Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken: Årlig översikt över hållbar tillväxt 2022

[COM(2021) 740 final]

(2022/C 275/09)

Föredragande: Judith VORBACH

Remiss Europeiska kommissionen, 21.1.2022 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig sektion Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning Antagande av sektionen 8.2.2022 Antagande vid plenarsessionen 23.2.2022 Plenarsession nr 567 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 140/5/38

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Långt innan covid-19-pandemin bröt ut i Europa har EU ställts inför motgångar och kriser. År 2020 gick EU in i den djupaste ekonomiska recessionen i sin historia, samtidigt som de redan befintliga utmaningarna fortfarande var långt ifrån lösta. EU vidtog exceptionella stödåtgärder för att mildra konsekvenserna och avvärja en instabil situation. Pandemin kan emellertid bara bekämpas nationsöverskridande, och EESK efterlyser ett framsynt samarbete om EU:s hälsopolitik, rejält höjda vaccinationsnivåer och anammande av en global ansats, för att få en öppen debatt på EU-nivå om ett tillfälligt och frivilligt Trips-undantag.

1.2 EESK förespråkar en välståndsinriktad politik och stöder EU:s agenda för konkurrenskraftig hållbarhet. Dess fyra principer – miljömässig hållbarhet, produktivitet, rättvisa och makroekonomisk stabilitet – samt konkurrenskraft bör jämställas för att uppnå de avsedda förstärkande effekterna och en framgångsrik omställning. Rättvisa och social hållbarhet är till exempel avgörande faktorer för konkurrenskraften och vice versa. Ju mindre inblandade parlamenten, arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället är, desto mer sannolikt blir det att olikheterna ökar och acceptansen minskar, i synnerhet när det gäller att ställa om ekonomin för att uppnå klimatneutralitet.

1.3 En av våra utmaningar är att så långt som möjligt få bort sambandet mellan ekonomiskt välstånd och försämrad miljö. Det som behövs är, återigen, en helhetssyn där alla slags miljöskador uppmärksammas. Åtaganden att slå vakt om det sociala välbefinnandet får inte bara bli tomma slagord. Det är av yttersta vikt att säkerställa att arbetsinsatserna och vinsterna från omställningen fördelas rättvist. EESK betonar vikten av ett sunt affärsklimat och av att upprätthålla starka industriella värdekedjor i Europa, och efterlyser ett europeiskt industriellt ledarskap som eftersträvar hållbarhet. Mekanismen för koldioxidjustering vid gränserna måste utformas ändamålsenligt, och statliga stödåtgärder bör villkoras mot skapande av arbetstillfällen av hög kvalitet och mot att arbetstagarrättigheter och skattskyldigheter respekteras. Slutligen betonar EESK att en eventuell övergång till miljöbeskattning inte får medföra regressiva fördelningseffekter eller energifattigdom.

1.4 EESK välkomnar kommissionens förslag om reformer och investeringar och om att främja en rättvis inre marknad för att säkerställa en stark ekonomisk grund. Åtgärder för att främja den inre marknaden och förbättra företagsklimatet är avgörande för att främja innovation och produktivitet. Dessutom är en rättvis produktivitetsstrategi en avgörande drivkraft för konkurrenskraft och uppåtgående konvergens på lång sikt. Sociala rättigheter och arbetsmarknadsrelaterade rättigheter är av grundläggande betydelse men ingår inte i de grundlagsstadgade skyddade friheterna på den inre marknaden. EESK efterlyser lämpliga förslag om hur nationella regler som inte är förankrade i fördragen kan säkerställas. EESK rekommenderar att man motverkar de stigande energiprisernas negativa konsekvenser för produktion och distribution, och välkomnar en bättre övervakning av risker på finansmarknaden till följd av klimatkrisen. En fördjupning av kapitalmarknadsunionen och bankunionen bör konsolidera finansieringskanalerna, främja investeringsinsatser och öka motståndskraften.

1.5 EESK betonar att strävan efter en rättvis grön och digital omställning, som kräver hållbara sociala villkor, kommer att utgöra en grund för framtida välstånd och motståndskraft. Väl utformade arbetsmarknadspolitiska strategier och sociala skyddssystem är grunden för resiliens och inkluderande tillväxt. EESK instämmer fullständigt i att medlemsstaterna bör intensifiera sina insatser för att förbättra läranderesultaten i sina utbildningssystem samt i att tillgång till livslångt lärande bör säkerställas. EESK uppmanar kommissionen att granska fördelningseffekterna av utbetalningar inom ramen för den fleråriga budgetramen och NextGenerationEU och att säkerställa deras bidrag till utvecklingen av en grönare och digitaliserad ekonomi samt till uppåtgående social konvergens.

1.6 Ekonomisk återhämtning och stabil inkluderande tillväxt är förutsättningar för hållbara offentliga budgetar. Politiken behöver vara fortsatt stödjande och redo att reagera på ihållande turbulens. Följaktligen är det välkommet att man går vidare med den allmänna undantagsklausulen. När den väl ska hävas måste hänsyn tas både till de ekonomiska aktivitetsnivåerna och till arbetslöshets- och fattigdomsnivåerna jämfört med nivåerna före krisen. EESK uppmanar dessutom kommissionen att lägga fram riktlinjer för en övergångsperiod innan en moderniserad ram träder i kraft. EESK varnar för att främja politik som inskränker löpande utgifter knutna till det sociala området, utbildning och hälso- och sjukvård, och efterlyser en politik för rättvis inkomstfördelning. Vid övervakningen inom förfarandet vid makroekonomiska obalanser har det inte tagits tillräcklig hänsyn till samverkan mellan nya framträdande ekonomiska utmaningar, så EESK uppmanar även till att sociala obalanser ska övervakas.

1.7 EESK:s uppfattning är att vi är på väg in i en ny fas för ekonomisk politik och att den föränderliga europeiska planeringstermin för 2022 är ett tillfälle att öka den ekonomiska, miljömässiga och sociala hållbarheten. Den balanserade strategin i agendan för konkurrenskraftig hållbarhet bör återspeglas i de kommande landsspecifika rekommendationerna, och ett större deltagande av arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället borde ha skett för länge sedan. Om utbetalning av bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens kopplas till tillkännagivna reformer, får de landsspecifika rekommendationerna större politisk tyngd. Det är välkommet att principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter hamnar mer i fokus, men det är fortfarande oklart i hur hög grad detta faktiskt blir återspeglat i de landsspecifika rekommendationerna och återhämtnings- och resiliensplanerna. Den ekonomiska styrningen behöver integreras i den europeiska planeringsterminen på så sätt att parlamenten, arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället helt säkert blir demokratiskt involverade.

2. Allmänna kommentarer

2.1 Långt innan covid-19-pandemin bröt ut i Europa ställdes EU inför negativa ekonomiska och sociala utvecklingar och kriser. Efter en lång period av ekonomisk nedgång som följde på finansmarknadskrisen 2008, kom EU:s ekonomi slutligen i fas 2014 och fick sedan en period av tillväxt och stigande sysselsättningssiffror. Dock hade de offentliga investeringarna sjunkit under de nivåer som behövs för att hålla det offentliga kapitalet stabilt som en andel av BNP. Även om EU som helhet är relativt välmående med globala mått mätt, kvarstod olikheter mellan länder och regioner samt bristande jämlikhet och könsklyftor inom våra samhällen. Hotet från klimatkrisen och utmaningarna till följd av de tekniska förändringarna framträdde tydligt redan då.

2.2 I mars 2020 förändrades situationen dramatiskt av covid-19-pandemin och de åtgärder som vidtogs för att begränsa den. EU gick in i ”den djupaste ekonomiska recessionen i sin historia” ( 1 ) , samtidigt som de redan befintliga utmaningarna var långt ifrån lösta. Men det var inte bara pandemin och dess konsekvenser som saknade motstycke. EU vidtog också en unik uppsättning solidaritetsåtgärder för att bryta nödläget, och dit hörde att aktivera den allmänna undantagsklausulen och Sure-instrumentet ( 2 ) . EESK uppskattar i synnerhet att EU lyckades ta fram och anta ett så omfattande initiativ som NextGenerationEU mitt i en så pass allvarlig kris. Detta initiativ bör inte bara hjälpa oss att klara krisen utan också, fullt befogat, ta oss an omställningsprocessen. Genom det övergripande stöd- och sammanhållningspolitiska arbetssättet stärktes tillförsikten, och detta dämpade framgångsrikt det socioekonomiska fallet efter krisen, som annars kunde ha lett till ekonomisk och politisk instabilitet.

2.3 Det nära sambandet mellan ekonomin och pandemin blev också uppenbart i och med den ekonomiska återhämtningen till följd av den förbättrade epidemiologiska situationen i mitten av 2021. I höstprognosen 2021 förutses en övergång från återhämtning till expansion och en tillväxttakt på 4,3 % 2022, och jobbskapandet väntas följa efter ( 3 ) . Med tanke på den nya pandemivågen och omikronvarianten är det möjligt att dessa positiva utsikter kanske tyvärr inte blir verklighet. EESK påpekar att osäkerhetsnivån är hög och att pandemin inverkar betydligt på den ekonomiska aktiviteten.

2.4 Att bekämpa pandemin och förebygga nya virusvarianter är inget som går att uppnå bara på nationell nivå. I stället krävs det ett nationsöverskridande tillvägagångssätt. EESK efterlyser ett nära och framsynt samarbete om EU:s hälsopolitik, som inte bara ska bidra till att klara hälsokrisen utan även dämpa dess inverkan på ekonomin. Höjda vaccinationsnivåer bör fortsatt prioriteras, och EESK uppmanar till en global ansats, inte minst eftersom en vaccinförsörjning som är tillräcklig i globalt hänseende även ligger i EU:s eget intresse. Därför ber EESK kommissionen att leda en öppen debatt på EU-nivå om ett tillfälligt och frivilligt Trips-undantag som skulle gälla för vacciner och behandlingar mot samt tester för covid-19 ( 4 )

2.5 EESK välkomnar den flerdimensionella strategin i agendan för konkurrenskraftig hållbarhet, som beskrivs i översikten över hållbar tillväxt. Detta står i samklang med en välståndsinriktad ekonomisk politik, vilket har förespråkats i tidigare EESK-yttranden, med uppmaning att beakta ett antal mål: miljömässig och social hållbarhet, hållbar tillväxt för alla, full sysselsättning och arbete av hög kvalitet, rättvis fördelning, hälsa och livskvalitet, stabilitet på finansmarknaden, prisstabilitet, balanserad handel på grundval av en rättvis och konkurrenskraftig industriell och ekonomisk struktur samt stabila offentliga finanser. Dessa mål är också förenliga med de mål som anges i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen och är nära förbundna med varandra. Till exempel är en strategi för hållbar tillväxt som inte endast begränsas till BNP-tillväxt som det enda målet avgörande för att uppnå en klimatneutral ekonomi 2050.

2.6 Dessutom är de fyra principerna i agendan för konkurrenskraftig hållbarhet – miljömässig hållbarhet, produktivitet, rättvisa och makroekonomisk stabilitet – nära sammankopplade och alla lika viktiga. De är alla delar av ett enda pussel, och en princip kan inte existera utan de andra, vilket innebär att ingen av dem är underordnad någon av de andra. Kommissionen betonar med rätta att dessa principer bör förstärka varandra. EESK välkomnar detta, men påpekar också faran för åtstramande effekter. Ju mindre inblandade parlamenten, arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället är, desto mer sannolikt blir det att de fyra principerna iakttas olika.

2.7 EESK påpekar också att de fyra principerna inte bara hänger samman med varandra, utan att konkurrenskraften också är nära sammanlänkad och lika viktig för dem, vid sidan av en balanserad handel, som är ett av de viktigaste ekonomiska målen. Rättvisa och social hållbarhet är till exempel avgörande faktorer för konkurrenskraften och vice versa. Den europeiska sociala modellen, och i synnerhet den europeiska pelaren för sociala rättigheter, är viktiga byggstenar för EU:s konkurrenskraft. På samma sätt är en balanserad handel baserad på en rättvis, konkurrenskraftig industriell och ekonomisk struktur i sin tur en viktig förutsättning för rättvisa, social hållbarhet och tillväxt för alla i EU.

3. Särskilda kommentarer

3.1 Miljömässig hållbarhet

3.1.1 En av de främsta utmaningarna detta århundrade är att så långt som möjligt få bort sambandet mellan ekonomiskt välstånd och en hotad eller förstörd miljö. EESK håller helt med kommissionen om att klimatförändringar och miljöförstöring kräver omedelbara åtgärder. EESK stöder fullständigt målet att bekämpa klimatkrisen, men efterlyser samtidigt en helhetsstrategi där alla slags miljöskador uppmärksammas lika mycket, såsom hot mot biologisk mångfald, vatten och mark, luftföroreningar, kärnavfall och andra typer av giftigt avfall.

3.1.2 och vinsterna från omställningen fördelas rättvist. För att uppnå detta är det avgörande med social dialog, full respekt för arbetsmarknadsparternas oberoende, stärkta kollektivförhandlingar, sund företagsstyrning med arbetstagardeltagande Kommissionen påpekar helt riktigt de sociala och ekonomiska aspekterna av denna omställning och betonar att det är viktigt att skydda välstånd och välbefinnande. EESK betonar att det är av yttersta vikt att dessa avsiktsförklaringar inte förblir tomma ord och uppmanar kommissionen att tillhandahålla detaljerad kartläggning och analys av hur omställningen kommer att påverka sysselsättningen och kompetenser ( 5 ) . Det är också av yttersta vikt att säkerställa att arbetsinsatsernavinsterna från omställningen fördelas rättvist. För att uppnå detta är det avgörande med social dialog, full respekt för arbetsmarknadsparternas oberoende, stärkta kollektivförhandlingar, sund företagsstyrning med arbetstagardeltagande ( 6 ) och deltagande av arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället i det politiska beslutsfattandet. På så vis säkerställs egenansvaret, men framför allt är det ett måste för en garanterat väl avvägd och inkluderande omställningsprocess.

3.1.3 I synnerhet i 55 %-paketet, som innehåller ett stort antal långtgående politiska förslag, behövs det mer sådant deltagande. EESK betonar betydelsen av att bevara starka industriella värdekedjor i Europa, och uppmanar den europeiska industrins ledarskap att eftersträva miljömässig hållbarhet. Förslaget till en gränsjusteringsmekanism för koldioxid har potential att åstadkomma en mer stabil sysselsättning i klimatvänliga omställda företag, och är därför centralt och måste utformas på ett ändamålsenligt sätt. I samband med en eventuell övergång till miljöbeskattning, såsom uttag av skatter på förorenande verksamhet, är det absolut nödvändigt att förhindra regressiva fördelningseffekter och energifattigdom. Skattetrycket på arbete bör tas upp i detta sammanhang.

3.1.4 Kommissionen påpekar att det för att klara EU:s ambitiösa agenda för den gröna given krävs betydande investeringar till ett värde på ca 520 miljarder euro per år. Ytterligare investeringar behövs för att komplettera förändringarna på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund framhåller EESK de vidare investeringsbehoven p.g.a. den digitala omställningen, plus behoven inom hälso- och sjukvård, utbildning, socialt skydd samt forskning och utveckling. Det är viktigt att framhålla att det är av avgörande betydelse att omdirigera och utöka både privata och offentliga investeringar i syfte att säkerställa en tillräcklig investeringsnivå. Att uppnå miljömässig hållbarhet innebär dock en allmän nytta som utsätts för risk för marknadsmisslyckande.

3.1.5 Privata investeringar spelar en avgörande roll i den ekonomiska cirkeln för att främja ekonomisk utveckling och skapande av arbetstillfällen. Investeringar från den privata sektorn och innovation i synnerhet behövs för att uppnå målet om miljömässig hållbarhet, till exempel i fråga om nya batterier för bilar och koldioxidfri stålproduktion. EESK framhåller behovet av ett sunt affärsklimat och välkomnar insatserna för att kanalisera privat finansiering till klimatresiliens och miljömässig hållbarhet, i enlighet med den nya strategin för hållbar finansiering ( 7 ) . EESK stöder vidare den offentliga sektorns roll – särskilt InvestEU och motsvarande NextGenerationEU-åtgärder – när det gäller att stödja privata investeringar med hjälp av tillhandahållande av riktat stöd i full överensstämmelse med artikel 107 i EUF-fördraget. Dock efterlyser EESK att statliga stödåtgärder villkoras mot skapande av arbetstillfällen av hög kvalitet och mot att arbetstagarrättigheter och skattskyldigheter respekteras.

3.2 Produktivitet

3.2.1 Produktivitet handlar om effektiviteten i ekonomisk produktion, och definieras i grunden av kvoten mellan utfall och insats. Rättvis och hållbar produktivitetstillväxt bidrar till konkurrenskraft, välstånd och uppåtgående konvergens på lång sikt. Att sträva efter produktivitet på ett orättvist och ohållbart sätt skulle dock kunna leda till ett ökat tryck på arbetstagare och arbetsgivare, försämra den miljömässiga hållbarheten, snedvrida konkurrensen, öka ojämlikheten och hämma omställningsprocessen. Mot bakgrund av ovanstående välkomnar EESK dock kommissionens strategi att förbättra produktiviteten på ett välståndsinriktat sätt genom att främja avancerad teknik och innovation, stärka människors kompetens, bygga ut utbildningen och fortbildningen, stärka nätverken för kunskapsöverföring och kunskapsutnyttjande samt främja resurseffektivitet. I synnerhet social hållbarhet är också ett viktigt inslag i en rättvis produktivitetsstrategi.

3.2.2 EESK betonar att det behövs nya investeringar i allmänhet och särskilt i den digitala sektorn, och stöder uttryckligen kommissionens uppmaning att planerna för återhämtning och resiliens också ska vara inriktade på att bygga upp och bygga ut toppmodern digital kapacitet. Faciliteten för återhämtning och resiliens kan och bör onekligen hjälpa medlemsstaterna att utföra investeringar och reformer som – bland annat – möjliggör artificiell intelligens, högpresterande datorsystem, cybersäkerhet, mikroelektroniska och elektroniska komponenter samt säker konnektivitet. Förutom att detta ger den digitala kompetensen ett uppsving på alla nivåer, ger det stabila förutsättningar för att höja produktiviteten och konkurrenskraften, och främjar därmed en stark ekonomisk grund och välstånd i det långa loppet.

3.2.3 En rättvis och välfungerande inre marknad främjar hållbar tillväxt och sysselsättning för alla. EESK håller med kommissionen om att respekt för rättsstatsprincipen, oberoende och effektiva rättssystem av hög kvalitet, verkningsfulla åtgärder mot korruption, effektiv förvaltning inklusive skatteförvaltning, samt regelverk mot penningtvätt och bedrägeri, är viktiga faktorer för att förbättra företagsklimatet och skydda den rättvisa konkurrensen mellan företag. Tyvärr föreligger det fortfarande en obalans mellan ekonomiska friheter och sociala och arbetsmarknadsrelaterade rättigheter. Sociala och arbetsmarknadsrelaterade rättigheter är av grundläggande betydelse men ingår inte i de grundlagsstadgade skyddade friheterna på den inre marknaden. Nationella rättigheter för att skydda anställda klassas ibland som administrativa hinder för marknaden. Till följd av detta uppfattar många arbetstagare den inre marknaden som ett hot. EESK efterlyser lämpliga förslag om hur man kan åtgärda denna obalans och hur nationella regler som inte är förankrade i fördragen kan säkerställas. Dessutom rekommenderar EESK med bestämdhet att ansträngningarna inom ramen för initiativet ”Bortom BNP” ( 8 ) genomförs konsekvent.

3.2.4 EESK rekommenderar starkt att man griper sig an de stigande energiprisernas negativa inverkan ekonomiskt och fördelningsmässigt. Pristoppen i fråga kan bero på att den ekonomiska aktiviteten har återupptagits med kraft och att det blivit störningar på tillgångssidan, och den kan komma att jämna ut sig av sig själv när den ekonomiska utvecklingen blir mer stabil. Den medför emellertid en omedelbar börda för produktionen och industrins konkurrenskraft. Höga grossistpriser på energi påverkar dessutom sannolikt detaljhandelspriserna och kan medföra att livsmedelspriserna drivs upp. Även om dessa effekter är övergående kan de ge upphov till nedåtgående press på lönernas köpkraft, så att hushåll med lägre inkomst kan hamna i fattigdom. EESK stöder strävandena att motverka den här utvecklingen.

3.3 Rättvisa

3.3.1 Svagt socialt skydd, obalanser och ojämlikhet var ett problem långt före covid-19-krisen. År 2016, då långt över 20 % av EU-medborgarna löpte risk att drabbas av fattigdom och socialt utanförskap, drog ECB slutsatsen att fördelningen av nettoförmögenheten är kraftigt snedvriden ( 9 ) . Enligt Världsbankens rapport om fattigdomen i världen (2018) ( 10 ) har drygt en miljard människor tagit sig ur absolut fattigdom under de senaste tre årtiondena, till stor del på grund av den minskade fattigdomen i Kina. Pandemin har bromsat denna positiva utveckling. Förmögenheterna är dock fortfarande koncentrerade till den absoluta toppen, och de mest förmögnas tillgångar har faktiskt ökat under de senaste 25 åren ( 11 ) . Kommissionen påpekar med rätta att ojämlikheten tilltar till följd av pandemin. Ojämlikheten är inte bara ett problem i sig, den begränsar även den ekonomiska utvecklingen genom att den dämpar den privata efterfrågan och är en grogrund för sociala spänningar. Fler arbetstillfällen av god kvalitet, sunda löne- och arbetsvillkor, sysselsättning för missgynnade grupper och rätt till kollektivförhandlingar är därför av avgörande betydelse. EESK understryker betydelsen av att respektera de nationella arbetsmarknadsrelationerna och arbetsmarknadens parters oberoende när man vill gynna sådan politik.

3.3.2 EESK uppskattar kommissionens försäkran att rättvisa måste ligga till grund för återhämtningen. Inför problematisk ojämlikhet, oroväckande fattigdomssiffror och politiska spänningar är social hållbarhet, jämställdhet, lika möjligheter, icke-diskriminering och rättvis fördelning viktiga mål i sig. Följaktligen rekommenderar EESK starkt att man inte bara fokuserar på den gröna och den digitala omställningen, den s.k. dubbla omställningen, utan även utöver detta eftersträvar social hållbarhet. EESK betonar att strävan efter rättvisa och samtidigt en rättvis grön och digital omställning som kräver hållbara sociala villkor kommer att utgöra en grund för framtida välstånd och motståndskraft.

3.3.3 Grunden för resiliens och för en hållbar tillväxt för alla är en välutformad aktiv arbetsmarknadspolitik, offentlig arbetsförmedling och socialförsäkringssystem som hjälper människor att behålla sin levnadsstandard i tider av ekonomisk turbulens och i händelse av individuella behov. Införda åtgärder för att behålla arbetstillfällen, exempelvis system med korttidsarbete, har på ett avgörande sätt motverkat krisens negativa effekter på arbetsmarknaderna. Men även om inkomststöd och sociala skyddsnät har förhindrat ett stort inkomstfall, har covid-19-pandemin även blottlagt luckor i tillgången till socialt skydd. EESK efterlyser uppåtgående social konvergens som bidrar till EU:s övergripande motståndskraft mot kriser.

3.3.4 Även den digitala omställningen och dess sociala konsekvenser måste särskilt uppmärksammas, inte minst eftersom pandemin har påskyndat den processen. EESK välkomnar att kommissionen – bland annat – påpekar att tillgången till nätbaserat lärande är ojämn och att det kan få långsiktiga konsekvenser i form av bl.a. sämre grundläggande färdigheter, och därigenom förvärra ojämlikheten på utbildningsområdet. EESK instämmer helhjärtat i att medlemsstaterna bör intensifiera sina insatser för att förbättra läranderesultaten i sina utbildningssystem. För att åtgärda kompetensglapp och förhindra växande sociala klyftor måste rätten till livslångt lärande erkännas och tillgången till detta garanteras. Detta måste stödjas med offentliga medel i syfte att hjälpa ansvarsfulla företag att utföra tjänster för livslångt lärande av hög kvalitet. För att minska den digitala klyftan bör man noga uppmärksamma tillgången till digitala tjänster för personer med funktionsnedsättning och för äldre.

3.3.5 Den nya fleråriga budgetramen och NextGenerationEU, och i synnerhet faciliteten för återhämtning och resiliens, uppgår till 1 824 biljoner euro som ska hjälpa medlemsstaterna att ta sig an de aktuella utmaningarna. EESK uppmanar kommissionen att granska att de tillkännagivna politiska åtgärderna genomförs ordentligt, så att målen med den gröna och digitala omställningen främjas konkret genom avsatta medel. Framför allt bör redan planerade utgifter inte godtas som delar av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna. Detta skulle även göra att man inte behövde höja de nationella bidragen eller minska utgifterna från EU-budgeten.

3.3.6 Det måste också noga övervakas vad utbetalningarna av medlen får för effekter fördelningsmässigt och socialt, så att de garanterat bidrar till en uppåtgående social konvergens. Kommissionen påpekar helt korrekt att krisen påverkar olika befolkningsgrupper, sektorer och regioner olika mycket, ur flera aspekter. EESK efterlyser därför särskilda insatser för att skydda låg- och medelinkomsthushåll och sårbara personer, som är de som drabbas mest av alla kriser och omställningsprocesser. Investeringar bör finansieras med villkoret att de leder till nettoökning av arbetstillfällen och att arbetstagares rättigheter respekteras. På det hela taget är det viktigt att framtida generationer får valuta för de pengar som läggs ut i dag.

3.4 Makroekonomisk stabilitet

3.4.1 Pandemichocken har förvärrat de redan befintliga sårbarheterna och gjort att obalanserna mellan medlemsstaterna inte längre minskas, men den har även skapat större osäkerhet. Därför behöver ekonomi- och penningpolitiken inte bara förbli stödjande utan även smidig och redo att reagera på all eventuell turbulens och alla chocker och säkerställa EU:s resiliens. Följaktligen välkomnar EESK att man går vidare med den allmänna undantagsklausulen. När den väl ska hävas måste hänsyn tas både till den ekonomiska aktivitetsnivån och till arbetslöshets- och fattigdomsnivåerna jämfört med nivåerna före krisen. Dessutom bör finanspolitiken nationellt och på EU-nivå samt penningpolitiken samordnas på ett välbetänkt sätt, för att ömsesidigt förstärka de avsedda stödjande och stabiliserande effekterna.

3.4.2 EESK efterlyser en övergång till en välståndsinriktad ekonomisk styrning, så som beskrivs i olika yttranden ( 12 ) . Efter avbrottet till följd av pandemin borde därför den fortsatta översynen av ramen för ekonomisk styrning sedan länge ha återupptagits i syfte att främja en lämplig finanspolitik i såväl goda som dåliga tider. Bristerna i den nuvarande finanspolitiska ramen var uppenbara redan 2020, och krisen medför ännu allvarligare utmaningar. I en analys påstås att 23 medlemsstater inte kommer att uppfylla underskottskriteriet och 13 medlemsstater inte skuldkriteriet.

3.4.3 EESK håller med kommissionen om att man bör avstå från att inleda ett förfarande vid alltför stora underskott mot en medlemsstat och ställer sig bakom dess rekommendation att medlemsstaterna bör fortsätta att ge finanspolitiskt stöd samtidigt som den finanspolitiska hållbarheten tryggas på medellång sikt när de ekonomiska förhållandena tillåter det. Detta ligger i linje med EESK:s ståndpunkt om att stödja hållbar tillväxt och därigenom möjliggöra en förstärkning av de offentliga finanserna ( 13 ) . EESK efterlyser dock också ett erkännande av att det finns ett akut behov av ökade investeringar för att hantera omställningsprocessen. Innan den reviderade ramen träder i kraft bör kommissionen dessutom lägga fram riktlinjer för en övergångsperiod, under vilken förfarandet vid alltför stora underskott inte bör inledas, med möjligheten att använda klausulen om ovanliga händelser på landsspecifik basis ( 14 )

3.4.4 EESK håller med kommissionen om att det vid övervakningen inom förfarandet vid makroekonomiska obalanser kanske inte har tagits tillräcklig hänsyn till samverkan mellan nya framträdande ekonomiska utmaningar, främst belastning på miljön ( 15 ) . Dessutom måste de sociala obalanserna övervakas för att uppväga de offentliga och makroekonomiska kravens dominans ( 16 ) . Eftersom sociala och sysselsättningsrelaterade obalanser kan få negativa gränsöverskridande konsekvenser är det viktigt att de upptäcks och korrigeras i ett tidigt skede. Slutligen välkomnar EESK kommissionens arbete med grön budgetering.

3.4.5 Ekonomisk återhämtning och stabil tillväxt för alla är förutsättningar för hållbara offentliga budgetar och för att bygga upp finanspolitiska buffertar. Eftersom nationellt finansierade offentliga investeringar får en fortsatt viktig roll är det avgörande att tillämpa ”gyllene regeln”, utan att äventyra den finanspolitiska hållbarheten och eurons värde, om omställningsprocessen ska lyckas. Men med tanke på den höga osäkerhetsnivån varnar också EESK för att inskränka löpande utgifter knutna till det sociala området, utbildning och hälso- och sjukvård. Välfungerande automatiska stabilisatorer är nyckeln till att förebygga sociala påfrestningar, stabilisera efterfrågan och uppnå resiliens mot alla kriser. Orättvis skattepolitik, skattebedrägerier och aggressiv skatteplanering äventyrar å andra sidan det finanspolitiska spelrum som behövs för att reagera på chocker och gripa sig an omställningsprocessen. Kommissionens iakttagelser beträffande intäkterna är därför välkomna. Detta gäller också för föreslagna reformer inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens med avseende på ökad effektivitet i skatteförvaltningen i syfte att förbättra skatteuppbörden och minska efterlevnadskostnaderna för företag och privatpersoner.

3.4.6 En viktig aspekt på makroekonomisk stabilitet är stabiliteten på finansmarknaderna. När kapitalmarknadsunionen och bankunionen fördjupas bör fokus ligga på att stärka finansieringskanalerna och främja den privata sektorns bidrag till investeringsinsatserna. Härvidlag anser EESK att det är viktigt att man hittar rätt balans mellan riskfördelning och riskminskning, och välkomnar i synnerhet strävandena att skärpa övervakningen av systemiska risker till följd av klimatkrisen. Det är dessutom viktigt att ta hänsyn till sociala hållbarhetsrisker som hotar den sociala sammanhållningen till följd av det ökande fördelningsgapet. I finansmarknadslagstiftningen bör också effektivitet prioriteras före komplexitet, och det bör finnas konsumentskydd på hög nivå.

3.5 Den europeiska planeringsterminen utvecklas

3.5.1 EESK betonar att EU i och med NextGenerationEU når en ny fas för den ekonomiska politiken och tar ett avgörande steg framåt mot solidaritet. Den europeiska planeringsterminen 2022 är ett tillfälle att öka den ekonomiska, miljömässiga och sociala hållbarheten. EESK efterlyser ett åtagande att främja hållbar tillväxt för alla, fullständig sysselsättning och arbetstillfällen av hög kvalitet samt resolut stärka planeringsterminens demokratiska inriktning. Dessutom borde arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället sedan länge ha involverats i större utsträckning i planeringsterminen.

3.5.2 Att EU:s planeringstermin tar hänsyn till faciliteten för återhämtning och resiliens gör den mer meningsfull. Att koppla regelefterlevnad till reformer – som fastställs i de nationella planerna för återhämtning och resiliens och i hög grad bygger på de landsspecifika rekommendationerna – och utbetalningen av delbetalningar ger också de landsspecifika rekommendationerna större politisk tyngd. Därför är det nödvändigt att arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället görs mer delaktiga i utvecklingen och genomförandet av det nationella reformprogrammet. EESK efterlyser miniminormer för ett sådant samråd ( 17 ) . Sammanhållningspolitikens strikta regler för samråd med intressenter, och särskilt partnerskapsprincipen, bör åtminstone ses som en modell för förfarandena i faciliteten för återhämtning och resiliens ( 18 )

3.5.3 En rad empiriska studier visar att merparten av tidigare landsspecifika rekommendationer har inriktats på att stärka konkurrenskraften och konsolidera de offentliga budgetarna. EESK uppmanar kommissionen att föra vidare den balanserade strategin i agendan för konkurrenskraftig hållbarhet, särskilt till de kommande landsspecifika rekommendationerna. Fokus bör särskilt ligga på att rekommendera reformer såsom aktiv och inkluderande arbetsmarknadspolitik och system för livslångt lärande, däribland program för omskolning och stöd till karriärbyte, även för missgynnade grupper som personer med funktionsnedsättning och äldre.

3.5.4 Resultatet av det sociala toppmötet i Porto var lovvärt så till vida att man med den reviderade sociala resultattavlan kan övervaka framstegen med att genomföra principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och få med den övervakningen i den europeiska planeringsterminen. Det är därför välkommet att det i förslaget till gemensam sysselsättningsrapport för 2022 läggs större fokus på pelarens principer, parallellt med att förslaget innefattar de överordnade målen för 2030 och huvudindikatorerna i den reviderade sociala resultattavlan i analysen. Det är emellertid fortfarande oklart i hur hög grad dessa slutsatser faktiskt kommer att återspeglas i de landsspecifika rekommendationerna och återhämtnings- och resiliensplanerna. Dessutom bör målen för hållbar utveckling fungera som referenspunkter.

3.5.5 EESK efterlyser dessutom 1) reformer som garanterar att EU-medlen används ändamålsenligt, t.ex. att de offentliga förvaltningarna får högre teknisk kapacitet att förvalta investeringsprojekt, 2) system för offentlig upphandling som bygger på principen om det mest ekonomiskt fördelaktiga i stället för det billigaste anbudet och som därmed tar hänsyn till arbetsrättsrelaterade, sociala och miljömässiga aspekter, samt 3) reformer för att få bort andra icke-monetära hinder för en fungerande investeringspolitik. I synnerhet uppmanar EESK kommissionen att förebygga allt missbruk av medel och all korruption.

3.5.6 Den ekonomiska styrningen, och i synnerhet reglerna i den finanspolitiska ramen, behöver integreras i den europeiska planeringsterminen på ett sådant sätt att Europaparlamentet, de nationella parlamenten, arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället garanteras demokratiskt deltagande. Planeringsterminen bör också reformeras med syftet att gynna en mångsidig och demokratisk dialog om makroekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningar och stödja politisk samordning.

Bryssel den 23 februari 2022. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Europeiska kommissionens vårprognos 2020.

(2) Europeiska instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation.

(3) Höstprognosen 2021.

(4) EESK:s yttrande ”Att komma stärkta ur krisen: åtgärder på grundval av de första lärdomarna” (EUT C 152, 6.4.2022, s. 116).

(5) EESK:s yttrande ”55 %-paketet (’Fit for 55’): nå EU:s klimatmål 2030 för klimatneutralitet” (EUT C 275, 18.7.2022, s. 101).

(6) EESK:s yttrande ”Social dialog som en viktig pelare för ekonomisk hållbarhet” (EUT C 10, 11.1.2021, s. 14).

(7) EESK:s yttrande ”Förnyad strategi för hållbar finansiering” (EUT C 152, 6.4.2022, s. 97).

(8) Background – Beyond GDP, Europeiska kommissionen.

(9) Europeiska centralbanken, ”The Household Finance and Consumption Survey: results from the second wave”, nr 18, december 2016.

(10) Världsbanksgruppen: ”Poverty and shared prosperity 2018. Piecing together the poverty puzzle. Overview”. Se bild 1, s. 2.

(11) I ”World Inequality Report 2022” återges de mest aktuella och fullständiga uppgifterna om ojämlikhet världen över.

(12) Se EESK:s yttrande ”Översyn av den ekonomiska styrningen 2020” (EUT C 429, 11.12.2020, s. 227), och EESK:s yttrande på eget initiativ ”Att omforma EU:s finanspolitiska ram för en hållbar återhämtning och en rättvis omställning” (EUT C 105, 4.3.2022, s. 11).

(13) EESK:s yttrande ”Översyn av den ekonomiska styrningen”, 2020 (EUT C 429, 11.12.2020, s. 227).

(14) EESK:s yttrande ”Att omforma EU:s finanspolitiska ram för en hållbar återhämtning och en rättvis omställning” (EUT C 105, 4.3.2022, s. 11).

(15) COM(2021) 662 final.

(16) EESK:s yttrande ”En europeisk pelare för sociala rättigheter” (EUT C 286, 16.7.2021, s. 13).

(17) EESK:s resolution ”Det organiserade civila samhällets deltagande i arbetet med de nationella planerna för återhämtning och resiliens” (EUT C 155, 30.4.2021, s. 1).

(18) EESK:s yttrande ”Sammanhållningspolitikens roll i att bekämpa ojämlikhet – komplementaritet och överlappningar med faciliteten för återhämtning och resiliens” (EUT C 517, 22.12.2021, s. 1).