MOTIVERING

1. Konventionen om skydd av flyttande vilda djur (Bonnkonventionen) syftar till att skydda flyttande arter av landdjur, vattendjur och fåglar i hela deras utbredningsområde. Det är ett mellanstatligt avtal, som ingåtts med stöd av Förenta nationernas miljöprogram, om bevarandet av vilda djur och livsmiljöer i hela världen. Europeiska unionen är part i Bonnkonventionen sedan den 1 november 1983[1].

2. De flyttande arter som ska skyddas anges i bilaga I (utrotningshotade arter) och II (arter som är föremål för överenskommelser) till konventionen.

3. Partskonferensen är konventionens beslutsfattande organ med befogenhet att utvärdera bevarandestatusen för de flyttande arterna och, följaktligen, att ändra bilagorna I och II till konventionen.

4. I enlighet med artikel XI i konventionen får ändringsförslag läggas fram av varje part. En ändring av bilagorna träder i kraft för samtliga parter nittio dagar efter det partskonferensmöte då den antas, utom för de parter som anmäler en reservation.

5. Partskonferensen för konventionen håller sitt tionde möte i Bergen (Norge) den 20–25 november 2011. Inför detta möte har parterna i konventionen lagt fram förslag för att skydda flera nya arter genom ändringar i bilagorna I och II till konventionen.

6. Två av dessa förslag har lagts fram av Europeiska unionen och lämnats in till konventionens sekretariat i enlighet med kraven i rådets beslut[2]. Det hade redan bedömts att dessa förslag är i linje med målen i fågeldirektivet[3] och förordningen om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem[4]. Därför bör unionen aktivt stödja antagandet av dessa förslag som den själv har lämnat in.

7. Andra parter i konventionen lämnade in sex förslag till ändringar av bilagorna I och II. Inget av dessa förslag avseende fågel- eller däggdjursarter skulle kräva ändringar i unionsrätten. Förslagen om fiskarten Manta birostris skulle kräva en ändring av unionslagstiftningen om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken för att garantera skydd för denna art. Unionen bör stödja dessa förslag på grundval av följande överväganden: 1) Upptagandet av dessa arter är grundat på vetenskapliga rön. 2) Konsekvensen mellan unionens inre och yttre åtgärder. 3) Unionen har åtagit sig att främja det internationella samarbetet för skydd av den biologiska mångfalden.

8. Det är därför nödvändigt för rådet att fatta ett beslut för att fastställa vilken ståndpunkt som ska antas på unionens vägnar vid partskonferensens tionde möte med avseende på ändringsförslag.

2011/0252 (NLE)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om fastställande av den ståndpunkt som ska antas på Europeiska unionens vägnar avseende förslag till ändringar av bilagorna I och II till konventionen om skydd av flyttande vilda djur vid partskonferensens tionde möte

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 192.1 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av kommissionens förslag[5], och

av följande skäl:

1. I egenskap av part i konventionen om skydd av flyttande vilda djur[6], får Europeiska unionen lägga fram förslag om ändring av bilagorna till konventionen som anger de arter som ska skyddas.

2. Partskonferensen är konventionens beslutsfattande organ och bland dess befogenheter ingår förmågan att utvärdera bevarandestatusen för de flyttande arterna och följaktligen att ändra bilagorna I och II till konventionen.

3. I enlighet med artikel XI i konventionen träder en ändring i kraft för samtliga parter nittio dagar efter det partskonferensmöte vid vilket den antas, utom för de parter som anmäler en reservation.

4. Inför det tionde mötet i partskonferensen, som kommer att äga rum i Bergen (Norge) den 20–25 november 2011, framförde unionen till konventionens sekretariat förslag[7] om ändring av tillägg I till att även omfatta arterna Falco cherrug och Falco vespertinus.

5. Andra parter i konventionen har också lagt fram förslag för att skydda flera nya arter genom ändring av bilagorna I och II till konventionen.

6. Unionen bör stödja dessa förslag eftersom de är vetenskapligt baserade, i linje med unionens lagstiftning och med unionens åtagande om internationellt samarbete för skydd av biologisk mångfald, i enlighet med artikel 5 i FN:s konvention om biologisk mångfald[8] och beslut som fattas vid partskonferensen, i synnerhet med det globala mål som man kom överens om vid det tionde mötet: Senast 2020 ska utdöendet av kända hotade arter ha stoppats och deras bevarandestatus, särskilt de som är mest på tillbakagång, ska ha förbättrats och stabiliserats.

7. Inget av förslagen till ändringar avseende fågel- eller däggdjursarter skulle kräva ändringar i unionsrätten.

8. Förslagen om fiskarten Manta birostris skulle kräva en ändring av unionslagstiftningen om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken för att garantera skydd för denna art.

9. I den mån konventionen om bevarande av flyttande vilda djur faller både inom unionens behörighet och medlemsstaternas behörighet bör kommissionen och medlemsstaterna bedriva ett nära samarbete för att anta ändringar av bilagorna till konventionen, i syfte att uppnå enighet i unionens internationella representation.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Vid det tionde mötet i partskonferensen för konventionen om skydd av flyttande vilda djur ska kommissionen lägga fram följande ståndpunkt för unionen när det gäller förslag till ändringar av bilagorna I och II till konventionen:

10. Kommissionen bemyndigas härmed att stödja införandet i bilaga I av följande arter:

11. Falco cherrug

12. Falco vespertinus

13. Numenius madagascariensis

14. Numenius tahitiensis

15. Manta birostris

16. Kommissionen bemyndigas härmed att stödja införandet i bilaga II av följande arter:

17. Ovis ammon

18. Dolichonyx oryzivorus

19. Manta birostris

Utfärdat i Bryssel

På rådets vägnar

Ordförande [..]

BILAGA

[1] Rådets beslut 82/461/EEG av den 24 juni 1982 om ingående av konventionen om skydd av flyttande vilda djur, EGT L 210, 24.6.1982, s. 10.

[2] Rådets beslut om bemyndigande för Europeiska kommissionen att på Europeiska unionens vägnar lägga fram ett förslag till ändring av bilaga I till konventionen om skydd av flyttande vilda djur inför tionde mötet i partskonferensen (antaget den 23 juni 2011 genom ett skriftligt förfarande) (dok. 11078/11 ENV 432).

[3] Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar, EUT L 20, 26.1.2010, s. 7.

[4] Rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem, EGT L 61, 3.3.1997, s. 1.

[5] EUT C […], […], s. […].

[6] Rådets beslut 82/461/EEG av den 24 juni 1982 om ingående av konventionen om skydd av flyttande vilda djur (EGT L 210, 24.6.1982, s. 10).

[7] Förslagen har antagits genom rådets beslut om bemyndigande för Europeiska kommissionen att på Europeiska unionens vägnar lägga fram ett förslag till ändring av bilaga I till konventionen om skydd av flyttande vilda djur inför tionde mötet i partskonferensen (antaget den 23 juni 2011 genom ett skriftligt förfarande) (dok. 11078/11 ENV 432).

[8] Rådets beslut 93/626/EEG av den 25 oktober 1993 om ingående av konventionen om biologisk mångfald, EGT L 309, 13.12.1993, s. 1.