bestämmelserna om investeringsskydd och en beskrivning av hur systemet för lösning av tvister mellan investerare och stater ska fungera. Det omfattar också ett inledande avsnitt som innehåller definitioner som är specifika för investeringsskydd.

8.2 I enlighet med vad kommittén efterfrågade i yttrande REX/390 ges mer detaljerade definitioner avseende ”rätten att lagstifta”, ”indirekt expropriering” och ”rättvis och lika behandling”. Dessa villkor måste vara uppfyllda för att man ska kunna lagstifta om ett förfarande för tvistlösning mellan en stat och en investerare. Dessa förtydliganden gynnar partens rätt att lagstifta i allmänhetens intresse framför skyddet för investerare.

8.3 EESK betonar att definitionerna i detta avtal, särskilt rätten att lagstifta, bör vara tydliga och garantera statens rätt att bibehålla och införa höga standarder, i synnerhet när det gäller det sociala skyddet samt miljö- och konsumentskyddet, samtidigt som ett lämpligt och legitimt skydd av investerare från protektionism och diskriminering garanteras. EESK välkomnar att en separat artikel införts i avtalets huvudtext och inte bara i ingressen. Rätten att lagstifta inom området för socialt skydd bör uttryckligen nämna kollektivavtal, inklusive trepartsavtal och/eller generella (erga omnes) avtal, så att de inte kan tolkas som en överträdelse av en investerares berättigade förväntningar. Arbets- och lönevillkor inom ramen för kollektivavtalen får inte betraktas som icke-tariffära handelshinder.

8.4 EESK konstaterar dock att de mest betydelsefulla förändringarna avser de förfarandemässiga aspekterna av tvistlösningen. Tvistlösningssystemet har omvandlats till ett rättssystem med en domstol där tillfälliga skiljedomare som utses av de tvistande parterna ersätts med domare från en fast lista som kommer att fastställas av avtalsparterna. Dessa ändringar gör det till ett mer institutionaliserat system. EESK anser att parterna bör se till att systemet med investeringsdomstolar är helt operativt så snart som avtalet är ratificerat och att domarna har demokratisk legitimitet och utses på ett sätt som undanröjer risken för ett politiserat domstolssystem, liksom risken för intressekonflikter.

8.5 EESK framhåller med tillfredsställelse att en strikt uppförandekod införs för att säkerställa opartiskhet och för att förhindra intressekonflikter. En appellationsdomstol inrättas också för att bedöma domstolens skiljedomar, vilket är ett sätt att hantera den berättigade kritiken mot systemet för tvistlösning mellan investerare och stat. Öppenhet och insyn säkerställs också genom att Uncitrals (Förenta nationernas kommission för internationell handelsrätt) regler skulle gälla för tvister.

8.6 Även om EESK välkomnar de förbättringar som gjorts i syfte att reformera systemet anser kommittén att det fortfarande finns allvarliga potentiella problem som måste åtgärdas.

8.7 EESK konstaterar dessutom att det fortfarande finns farhågor avseende genomförandet av det nya systemet och att dessa varierar utifrån de olika aktörerna. EESK uppmanar kommissionen att ytterligare beakta dessa frågor i sina fortsatta insatser för att förbättra systemet för att lösa investeringstvister.

8.8 Några av dessa farhågor kan sammanfattas på följande sätt: — Behovet av att hitta rätt balans mellan den legitima offentliga politiken och standarderna för investeringsskydd när det gäller ”rättvis och lika behandling” och ”skydd mot indirekt expropriering”, på grundval av tydliga definitioner som minskar risken för en vid tolkning. — Ett mycket begränsat antal legitima politiska mål, t.ex. skydd av folkhälsan, säkerhet, miljö och allmän moral, socialt skydd och konsumentskydd eller främjande och skydd av den kulturella mångfalden, är kopplade till rätten att lagstifta. — Inga uttryckliga undantag för bestämmelser som avser organisering eller tillhandahållande av offentliga tjänster. — Utebliven vinst tas inte alls med i beräkningen av kompensation för investeringar som gjorts. — Tillämpningen av principen om att förloraren betalar kan i praktiken hindra ett företag, särskilt ett litet eller medelstort företag, från att använda systemet. — Behovet av att hänvisa till investerarnas skyldigheter enligt ILO:s förklaring om multinationella företag, FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter och OECD:s riktlinjer för multinationella företag. — Viss oklarhet om hur skiljedomar kommer att erkännas och verkställas av nationella domstolar och vad förhållandet är till New York-konventionen om erkännande och verkställighet av utländska skiljedomar eller relevanta bestämmelser från ICSID (Internationella centrumet för biläggande av investeringstvister). Detta bör klargöras, eftersom investerare redan i det nuvarande systemet har problem med att få skiljedomar verkställda. — Behovet av att noga bedöma huruvida systemet med investeringsdomstolar är förenligt med EU:s rättsliga ram. — Avsaknad av verkligt oberoende domare, eftersom de i det nya förslaget fortfarande i vissa fall tillåts att arbeta som affärsjurister. — Behovet av att ta hänsyn till rekommendationerna i den tekniska TTIP-delrapporten om konsekvenserna för hållbar utveckling i syfte att utesluta möjligheten att offentliga tjänster ifrågasätts inom ramen för systemet med investeringsdomstolar (20). EESK uppmanar kommissionen att involvera det civila samhället och det europeiska rättsväsendet för att lösa dessa problem.

8.9 Vissa berörda aktörer har dessutom ifrågasatt behovet av ett separat skiljedomsförfarande för investeringar inom välfungerande och högutvecklade nationella rättssystem (21).

8.10 EESK anser sammanfattningsvis att Europeiska kommissionens förslag till ett system med investeringsdomstolar är ett steg i rätt riktning men att det måste förbättras ytterligare på ett antal områden för att fungera som en oberoende rättsinstans. Kommittén beklagar att systemet föreslogs utan en fullständig och ordentlig samrådsprocess och före en konsekvensbedömning som omfattar både kostnaderna för systemet och dess funktion samt uppmanar kommissionen att utarbeta en sådan konsekvensbedömning.

Bryssel den 21 september 2016. Georges DASSIS Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Se EESK:s initiativyttrande om ”Transatlantiska handelsrelationer och EESK:s syn på ett utökat samarbete och ett eventuellt frihandelsavtal mellan EU och Förenta staterna” (EUT C 424, 26.11.2014, s. 9).

(2) Se EESK:s initiativyttrande om ”Investerarskydd och tvistlösning mellan investerare och stat inom ramen för EU:s handels- och investeringsavtal med tredjeländer” (EUT C 332, 8.10.2015, s. 45).

(3) Se EESK:s initiativyttrande om ”Det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar och dess inverkan på de små och medelstora företagen” (EUT C 383, 17.11.2015, s. 34).

(4) Europeiska kommissionens meddelande ”Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik” (COM(2015) 497 final).

(5) Se EESK:s yttrande om ”Handel för alla: Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik” (EUT C 264, 20.7.2016, s. 123).

(6) Se fotnot 5.

(7) Se http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2016/july/tradoc_154802.pdf

(8) T.ex. Transatlantiska ekonomiska rådet som inrättades 2007 samt högnivåforumet för samarbete och högnivåforumet för lagstiftningssamarbete.

(9) Ecorys, ”Trade SIA on the Transatlantic Trade and Investment Partnership (TTIP) between the EU and the USA – Draft Interim Technical Report”, s. 18 (http://www.trade-sia.com/ttip/wp-content/uploads/sites/6/2014/02/TSIA-TTIP-draft-Interim-Technical-Report.pdf).

(10) EU:s reviderade förslagstext om regleringssamarbete, som offentliggjordes den 21 mars 2016 (http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/154377.htm).

(11) Sociaal-Economische Raad (SER), ”Advisory Report 16/04E on TTIP” (https://www.ser.nl/~/media/files/internet/talen/engels/2016/ttip.ashx).

(12) Se yttrandet ”Les enjeux de la négociation du projet de Partenariat transatlantique pour le commerce et l’investissement (PTCI)” från CESE (Frankrikes råd för ekonomiska, sociala och miljörelaterade frågor).

(http://www.lecese.fr/sites/default/files/pdf/Avis/2016/2016_01_projet_partenariat_transtlantique.pdf).

(13) ”Services and Investment offer of the European Union” (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/july/tradoc_153670.pdf).

(14) Se fotnot 11.

(15) Se fotnot 5.

(16) Anförande av kommissionsledamot Cecilia Malmström av den 17 november 2015 (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/november/tradoc_153968.pdf).

(17) Se fotnoterna 12 och 11.

(18) Se EESK:s initiativyttrande om ”Arbete på skäliga villkor inom globala leveranskedjor” (EUT C 303, 19.8.2016, s. 17).

(19) Se fotnot 7.

(20) Ecorys, ”Trade SIA on the Transatlantic Trade and Investment Partnership (TTIP) between the EU and the USA – Draft Interim Technical Report”, s. 144 (http://www.trade-sia.com/ttip/wp-content/uploads/sites/6/2014/02/TSIA-TTIP-draft-Interim-Technical-Report.pdf).

(21) T.ex. Europeiska fackliga samorganisationens (EFS) ståndpunkt om kommissionens förslag till ett investeringsdomstolssystem i TTIP och övergripande avtal om ekonomi och handel: https://www.etuc.org/documents/etuc-position-commissions-proposal-investment-court-system-ttip-and-ceta#.V2xn19KNhHg