MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN ÅRSREDOVISNINGEN FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN - BUDGGETÅRET 2013 /* COM/2014/0487 final */





INNEHÅLLSFÖRTECKNING Certifiering av räkenskaperna. 3 GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:S MEDEL. 4 DEL I – EUF:s ÅRSREDOVISNINGAR: FONDER SOM FÖRVALTAS AV KOMMISSIONEN.. 6 1............... ÅRSREDOVISNING AV ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF. 7 1.1........... ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF: SAMMANSTÄLLNING AV BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING, KASSAFLÖDESANALYS OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR.. 7 1.2........... ÅTTONDE EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR 11 1.3........... NIONDE EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR 14 1.4........... TIONDE EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR 17 1.5........... NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF. 20 2............... RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET. 41 2.1........... ANSLAG.. 44 2.2........... AGGREGERAD REDOVISNING.. 47 DEL II – EUF:s ÅRSREDOVISNING: REDOVISNING AV INVESTERINGSANSLAGET. 52 3............... REDOVISNING AV INVESTERINGSANSLAGET. 54 3.1........... RAPPORT ÖVER FINANSIELL STÄLLNING PER DEN 31 DECEMBER 2013.. 54 3.2........... RAPPORT ÖVER RESULTAT OCH ÖVRIGT TOTALRESULTAT FÖR DET RÄKENSKAPSÅR SOM SLUTADE DEN 31 DECEMBER 2013.. 55 3.3........... FÖRÄNDRINGAR I MEDLEN FRÅN BIDRAGSGIVARNA FÖR DET RÄKENSKAPSÅR SOM SLUTADE DEN 31 DECEMBER 2013.. 56 3.4........... RAPPORT ÖVER KASSAFLÖDEN FÖR DET RÄKENSKAPSÅR SOM SLUTADE DEN 31 DECEMBER 2013 57 3.5........... NOTER TILL REDOVISNINGEN PER DEN 31 DECEMBER 2013.. 58 BILAGA TILL DEL I - KAPITEL 2 (RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET): SITUATIONEN PER LAND OCH INSTRUMENT. 96 Certifiering av räkenskaperna Årsräkenskaperna för åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonderna för år 2013 har utarbetats i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen för tionde Europeiska utvecklingsfonden och med de redovisningsprinciper, regler och metoder som anges i noterna till årsredovisningen. Jag bekräftar mitt ansvar för utarbetandet och redovisningen av årsräkenskaperna för åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonderna i enlighet med artikel 125 i budgetförordningen för tionde Europeiska utvecklingsfonden. Jag har fått alla nödvändiga uppgifter från utanordnaren och från Europeiska investeringsbanken (EIB), vilka har intygat uppgifternas tillförlitlighet, för utarbetandet av de räkenskaper som visar Europeiska utvecklingsfondens tillgångar och skulder samt budgetgenomförande. Jag intygar härmed att jag på grundval av dessa uppgifter, och utifrån de kontroller som jag har ansett nödvändiga för att kunna godkänna räkenskaperna, kan ge en rimlig försäkran att räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild av alla de delar som rör Europeiska utvecklingsfondens ekonomiska ställning. (Undertecknat) Manfred Kraff Räkenskapsförare GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:S MEDEL 1. BAKGRUND Europeiska unionen har utvecklingssamarbetsförbindelser med ett stort antal utvecklingsländer. Syftet är att främja ekonomisk och social utveckling, samt miljöutveckling med särskild fokusering på att långsiktigt minska och utrota fattigdom genom att förse de stödmottagande länderna med utvecklingsstöd och tekniskt bistånd. För att uppnå detta utarbetar EU, tillsammans med partnerländerna, samarbetsstrategier och anslår ekonomiska medel för att genomföra dem. De EU-medel som anslås för utveckling kommer från tre källor: – EU:s budget. – Europeiska utvecklingsfonden. – Europeiska investeringsbanken. Europeiska utvecklingsfonden (EUF) är det viktigaste instrumentet för att tillhandahålla EU-stöd för utvecklingssamarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) och de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT). EUF finansieras inte genom Europeiska unionens budget. Den fastställs genom en intern överenskommelse mellan företrädarna för medlemsstaterna, församlade inom rådet, och som styrs av en särskild kommitté. Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) är ansvarig för det ekonomiska genomförandet av de transaktioner som genomförs med medel från EUF och Europeiska investeringsbanken (EIB) förvaltar investeringsanslaget. Under perioden 2008–2013 kommer det geografiskt fördelade stöd som beviljats AVS-staterna och ULT att fortsätta att i huvudsak finansieras genom EUF. Avtalen om varje ny fond ingås för en period av cirka fem år. Varje EUF styrs av en egen budgetförordning i vilken det föreskrivs att en årsredovisning ska upprättas för varje enskild fond. Årsredovisningarna utarbetas således separat för varje EUF för den del av fondens medel som förvaltas av kommissionen. Årsredovisningarna läggs även fram i en sammanställd form för att ge en samlad bild av den ekonomiska ställningen i fråga om de medel som kommissionen ansvarar för. Investeringsanslaget inrättades inom ramen för AVS-EU-partnerskapsavtalet (Cotonou-avtalet). Det förvaltas av EIB och används för att stödja utvecklingen inom den privata sektorn i AVS-staterna genom att främst, men inte enbart, finansiera privata investeringar. Investeringsanslaget är utformat som en förnybar fond så att låneåterbetalningarna kan återinvesteras i annan verksamhet, som resulterar i ett självförnyande och ekonomiskt oberoende stödinstrument. Eftersom investeringsanslaget inte förvaltas av Europeiska kommissionen ingår det inte i konsolideringen av den första delen av årsräkenskaperna, dvs. årsredovisningen av åttonde, nionde och tionde EUF och den rapport som är relaterad till det ekonomiska genomförandet. Årsredovisningen av investeringsanslaget ingår som en separat del i årsräkenskaperna (del II) för att ge en fullständig överblick över EUF:s utvecklingsstöd. Tionde EUF omfattar perioden 2008–2013 och har en samlad budget på 22 682 miljoner euro[1]. 2. HUR FINANSIERAS EUF? Under Europeiska rådets möte den 15–16 december 2005 antogs budgetramen för 2007–2013. Under detta möte beslutades att det geografiska samarbetet med AVS-staterna inte skulle integreras i EU:s budget (budgeteras), utan fortsätta att finansieras genom den befintliga mellanstatliga EUF under perioden 2008–2013. EU:s budget är ettårig och enligt denna budgetprincip planeras och godkänns inkomsterna och utgifterna för ett år. I motsats till EU är EUF en fond som generellt förvaltas på flerårsbasis. I varje EUF fastställs en övergripande fond för att genomföra utvecklingssamarbetet, vanligtvis under en femårsperiod. Eftersom medlen anslås för en period på flera år måste de anslagna medlen nyttjas under den period EUF varar. Det faktum att EUF inte styrs av ettårighetsprincipen belyses i budgetredovisningen, där EUF:s budgetgenomförande mäts i förhållande till de samlade medlen. Medlen till EUF utgörs av särskilda bidrag från EU:s medlemsstater. Ungefär vart femte år träffas företrädare från medlemsstaterna på mellanstatlig nivå för att fatta beslut om det samlade belopp som ska anslås till fonden och för att se över genomförandet. Därefter förvaltar kommissionen fonden i enlighet med unionens politik för utvecklingssamarbete. Eftersom medlemsstaterna driver sin egen utvecklings- och biståndspolitik vid sidan av EU:s politik måste medlemsstaterna samordna sin politik med EU:s för att försäkra sig om att de kompletterar varandra. Utöver de bidrag som nämns ovan kan medlemsstaterna också ingå samfinansieringsarrangemang eller lämna frivilliga ekonomiska bidrag till EUF. 3. RAPPORTERING VID ÅRSSKIFTET 3.1 Årsräkenskaper Det är räkenskapsföraren som har ansvaret för att utarbeta årsredovisningen och intyga att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av EUF:s ekonomiska situation. Årsredovisningen består av följande komponenter: Del 1: Medel som förvaltas av kommissionen – Årsredovisning av åttonde, nionde och tionde EUF – Rapport om det ekonomiska genomförandet av åttonde, nionde och tionde EUF Del II: Medel som förvaltas av EIB – Årsredovisning av investeringsanslaget Redovisningen av investeringsanslaget ingår som en separat del i årsräkenskaperna så att dessa ger en fullständig bild av EUF:s utvecklingsbistånd. Efter revisionsrättens granskning antas årsredovisningen av kommissionen senast den 31 juli påföljande år och läggs fram för rådet och Europaparlamentet, vilka beviljar ansvarsfrihet. 4. REVISION OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET 4.1 Revision EUF:s årsredovisning och resurshantering granskas av ett externt revisionsorgan, Europeiska revisionsrätten, som utarbetar en årsrapport om årsredovisningen till Europaparlamentet och rådet. 4.2 Beviljande av ansvarsfrihet Vid den slutliga kontrollen beviljas ansvarsfrihet för det finansiella genomförandet av EUF:s medel för ett givet budgetår. Europaparlamentet är den myndighet som beviljar ansvarsfrihet för EUF. Detta innebär att rådet efter revision och slutversion av årsräkenskaperna lämnar en rekommendation medan parlamentet beslutar om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för hur EUF:s medel genomförts under föregående budgetår. Beslutet grundas på en översyn av räkenskaperna och revisionsrättens årsrapport (som även omfattar en revisionsförklaring), kommissionens svar, samt ytterligare frågor och uppgifter till eller från kommissionen. DEL I – EUF:s ÅRSREDOVISNINGAR: FONDER SOM FÖRVALTAS AV KOMMISSIONEN[2] 1. ÅRSREDOVISNING AV ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF 1.1 ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF: SAMMANSTÄLLNING AV BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING, KASSAFLÖDESANALYS OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR SAMMANSTÄLLD BALANSRÄKNING FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF || || || || Miljoner euro || Noter || 31.12.2013 || 31.12.2012 || ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR || || || || Förfinansiering || 2.1 || 424 || 438 || || || || || OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR || || || || Förfinansiering || 2.2 || 1 286 || 1 334 || Fordringar || 2.3 || 84 || 70 || Likvida tillgångar || 2.5 || 759 || 690 || || || || || SUMMA TILLGÅNGAR || || 2 553 || 2 532 || || || || || LÅNGFRISTIGA SKULDER || || || || Leverantörsskulder || 2.6 || (25) || (40) || || || || || KORTFRISTIGA SKULDER || || || || Leverantörsskulder || 2.7 || (1 214) || (1 057) || || || || || SUMMA SKULDER || || (1 239) || (1 097) || || || || || TILLGÅNGAR NETTO || || 1 313 || 1 435 || || || || || FONDER OCH RESERVER || || || || Infordrat fondkapital || 2.8 || 32 529 || 29 579 || Övriga reserver || 2.9 || 2 252 || 2 252 || Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år || || (30 396) || (27 374) || Ekonomiskt resultat för året || || (3 072) || (3 023) || TILLGÅNGAR NETTO || || 1 313 || 1 435 SAMMANSTÄLLD RESULTATRÄKNING FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF || || Miljoner euro || Noter || 2013 || 2012 || || || RÖRELSEINTÄKTER || 3.1 || 123 || 124 || || || RÖRELSEKOSTNADER || || || Rörelsekostnader || 3.2 || (3 027) || (3 017) Administrativa kostnader || 3.3 || (167) || (107) || || || UNDERSKOTT FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET || || (3 072) || (3 001) || || || Finansiella intäkter || 3.4 || 0 || (22) ÖVERSKOTT/(UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET || || 0 || (22) || || || EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET || || (3 072) || (3 023) SAMMANSTÄLLD KASSAFLÖDESANALYS FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF || || Miljoner euro || Noter || 2013 || 2012 || || || Ekonomiskt resultat för året || || (3 072) || (3 023) || || || LÖPANDE VERKSAMHET || 4.2 || || Ordinarie bidrag från medlemsstaterna || || 2 961 || 2 606 Samfinansieringsbidrag || || 18 || 19 (Återföring av) nedskrivningsförlust på fordringar || || (2) || 4 || || || (Ökning)/minskning av långfristig förfinansiering || || 14 || (58) (Ökning)/minskning av kortfristig förfinansiering || || 48 || (159) (Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar[3] || || (7) || 31 Ökning/ (minskning) av långfristiga skulder || || (15) || 40 Ökning/ (minskning) av kortfristiga skulder[4] || || 123 || 6 || || || KASSAFLÖDE, NETTO || || 69 || (534) || || || NETTOÖKNING / (MINSKNING) AV LIKVIDA TILLGÅNGAR || || 69 || (534) Likvida tillgångar vid årets början || 2.5 || 690 || 1 224 Likvida tillgångar vid årets slut || 2.5 || 759 || 690 SAMMANSTÄLLNING ÖVER FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF || || || || || || || Miljoner euro || Fondkapital (a) || Icke infordrade medel (b) || Infordrat fondkapital (c) = (a)-(b) || Ackumulerade reserver (d) || Övriga reserver (e) || Totala netto-tillgångar (c)+(d)+(e) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2011 || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || — || (2 600) || 2 600 || - || - || 2 600 Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (3 023) || - || (3 023) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2012 || 45 691 || 16 112 || 29 579 || (30 396) || 2 252 || 1 435 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || (2 950) || 2 950 || - || - || 2 950 Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (3 072) || - || (3 072) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2013 || 45 691 || 13 162 || 32 529 || (33 468) || 2 252 || 1 313 1.2 ÅTTONDE EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR BALANSRÄKNING FÖR ÅTTONDE EUF || || || || Miljoner euro || Noter || 31.12.2013 || 31.12.2012 || OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR || || || || Förfinansiering || 2.2 || 5 || 38 || Fordringar || 2.3 || 2 || 1 || Förbindelsekonton || 2.4 || 290 || 345 || || || || || SUMMA TILLGÅNGAR || || 297 || 384 || || || || || KORTFRISTIGA SKULDER || || || || Skulder till leverantörer och stödmottagare || 2.7 || (28) || (22) || || || || || SUMMA SKULDER || || (28) || (22) || || || || || TILLGÅNGAR NETTO || || 270 || 361 || || || || || FONDER OCH RESERVER || || || || Infordrat fondkapital || 2.8 || 12 840 || 12 840 || Övriga reserver || 2.9 || (2 456) || (2 354) || Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år || || (10 125) || (10 132) || Ekonomiskt resultat för året || || 10 || 7 || TILLGÅNGAR NETTO || || 270 || 361 RESULTATRÄKNING FÖR ÅTTONDE EUF || || Miljoner euro || Noter || 2013 || 2012 || || || RÖRELSEINTÄKTER || 3,1 || 64 || 58 || || || RÖRELSEKOSTNADER || 3.2 || (53) || (49) || || || || || || ÖVERSKOTT/(UNDERSKOTT) FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET || || 11 || 9 || || || Finansiella intäkter || 3.4 || 0 || (2) ÖVERSKOTT/ (UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET || || 0 || (2) || || || EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET || || 10 || 7 FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR ÅTTONDE EUF || || || || || || || Miljoner euro || Fondkapital (a) || Icke infordrat fondkapital (b) || Infordrat fondkapital (c) = (a)-(b) || Ackumulerade reserver (d) || Övriga reserver (e) || Totala netto-tillgångar (c)+(d)+(e) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2011 || 12 840 || - || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || - || - || - || - || - Överföringar till och från tionde EUF || - || - || - || - || (78) || (78) Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || 7 || - || 7 UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2012 || 12 840 || - || 12 840 || (10 125) || (2 354) || 361 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || - || - || - || - || - Överföringar till och från tionde EUF || - || - || - || - || (102) || (102) Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || 10 || - || 10 UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2013 || 12 840 || || 12 840 || (10 114) || (2 456) || 270 1.3 NIONDE EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR BALANSRÄKNING FÖR NIONDE EUF || || || || Miljoner euro || Noter || 31.12.2013 || 31.12.2012 || ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR || || || || Förfinansiering || 2.1 || 90 || 119 || || || || || OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR || || || || Förfinansiering || 2.2 || 259 || 447 || Fordringar || 2.3 || 58 || 58 || Förbindelsekonton || 2.4 || 1 323 || 1 919 || Likvida tillgångar || 2.5 || - || - || || || || || SUMMA TILLGÅNGAR || || 1 730 || 2 543 || || || || || KORTFRISTIGA SKULDER || || || || Skuldet till leverantörer och stödmottagare || 2.7 || (263) || (375) || || || || || SUMMA SKULDER || || (263) || (375) || || || || || TILLGÅNGAR NETTO || || 1 467 || 2 168 || || || || || FONDER OCH RESERVER || || || || Infordrat fondkapital || 2.8 || 11 699 || 11 699 || Övriga reserver || 2.9 || 3 756 || 4 126 || Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år || || (13 658) || (12 830) || Ekonomiskt resultat för året || || (331) || (827) || TILLGÅNGAR NETTO || || 1 467 || 2 168 RESULTATRÄKNING FÖR NIONDE EUF || || Miljoner euro || Noter || 2013 || 2012 || || || RÖRELSEINTÄKTER || 3.1 || 34 || 49 || || || RÖRELSEKOSTNADER || || || Rörelsekostnader || 3.2 || (362) || (856) Administrativa kostnader || 3.3 || 0 || (1) || || || || || || UNDERSKOTT FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET || || (328) || (809) || || || Finansiella intäkter || 3.4 || (3) || (18) UNDERSKOTT FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET || || (3) || (18) || || || EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET || || (331) || (827) FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR NIONDE EUF || || || || || || || Miljoner euro || Fondkapital (a) || Icke infordrat fondkapital (b) || Infordrat fondkapital (c)=(a)–(b) || Ackumulerade reserver (d) || Övriga reserver (e) || Totala netto-tillgångar (c)+(d)+(e) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2011 || 11 699 || - || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || - || - || - || - || - Överföringar till och från tionde EUF || - || - || - || - || (100) || (100) Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (827) || - || (827) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2012 || 11 699 || - || 11 699 || (13 657) || 4 126 || 2 168 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || - || - || - || - || - Överföringar till och från tionde EUF || - || - || - || - || (371) || (371) Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (331) || - || (331) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2013 || 11 699 || - || 11 699 || (13 988) || 3 756 || 1 467 1.4 TIONDE EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR BALANSRÄKNING FÖR TIONDE EUF || || || || Miljoner euro || Noter || 31.12.2013 || 31.12.2012 || ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR || || || || Förfinansiering || 2.1 || 334 || 319 || || || || || OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR || || || || Förfinansiering || 2.2 || 1 021 || 849 || Fordringar || 2.3 || 24 || 11 || Likvida tillgångar || 2.5 || 759 || 690 || || || || || SUMMA TILLGÅNGAR || || 2 138 || 1 869 || || || || || LÅNGFRISTIGA SKULDER || || || || Skuldet till leverantörer och stödmottagare || 2.6 || (25) || (40) || || || || || KORTFRISTIGA SKULDER || || || || Skuldet till leverantörer och stödmottagare || 2.7 || (923) || (660) || Förbindelsekonton || 2.4 || (1 613) || (2 264) || || || || || SUMMA SKULDER || || (2 561) || (2 963) || || || || || TILLGÅNGAR NETTO || || (423) || (1 095) || || || || || FONDER OCH RESERVER || || || || Infordrat fondkapital || 2.8 || 7 990 || 5 040 || Övriga reserver || 2.9 || 952 || 479 || Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år || || (6 614) || (4 411) || Ekonomiskt resultat för året || || (2 751) || (2 203) || TILLGÅNGAR NETTO || || (423) || (1 095) RESULTATRÄKNING FÖR TIONDE EUF || || Miljoner euro || Noter || 2013 || 2012 || || || RÖRELSEINTÄKTER || 3.1 || 25 || 18 || || || RÖRELSEKOSTNADER || || || Rörelsekostnader || 3.2 || (2 612) || (2 112) Administrativa kostnader || 3.3 || (167) || (106) || || || || || || UNDERSKOTT FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET || || (2 754) || (2 201) || || || Finansiella intäkter || 3.4 || 3 || (2) ÖVERSKOTT/(UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET || || 3 || (2) || || || EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET || || (2 751) || (2 203) FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR TIONDE EUF || || || || || || || Miljoner euro || Fondkapital (a) || Icke infordrat fondkapital (b) || Infordrat fondkapital (c)=(a)–(b) || Ackumulerade reserver (d) || Övriga reserver (e) || Summa netto-tillgångar (c)+(d)+(e) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2011 || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || (2 600) || 2 600 || - || - || 2 600 Överföringar från åttonde och nionde EUF || - || - || - || - || 178 || 178 Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (2 203) || - || (2 203) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2012 || 21 152 || 16 112 || 5 040 || (6 614) || 479 || (1 095) Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || (2 950) || 2 950 || - || - || 2 950 Överföringar till och från åttonde och nionde EUF || - || - || - || - || 473 || 473 Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (2 751) || - || (2 751) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2013 || 21 152 || 13 162 || 7 990 || (9 365) || 952 || (423) 1.5 NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF 1. VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER 1.1. LAGBESTÄMMELSER OCH BUDGETFÖRORDNINGEN Årsredovisningen har ställts samman i enlighet med budgetförordningen för tionde EUF[5]. Enligt bestämmelserna i artikel 121 i förordningen utarbetas årsredovisningen med hänsyn tagen till principen om periodiserad redovisning. Redovisningen har utarbetats enligt reglerna och metoderna för redovisning i EUF som bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS) som utfärdas av International Public Sector Accounting Standard Board (IPSASB). De redovisningsregler som har använts av EUF:s räkenskapsförare har tillämpats för den del av utvecklingsfondernas medel för vilka kommissionen är ansvarig för den ekonomiska förvaltningen. EUF:s räkenskapsförare ska lämna in de preliminära räkenskaperna till revisionsrätten för revision senast den 31 mars efter det budgetår som löpt ut. Revisionsrätten ska i sin tur senast den 15 juni meddela kommissionen sina iakttagelser i fråga om räkenskaperna (artikel 125). På grundval av dessa iakttagelser godkänner kommissionen de årliga räkenskaperna senast den 31 juli och sänder dem till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten. Räkenskaperna offentliggörs därefter i Europeiska unionens officiella tidning senast den 15 november, tillsammans med revisionsrättens revisionsförklaring för den del av utvecklingsfondernas medel för vilka kommissionen är ansvarig för den ekonomiska förvaltningen. 1.2. REDOVISNINGSPRINCIPER Syftet med en årsredovisning är att tillhandahålla uppgifter om en enhets ekonomiska ställning, resultat och kassaflöde som kan vara till nytta för en mängd olika användare. För enheter inom offentliga institutioner som EUF är syftet med årsredovisningen mer specifikt att ge information som kan ligga till grund för olika beslut och att visa att enheten förvaltar de medel den anförtrotts på ett korrekt sätt. Redovisningen ska inte bara vara informativ och ge en tillförlitlig och rättvisande bild av en organisations verksamhet och verksamhetsområden, förklara hur den finansieras samt innehålla slutgiltiga uppgifter om den löpande verksamheten, den ska dessutom vara tydlig, förståelig, koncis och jämförbar från ett budgetår till ett annat. Föreliggande dokument har utarbetats med detta som ledstjärna. EUF:s redovisningssystem delas upp i allmänna räkenskaper och budgeträkenskaper. Budgeträkenskaperna ger en detaljerad bild av hur budgeten har genomförts. De bygger på en kassabaserad redovisning. De allmänna räkenskaperna gör det möjligt att utarbeta de finansiella rapporterna, eftersom de visar budgetårets alla kostnader och intäkter som är baserade på bestämmelserna för periodiserad redovisning och är utformade för att fastställa den finansiella ställningen i form av en balansräkning per den 31 december. I artikel 120 i budgetförordningen för tionde EUF anges att redovisningen ska upprättas på grundval av följande allmänt vedertagna redovisningsprinciper: – Principen om kontinuerlig verksamhet. – Försiktighetsprincipen. – Principen om beständiga redovisningsmetoder. – Principen om uppgifters jämförbarhet. – Väsentlighetsprincipen. – Principen om att inte tillämpa kvittning. – Principen att innehåll går före form. – Principen om periodiserad redovisning. 1.3. GRUND FÖR UTARBETANDET 1.3.1. Funktionell valuta och rapportvaluta Årsredovisningarna är uppställda i miljoner euro, eftersom euron är EUF:s funktionella valuta och rapporteringsvaluta. 1.3.2. Valuta och omräkningsunderlag Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller vid dagen för transaktionerna. Resultaträkningen visar även växelkursvinster och växelkursförluster från transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årsskiftet gällande växelkursen. Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro enligt gällande växelkurser per den 31 december: Valuta || 31.12.2013 || 31.12.2012 || Valuta || 31.12.2013 || 31.12.2012 XOF || 655.957 || 655.957 || KES || 117.270 || 113.460 XAF || 655.957 || 655.957 || BIF || 2107.95 || 2037.95 NGN || 212.376 || 206.074 || SLL || 6013.08 || 5709.56 PGK || 3.38524 || 2.76702 || TZS || 2166.71 || 2077.48 HTG || 60.7227 || 56.2987 || UGX || 3423.24 || 3508.51 GNF || 9616.41 || 9250.40 || MGA || 3092.68 || 2981.70 MWK || 595.810 || 439.917 || SZL || 14.5660 || 11.1727 1.3.3. Användning av uppskattningar och bedömningar Enligt internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (IPSAS) och allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga beräkningar inbegriper, men är inte begränsade till, anslag för reserver, nedskrivningsförlust på fordringar och upplupna kostnader. Faktiska resultat kan avvika från dessa beräkningar. Ändringar i beräkningarna bokförs under den period de blir kända. 1.4. BALANSRÄKNING 1.4.1 Förfinansieringsbelopp Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i ett särskilt förfinansieringsavtal. Fixkassan eller förskottet återbetalas eller används i det syfte för vilket det beviljats under den period som avtalet anger. Om mottagaren inte har några bidragsberättigande kostnader är han eller hon skyldig att återbetala förfinansieringen till EUF. Beloppet för förfinansieringen sätts (helt eller delvis) ned beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande och vilka belopp som återbetalats. Vid årets slut värderas utestående förfinansieringsbelopp till de belopp som betalats ut från början med avdrag för återbetalda belopp, reglerade stödberättigande belopp, beräknade stödberättigande belopp som ännu inte reglerats vid årets slut samt värdeminskningar. Ränta på förfinansiering redovisas när den betalas ut, allt enligt bestämmelserna i det tillämpliga förfinansieringsavtalet. En beräkning av den upplupna ränteintäkten, på basis av de mest tillförlitliga uppgifterna, görs vid årets slut. 1.4.2 Fordringar Fordringar tas upp till ursprungligt belopp efter nedskrivning på grund av värdeminskning. Nedskrivning av fordringar på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att hela fordran enligt de ursprungliga lånevillkoren inte kommer att kunna återfås. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokföringsvärde och det belopp som kan återfås, dvs. nuvärdet av framtida beräknade kassaflöden efter diskontering med den marknadsränta som gäller för liknande lån. Varje år görs även en allmän nedskrivning av utestående fordringar för vilka särskild nedskrivning inte redan gjorts. Den allmänna nedskrivningen görs med tidigare förluster som underlag. Nedskrivningen förs upp i resultaträkningen. 1.4.3 Likvida tillgångar Likvida tillgångar är finansiella instrument som tas upp under omsättningstillgångar. De innefattar kontanter, avistakonton i bank och andra kortfristiga likvida placeringar med en löptid på högst tre månader. 1.4.4 Skulder till leverantörer och stödmottagare En stor andel av EUF:s skulder i denna kategori avser inte inköp av varor eller tjänster, utan obetalda ersättningskrav från mottagare av stöd eller annan finansiering. De bokförs som skulder till leverantörer och stödmottagare med det belopp som ersättningskravet gäller när det har mottagits och efter kontroll godkänts som stödberättigande av de behöriga finansiella mellanhänderna. De värderas då till det belopp som har godkänts som stödberättigande. Skulder till leverantörer och stödmottagare som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna har levererats och godkänts. 1.4.5 Avsättningar Avsättningar tas upp när EUF har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje man på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. En avsättning ska göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på avstämningsdagen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. 1.4.6 Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader Ett viktigt inslag i den periodiserade redovisningen är att säkerställa att transaktionerna bokförs på rätt räkenskapsår. Det kallas att göra en periodavgränsning. I synnerhet måste man titta på stödberättigande kostnader som mottagare av EUF-finansiering ådragit sig, men som ännu inte rapporterats till EUF (upplupna kostnader). Å andra sidan uppkommer och bokförs vissa utgifter under det pågående budgetåret trots att de avser en senare period (förutbetalda kostnader) och de måste identifieras och tas upp under rätt bokföringsår. Enligt EUF:s redovisningsregler ska transaktioner och andra händelser tas upp i årsredovisningarna för den period som de hänför sig till. Vid räkenskapsårets slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till för perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade operativa och praktiska riktlinjer som kommissionen utfärdat, för att se till att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska situation. Intäkter tas också upp under den period de avser. Upplupna intäkter tas upp i räkenskaperna vid årsskiftet avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats, varor som levererats av EUF och för sådana händelser som omfattas av avtal (t.ex. med hänvisning till ett fördrag). Intäkter tas vid årsskiftet upp som förutbetalda intäkter för påföljande budgetår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats. 1.5. RESULTATRÄKNING 1.5.1 Intäkter EUF har ingen intäktssida i budgeten. Bidragen från medlemsstaterna behandlas som fondkapital. Intäkterna omfattar återkrav av kostnader och ränteintäkter. Återkrav av kostnader I transaktioner där slutmottagaren eller ett tredjeland blir skyldigt att återbetala medel till EUF upprättas och bokförs betalningskrav för detta ändamål och avdrag från senare utbetalningar på följande sätt: – Återkrav av kostnader: det betalningskrav som utfärdats tas upp som en fordran medan motsvarande belopp tas upp som en intäkt i resultaträkningen för det året. – Återkrav av förfinansieringsbelopp: i detta fall tas beloppet upp under rubriken förfinansiering i balansräkningen. Ränteintäkter Ränteintäkter redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Ränteintäkterna omfattar den ränta eller den upplupna ränta som utgår på olika likvida tillgångar och inlåningar hos affärsbankerna och dröjsmålsränta för försenade inbetalningar av EUF:s fordringar. Ränteintäkterna redovisas allt eftersom de periodiseras. 1.5.2 Kostnader Kostnader för inköp av varor och tjänster redovisas när varorna eller tjänsterna har levererats och godkänts. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet. Merparten av EUF:s utgifter består av kostnader för annat än inköp. De avser överföringar till mottagare och kan vara av tre olika slag såsom fordringar, överföringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer. En överföring tas upp som kostnad under den period då de händelser som givit anledning till den inträffat, förutsatt att överföringen är tillåten enligt bestämmelserna (budgetförordningen eller andra bestämmelser) och förutsatt att den godkänts i avtal, eventuella kriterier för godkännande är uppfyllda av mottagaren, samt att en rimlig beräkning kan göras av det utestående beloppet. Begäran om utbetalning eller ersättningskrav som inkommer och uppfyller kraven redovisas som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årsskiftet beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som mottagarna ådragit sig och ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader. Räntekostnader Räntekostnader redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Räntekostnader omfattar ränta som betalats eller som ska betalas och redovisas när den periodiseras. 1.6. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER 1.6.1 Eventualtillgångar En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom EUF:s kontroll. Uppgifter om en eventualtillgång lämnas i det fall ett inflöde av resurser eller tjänster är sannolikt. Storleken på eventualtillgångarna bedöms varje balansdag för att se till att förändringar återges på ett korrekt sätt i årsredovisningen. Om det har blivit så gott som säkert att ett inflöde av ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet kommer att uppstå, och tillgångens värde kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, redovisas tillgången och den därmed sammanhängande resultateffekten i årsredovisningen för den period då ändringen inträffar. Garantier är möjliga tillgångar som härrör från tidigare händelser och vars effekt bara bekräftas om en eller flera av de osäkra framtida händelser för vilka garantin utställts inträffar eller uteblir. Därför kan alltså garantier betecknas som eventualtillgångar. En garanti avvecklas när det förhållande den gäller inte längre föreligger. Den tas i anspråk när villkoren är uppfyllda för att kräva betalning från den som ställt garantin. 1.6.2 Eventualförpliktelser En eventualförpliktelse är en potentiell förpliktelse som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom EUF:s kontroll. Det kan också vara en befintlig förpliktelse som härrör från händelser som redan inträffat, men som inte redovisas som skuld eller avsättning eftersom det inte är troligt att ett utflöde av resurser eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen, eller under de mycket sällsynta omständigheter då en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras. Upplysningar ska lämnas om eventualförpliktelser, såvida inte sannolikheten för ett utflöde av resurser eller tjänster är ytterst liten. Storleken på eventualförpliktelserna bedöms varje balansdag för att avgöra om ett utflöde av resurser som omfattar ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet är troligt. Om det är troligt att ett sådant utflöde av resurser som omfattar ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet kommer att krävas för en post som tidigare behandlats som en eventualförpliktelse görs en avsättning i årsredovisningen för den period då en förändring av sannolikheten inträffade. 2. NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR 2.1 FÖRFINANSIERING || || || || Miljoner euro || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT 31.12.2013 || TOTALT 31.12.2012 Förfinansiering || - || 90 || 334 || 424 || 438 TOTALT || - || 90 || 334 || 424 || 438 Många kontrakt innehåller bestämmelser om betalning i förskott innan arbetet påbörjats eller innan några varor eller tjänster har levererats. Ibland anges i betalningsplanen för kontrakt att betalningar ska göras när en lägesrapport har lämnats in. Förfinansiering betalas vanligtvis i det lands eller det territoriums valuta där projektet genomförs. Tidpunkten för återkravet eller nyttjandet av förfinansieringen avgör om denna redovisas som kortfristig eller långfristig förfinansieringstillgång. Nyttjandet bestäms av det underliggande avtalet för projektet. Återkrav eller nyttjande som måste ske inom tolv månader från rapportperiodens slut redovisas som kortfristig förfinansiering. Eftersom många EUF-projekt är långsiktiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än ett år. Därför tas dessa förfinansieringar upp som långfristiga tillgångar. OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR 2.2 FÖRFINANSIERING || || || || Miljoner euro || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT 31.12.2013 || TOTALT 31.12.2012 Förfinansiering (brutto) || 39 || 832 || 3 059 || 3 931 || 3 593 Minus beräknade utbetalningar mot förfinansiering || (34) || (573) || (2 038) || (2 645) || (2 259) TOTALT || 5 || 259 || 1 021 || 1 286 || 1 334 2.2.1 Säkerheter som erhållits i samband med förfinansiering För förfinansiering ställs säkerheter som frigörs när betalning för den slutliga projektredovisningen har gjorts. En säkerhet har två olika värden som kallas det ”nominella” och det ”löpande” värdet. För det nominella värdet är det det faktum att säkerheten ställts som ger upphov till bokföringen. Vad gäller det löpande värdet följer bokföringen av det faktum att den motsvarande förfinansieringen betalas ut, eller regleras i ett senare skede. Den 31 december 2013 uppgick det "nominella" värdet av de garantier som ställts till EUF med avseende på förfinansiering till 303 miljoner euro. Det ”löpande” värdet på de garantierna belöper sig till 151 miljoner euro. Under 2013 gjordes en djupgående översyn av ställda säkerheter. Efter denna översyn har säkerheter med ett nominellt värde på 333 miljoner euro skrivits av som inte tillhör EUF. Om 2012 års jämförelsetal hade uppdaterats skulle det nominella värdet ha minskat från 566 miljoner euro till 349 miljoner euro och det löpande värdet skulle ha minskat från 391 miljoner euro till 185 miljoner euro. 2.3 FORDRINGAR || || || || || Miljoner euro || Noter || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT 31.12.2013 || TOTALT 31.12.2012 Fordringar på kunder, offentliga organ och tredjeländer || 2.3.1 || 2 || 9 || 12 || 24 || 10 Fordringar på medlemsstaterna || 2.3.2 || - || - || 3 || 3 || 3 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader || 2.3.3 || - || 48 || 9 || 57 || 57 TOTALT || || 2 || 58 || 24 || 84 || 70 2.3.1 Fordringar på kunder, offentliga organ och tredjeländer || || || || Miljoner euro || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT 31.12.2013 || TOTALT 31.12.2012 Fordringar på kunder, offentliga organ och tredjeländer || 6 || 19 || 13 || 38 || 26 - Nedskrivna || (3) || (10) || (1) || (14) || (16) TOTALT || 2 || 9 || 12 || 24 || 10 Förändringarna i de utestående betalningskraven under perioden anges i detalj nedan. || || || || Miljoner euro || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT 2013 || TOTALT 2012 Utestående betalningskrav i början av året || 5 || 19 || 3 || 26 || 25 Utfärdade betalningskrav || 3 || 40 || 133 || 176 || 139 Avslutade betalningskrav || (2) || (40) || (123) || (165) || (138) Inkasserade || (1) || (27) || (103) || (131) || (97) Avskrivna || (0) || (1) || (0) || (1) || (1) Annullerade || (0) || (6) || (0) || (6) || (4) Kvittning || (1) || (7) || (19) || (27) || (36) Utestående betalningskrav i slutet av året || 6 || 19 || 13 || 38 || 26 2.3.2 Fordringar på medlemsstaterna Fordran på 3 miljoner euro på medlemsstaterna i tionde EUF omfattar samfinansieringsbidrag från Förenade kungariket, Danmark och Sverige. 2.3.3 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader inbegriper till största delen upplupna räntor på förfinansierade belopp. Dessutom ingår upplupna ränteintäkter på dröjsmålsränta för försenade inbetalningar av bidrag under denna rubrik. 2.4 FÖRBINDELSEKONTON || || || || Miljoner euro || || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT 31.12.2013 Förbindelsekonton || 290 || 1 323 || (1 613) || 0 TOTALT || 290 || 1 323 || (1 613) || 0 Av effektivitetsskäl hänförs den gemensamma kassan för alla EUF till tionde EUF. Det medför transaktioner mellan de olika EUF, vilka utjämnas genom förbindelsekontona mellan EUF:s olika balansräkningar. 2.5 LIKVIDA TILLGÅNGAR[6] || || || || || Miljoner euro || Noter || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT 31.12.2013 || TOTALT 31.12.2012 Särskilda konton – finansinstitut i medlemsstaterna || - || - || - || 719 || 719 || 633 Avistakonton – affärsbanker || - || - || - || 39 || 39 || 54 Stabex säkerhetskonton || 2.5.1 || - || - || - || - || 2 Den särskilda fonden för Demokratiska republiken Kongo[7] || - || - || - || 1 || 1 || 1 TOTALT || || - || - || 759 || 759 || 690 2.5.1 Stabex säkerhetskonton || Miljoner euro || Saldo per den 31.12.2013 || Saldo per den 31.12.2012 Elfenbenskusten || - || 2 Övriga länder || - || 0 TOTALT || - || 2 Stabex är akronymen för Europeiska unionens finansieringssystem för stabilisering av AVS-staternas exportinkomster. Utöver dessa medel finns det andra Stabexmedel som innehas av de stödmottagande AVS-staterna. Så snart kommissionen och den stödmottagande AVS-staten kommit överens om hur medlen från Stabex ska användas undertecknar de båda parterna en konvention om överförande. I enlighet med bestämmelserna i artikel 211 i det fjärde Loméavtalet[8] (i dess ändrade lydelse) överförs medlen till ett räntebärande konto som måste undertecknas av två parter (en tjänsteman i kommissionen och den stödmottagande staten), men som öppnas i AVS-statens namn. Medlen finns kvar på dessa konton som undertecknats av bägge parter till dess att en ram av ömsesidiga åtaganden berättigar en överföring till ett projekt. Under 2013 avslutades resterande Stabex säkerhetskonton till följd av avvecklingen av Stabex stödinstrument. Kommissionens utanordnare behåller befogenheterna över kontot för att säkerställa att medlen utbetalas enligt planerna. Medlen på det räntebärande kontot som måste undertecknas av bägge parter tillhör AVS-staten och bokförs inte som tillgångar i EUF:s årsredovisning. Överföringarna till dessa konton bokförs som Stabex-betalningar. Se också not 3.1.2 för närmare upplysningar om detta. LÅNGFRISTIGA SKULDER 2.6 SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE || || || || Miljoner euro || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT 31.12.2013 || TOTALT 31.12.2012 Samfinansiering – skulder || - || - || 25 || 25 || 40 TOTALT || - || - || 25 || 25 || 40 Skulder till leverantörer och stödmottagare för samfinansiering i slutet av 2013 avser tionde EUF. De samfinansieringsbidrag som tas emot redovisas som skulder till medlemsstater och icke-medlemsstater när de uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan motprestation. Det krävs att EUF nyttjar bidragen för att leverera tjänster till tredje parter, annars åligger det fonden att återbetala medlen (bidrag som tagits emot) till medlemsstaterna. Utestående skulder till leverantörer och stödmottagare för samfinansieringsavtal består av det samfinansieringsbidrag som har tagits emot minus de kostnader som har uppstått i samband med projektet. Därför påverkas inte nettotillgångarna. Ökningen av de totala skulderna till leverantörer och stödmottagare för samfinansiering förklaras i noten 2.7.1.2. KORTFRISTIGA SKULDER 2.7 SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE || || || || || Miljoner euro || Noter || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT 31.12.2013 || TOTALT 31.12.2012 Kortfristiga skulder || 2.7.1 || 1 || 61 || 260 || 322 || 209 Upplupna kostnader || 2.7.2 || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 Förutbetalt fondkapitaltillskott || 2.7.3 || - || - || 304 || 304 || 293 TOTALT || || 28 || 263 || 923 || 1 214 || 1 057 2.7.1 Kortfristiga skulder || || || || || Miljoner euro || Noter || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT 31.12.2013 || TOTALT 31.12.2012 Leverantörer och övriga || 2.7.1.1 || 1 || 61 || 182 || 244 || 152 Skulder till leverantörer och stödmottagare för samfinansiering || 2.7.1.2 || - || 0 || 75 || 75 || 46 Diverse skulder || 2.7.1.3 || 0 || 0 || 3 || 3 || 12 TOTALT || || 1 || 61 || 260 || 322 || 209 Skulder till leverantörer och stödmottagare innefattar kostnadsredovisningar som EUF tagit emot inom ramen för bidragsverksamheten. De bokförs till det ansökta beloppet så snart begäran har tagits emot. Samma förfarande tillämpas på fakturor och kreditnotor som tagits emot vid upphandlingstransaktioner. De berörda ersättningskraven har beaktats när det gäller förfarandena för periodavgränsning vid årets slut. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen redovisats i resultaträkningen. 2.7.1.1 Leverantörer och övriga Under denna rubrik ingår skulder till leverantörer och de belopp som ska betalas till offentliga organ och tredjeländer. Minskningen på 93 miljoner euro jämfört med den föregående rapporteringsperioden avser framför allt en minskning på 74 miljoner euro i skulder till tredjeländer. De största skulder som ska betalas till tredjeländer är till Ghana (64 miljoner euro) och Zambia (33 miljoner euro). 2.7.1.2 Skulder till leverantörer och stödmottagare för samfinansiering De totala långfristiga och kortfristiga skulderna till leverantörer och stödmottagare för samfinansiering ökade med 14 miljoner euro. Under 2013 togs nya samfinansieringsbidrag emot från Sverige (9 miljoner euro), Frankrike (5 miljoner euro), Australien (2 miljoner euro), Förenade kungariket (2 miljoner euro) och andra länder. Skulderna för samfinansiering minskades med 8 miljoner euro för att tas upp som intäkter i samband med samfinansieringsprojekten (se 3.1.3 och 3.2.2). 2.7.1.3 Diverse skulder Diverse skulder inkluderar främst icke tilldelade kontantbetalningar och återbetalda belopp. 2.7.2 Upplupna kostnader || || || || Miljoner euro || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT 31.12.2013 || TOTALT 31.12.2012 Upplupna kostnader || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 TOTALT || 26 || 202 || 359 || 588 || 555 Vid årets utgång måste man göra en bedömning av de stödberättigande kostnader som mottagare av EUF-medlen ådragit sig, men som ännu inte rapporterats. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen redovisats som upplupna kostnader. Det beräknade nyttjandet av förfinansieringsbeloppen redovisas som en beräknad utbetalning mot förfinansiering (se 2.2). 2.7.3 Förutbetalt fondkapitaltillskott || || || Miljoner euro || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT 31.12.2013 || TOTALT 31.12.2012 Förenade kungariket || - || - || 296 || 296 || 274 Irland || - || - || 5 || 5 || 9 Litauen || - || - || 2 || 2 || - Ungern || - || - || - || - || 10 TOTALT || - || - || 304 || 304 || 293 Detta omfattar medlemsstaternas bidrag som vid årets utgång betalats i förskott. TILLGÅNGAR NETTO 2.8 INFORDRAT FONDKAPITAL || || Miljoner euro || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT Fondkapital || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Icke infordrat fondkapital || - || - || (16 112) || (16 112) Infordrat fondkapital per den 31.12.2012 || 12 840 || 11 699 || 5 040 || 29 579 || || || || Fondkapital || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Icke infordrat fondkapital || - || - || (13 162) || (13 162) Infordrat fondkapital per den 31.12.2013 || 12 840 || 11 699 || 7 990 || 32 529 Fondkapitalet motsvarar de totala bidragen från medlemsstaterna för den relevanta EUF-fonden i enlighet med varje internt avtal. Icke infordrat fondkapital motsvarar ursprungliga anslag som ännu inte har betalats in av medlemsstaterna. Infordrat fondkapital utgörs av det ursprungliga anslagsbelopp som har infordrats för överföring till konton i medlemsstaternas statskassor i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 16 i budgetförordningen för tionde EUF. Kapitalet för åttonde och nionde EUF har infordrats och tagits emot i sin helhet. Infordrat och icke infordrat fondkapital per medlemsstat || || || || Miljoner euro idrag || % || Icke infordrat fondkapital för tionde EUF 31.12.2012 || Infordrat fondkapital 2013 || Icke infordrat fondkapital för tionde EUF 31.12.2013 Österrike || 2.41 || (388) || 71 || (317) Belgien || 3.53 || (569) || 104 || (465) Bulgarien || 0.14 || (23) || 4 || (18) Cypern || 0.09 || (15) || 3 || (12) Tjeckien || 0.51 || (82) || 15 || (67) Danmark || 2.00 || (322) || 59 || (263) Estland || 0.05 || (8) || 1 || (7) Finland || 1.47 || (237) || 43 || (193) Frankrike || 19.55 || (3 150) || 577 || (2 573) Tyskland || 20.50 || (3 303) || 605 || (2 698) Grekland || 1.47 || (237) || 43 || (193) Ungern || 0.55 || (89) || 16 || (72) Irland || 0.91 || (147) || 27 || (120) Italien || 12.86 || (2 072) || 379 || (1 693) Lettland || 0.07 || (11) || 2 || (9) Litauen || 0.12 || (19) || 4 || (16) Luxemburg || 0.27 || (44) || 8 || (36) Malta || 0.03 || (5) || 1 || (4) Nederländerna || 4.85 || (781) || 143 || (638) Polen || 1.30 || (209) || 38 || (171) Portugal || 1,15 || (185) || 34 || (151) Rumänien || 0.37 || (60) || 11 || (49) Slovakien || 0.21 || (34) || 6 || (28) Slovenien || 0.18 || (29) || 5 || (24) Spanien || 7.85 || (1 265) || 232 || (1 033) Sverige || 2.74 || (441) || 81 || (361) Förenade kungariket || 14.82 || (2 388) || 437 || (1 951) TOTALT || 100,00 || (16 112) || 2 950 || (13 162) 2.9 ÖVRIGA RESERVER Miljoner euro || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT Saldo per den 31.12.2011 || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 Överföring av återtagna belopp från åttonde och nionde EUF till tionde EUF || (78) || (300) || 378 || 0 Överföring från tionde till nionde EUF för tilldelning av medel till Sydsudan genom rådets beslut 2010/406/EU || - || 200 || (200) || 0 Saldo per den 31.12.2012 || (2 354) || 4 126 || 479 || 2 252 Överföring av återtagna belopp från åttonde och nionde EUF till tionde EUF || (102) || (371) || 473 || 0 Saldo per den 31.12.2013 || (2 456) || 3 756 || 952 || 2 252 I saldot per den 31.12.2013 ingår || || || || - anslag till Sydsudan || - || 350 || - || 350 Sedan tionde EUF trädde i kraft år 2008 överförs alla återtagna anslag från tidigare fonder till reserven i tionde EUF. Denna reserv kan bara tas i anspråk enligt de villkor som anges i artikel 1.4 i det interna avtal som gäller för tionde EUF. Under 2013 överfördes 102 miljoner euro och 371 miljoner euro i återtagna anslag från åttonde respektive nionde EUF till resultatreserven i tionde EUF. 3. NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN 3.1 RÖRELSEINTÄKTER Miljoner euro || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT 2013 || TOTALT 2012 Återkrav av kostnader || 1 || 11 || 1 || 13 || 17 Återkrav av Stabexmedel || 61 || - || - || 61 || 49 Växelkursvinster || 2 || 23 || 16 || 41 || 51 Rörelseintäkter vid samfinansiering || - || - || 8 || 8 || 8 TOTALT || 64 || 34 || 25 || 123 || 124 3.1.1 Återkrav av kostnader I denna rubrik redovisas de betalningskrav som EUF utfärdat, och avdragen från efterföljande betalningar som bokförts i EUF:s redovisningssystem, för att återkräva belopp som tidigare betalats ut efter kontroller, revisioner eller analys av stödberättigande. Det bör noteras att återkrav av förfinansieringsbelopp inte ingår som en intäkt, utan krediteras förfinansieringsrubriken i balansräkningen. Återkrav av felaktigt utbetalda belopp Under 2013 utfärdades betalningskrav på 23 miljoner euro för felaktiga utbetalningar jämfört med 27 miljoner euro under 2012. Av dessa omfattade 6 miljoner euro återkrav av kostnader och dessa redovisades därför som rörelseintäkter. 17 miljoner euro avsåg återkrav av förfinansieringsbelopp som utbetalats och som krediterats som förfinansieringstillgång i balansräkningen. Typen av återkrav av felaktiga utbetalningar kan sammanfattas enligt följande: Miljoner euro || || Intäkter || Förfinansiering || TOTALT 2013 || Intäkter || Förfinansiering || TOTALT 2012 Fel || 2 || 4 || 6 || 1 || 1 || 2 Oriktigheter || 4 || 12 || 16 || 9 || 15 || 25 Ärenden som anmälts till Olaf || - || 1 || 1 || 1 || - || 1 TOTALT || 6 || 17 || 23 || 11 || 16 || 27 3.1.2 Återkrav av Stabexmedel Under 2013 återbetalades 61 miljoner euro till EUF från de konton i AVS-länderna som undertecknats av två parter. Dessa medel överfördes främst från Sudan (36 miljoner euro), Elfenbenskusten (7 miljoner euro), Salomonöarna (5 miljoner euro), Papua Nya Guinea (3 miljoner euro), Sierra Leone (2 miljoner euro), Zimbabwe (2 miljoner euro) och Mauretanien (2 miljoner euro). Dessa intäkter inkluderas i rörelseintäkterna (återkrav av Stabex-medel) i resultaträkningen för åttonde EUF. 3.1.3 Rörelseintäkter vid samfinansiering Rörelseintäkter vid samfinansiering avser de bidrag som nyttjats (se punkt 3.2.2). Eftersom dessa bidrag uppfyller kriteriet för intäkter för villkorade transaktioner utan direkt motsvarande motprestation, redovisas bidraget i enlighet med genomförandet av samfinansieringsprojektet. 3.2 RÖRELSEKOSTNADER || Miljoner euro || Noter || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT 2013 || TOTALT 2012 Rörelsekostnader – stödinstrument || 3.2.1 || 49 || 330 || 2 578 || 2 957 || 2 938 Rörelsekostnader vid samfinansiering || 3.2.2 || - || - || 8 || 8 || 8 Växelkursrisker || - || 4 || 31 || 25 || 60 || 66 Nedskrivning av fordringar || - || 0 || 1 || 1 || 1 || 6 TOTALT || || 53 || 362 || 2 612 || 3 027 || 3 017 3.2.1 Rörelsekostnader – stödinstrument || || || || Miljoner euro || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT 2013 || TOTALT 2012 Programplanerat bistånd || 42 || (2) || 1 678 || 1 719 || 1 476 Makroekonomiskt bistånd || - || 21 || - || 21 || 8 Sektorspolitik || 0 || 225 || (2) || 222 || 326 Räntesubventioner || 0 || - || - || 0 || 5 Projekt som avser flera AVS-stater || - || 57 || 588 || 645 || 720 Katastrofhjälp || - || 17 || 253 || 270 || 333 Flyktinghjälp || 1 || - || - || 1 || 6 Riskkapital || 0 || - || - || 0 || 1 Stabex || (1) || - || - || (1) || 4 Andra stödprogram kopplade till tidigare EUF || - || 5 || - || 5 || 10 Institutionellt stöd || - || 1 || 61 || 62 || 32 Ersättning för exportinkomster || 7 || 6 || - || 13 || 18 Totalt || 49 || 330 || 2 578 || 2 957 || 2 938 EUF:s rörelsekostnader omfattar de olika stödinstrumenten och kan ha olika utformning beroende på hur medlen förvaltas och betalas ut. 3.2.2 Rörelsekostnader vid samfinansiering Detta är kostnader som uppstått för samfinansieringsprojekt under 2013. Eftersom de bidrag för samfinansiering som har tagits emot uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan direkt motsvarande motprestation har motsvarande bidragsbelopp erkänts som rörelseintäkter (se punkt 3.1.3). 3.3 ADMINISTRATIVA KOSTNADER Miljoner euro || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT 2013 || TOTALT 2012 Administrativa kostnader || - || 0 || 167 || 167 || 107 TOTALT || - || 0 || 167 || 167 || 107 I denna rubrik ingår stödutgifter, dvs. de administrativa kostnader som avser EUF:s programplanering och genomförande. Detta inbegriper kostnader för utarbetande, uppföljning, övervakning och utvärdering av projekt samt kostnader för datanät, tekniskt bistånd osv. 3.4 FINANSIELLA INTÄKTER Miljoner euro || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT 2013 || TOTALT 2012 Ränteintäkter - europeiska banker || - || 0 || 0 || 0 || 9 Ränta på förfinansiering || 0 || (3) || 3 || 0 || (32) TOTALT || 0 || (3) || 3 || 0 || (22) Det högre beloppet av ränteintäkterna under 2012 beror på inkomst från EIB:s bankkonton. Ränta på förfinansiering redovisas i enlighet med bestämmelserna i artikel 7.3 och artikel 8 i budgetförordningen för tionde EUF. Den negativa ränteintäkten under 2012 orsakades av återföringen av upplupen ränta på förfinansiering. Den negativa ränteintäkten under 2013 i nionde EUF orsakades framför allt av fluktuationer i växelkursen mellan USD/EUR. 4. NOTER TILL KASSAFLÖDESANALYSEN 4.1 SYFTET MED OCH UTARBETANDET AV KASSAFLÖDESANALYSEN Uppgifterna om kassaflödet används som underlag för att mäta EUF:s förmåga att generera likvida tillgångar, samt behovet vad gäller användningen av dessa kassaflöden. Kassaflödesanalysen har utarbetats genom användning av den indirekta metoden. Detta innebär att nettoöverskottet eller nettounderskottet för budgetåret justeras för effekterna av transaktioner som inte påverkar likviditeten, i fall där beloppen för tidigare eller framtida ingående eller utgående transaktioner skjuts upp eller ackumuleras. Kassaflöden som härrör från transaktioner i utländsk valuta redovisas i EUF:s bokföringsvaluta, dvs. euro. Vid omräkningen används den växelkurs som gäller på transaktionsdagen. 4.2 LÖPANDE VERKSAMHET EUF:s kassaflödesanalys inbegriper bara kassaflöden från löpande verksamhet, eftersom EUF inte bedriver investerings- eller finansieringsverksamhet. Syftet med den löpande verksamheten är att genomföra fastställda politiska mål. 5. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER SAMT ÖVRIGA UPPLYSNINGAR 5.1 EVENTUALTILLGÅNGAR Miljoner euro || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT 31.12.2013 || TOTALT 31.12.2012 Fullgörandegarantier || 4 || 63 || 49 || 116 || 304 Tillbakahållandegarantier || 2 || 40 || 14 || 56 || 188 TOTALT || 6 || 103 || 62 || 171 || 492 5.1.1 Fullgörandegarantier Det krävs ibland en garanti för att säkra att mottagarna av medlen från EUF fullgör förpliktelserna och rättar sig efter villkoren i de avtal de slutit med EUF. Under 2013 gjordes en djupgående översyn av om garantierna genomförts. Till följd av denna översyn har garantier till ett värde av 188 miljoner euro som inte tillhör EUF skrivits av. Om 2012 års jämförelsetal hade uppdaterats skulle värdet ha minskat från 304 miljoner euro till 177 miljoner euro. 5.1.2 Tillbakahållandegarantier Tillbakahållandegarantier avser bara avtal om bygg- och anläggningsarbeten. Vanligtvis hålls 10 % av de mellanliggande betalningarna till mottagarna inne för att säkerställa att uppdragstagaren uppfyller sina skyldigheter. Dessa kvarhållna belopp redovisas som skulder. Uppdragstagaren kan istället för att avvakta ett godkännande från den upphandlande myndigheten lämna en tillbakahållandegaranti som ersätter de belopp som kvarhållits från de mellanliggande betalningarna. Dessa mottagna garantier redovisas som eventualtillgångar. Under 2013 har en djupgående översyn av garantierna genomförts. Till följd av denna översyn har garantier till ett värde av 105 miljoner euro som inte tillhör EUF skrivits av. Om 2012 års jämförelseuppgifter hade uppdaterats skulle värdet ha minskat från 188 miljoner euro till 98 miljoner euro. 5.1.3 Garantier som ägs av andra enheter än kommissionen Garantier som ägs av andra enheter än kommissionen omfattar garantier som godkändes av den nationella utanordnaren (den upphandlande myndigheten i tredjelandet) i syfte att skydda EU:s tillgångar. Dessa garantier hålls i EU:s delegationer och är inte villkorade tillgångar i EUF, utan redovisas endast i informationssyfte. Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2013 Säkerhet vid förfinansiering Fullgörandegarantier || 2 2 || 54 44 || 278 142 || 333 188 Tillbakahållandegarantier || 1 || 34 || 70 || 105 TOTALT || 4 || 131 || 491 || 626 5.2 ÖVRIGA UPPLYSNINGAR 5.2.1 Budetåtaganden som ännu inte reglerats Miljoner euro || ÅTTONDE EUF || NIONDE EUF || TIONDE EUF || TOTALT 31.12.2013 || TOTALT 31.12.2012 Utestående budgetåtaganden som ännu inte har betalats || 74 || 611 || 5 340 || 6 025 || 5 642 Därtill hörande belopp som tas upp i resultaträkningen || (28) || (215) || (540) || (782) || (714) TOTALT || 47 || 396 || 4 800 || 5 243 || 4 928 Med utestående budgetåtaganden avses åtaganden som ännu inte har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig konsekvens vid förekomsten av fleråriga program. Den 31 december 2013 uppgick de utestående budgetåtagandena till sammanlagt 6 025 miljoner euro. Det belopp som tas upp som åtaganden om framtida finansiering (5 243 miljoner euro) är således summan av dessa utestående budgetåtaganden minus de belopp som redan har tagits upp som kostnader i 2013 års resultaträkning. 6. HANTERING AV FINANSIELLA RISKER Följande uppgifter vad gäller EUF:s hantering av finansiella risker avser den likviditetsförvaltning som Europeiska kommissionen utför för EUF:s räkning för att genomföra fondens medel. 6.1 RISKHANTERING OCH RISKSÄKRING (HEDGING) Bestämmelserna och principerna för hanteringen av finansiella transaktioner anges i budgetförordningen för tionde EUF och i det interna avtalet. Som ett resultat av ovan nämnda förordning tillämpas följande huvudprinciper: – Medlemsstaterna betalar bidragen till EUF genom särskilda konton som öppnats hos var och en av medlemsstaternas sedelutgivande banker eller hos ett finansinstitut som medlemsstaten har utsett. Bidragsbeloppen ska stå kvar på de särskilda kontona tills betalningen till EUF ska verkställas. – Medlemsstaterna ska betala sina bidrag till EUF i euro, medan EUF:s betalningar görs både i euro och i andra valutor, också i mindre kända valutor. – Bankkonton som öppnats av kommissionen för EUF:s räkning får inte övertrasseras. – Utöver de särskilda kontona har kommissionen öppnat andra bankkonton i EUF:s namn hos finansinstitut (centralbanker och affärsbanker) för att utföra betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten. – – Kassa- och betalningstransaktioner är i hög grad automatiserade och baseras på moderna informationssystem. Särskilda förfaranden används för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciper. – En uppsättning skriftliga riktlinjer och förfaranden reglerar hanteringen av kassa- och betalningstransaktionerna i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. De täcker de olika transaktionsområdena och överensstämmelsen med riktlinjerna, och förfarandena kontrolleras regelbundet. 6.2 MARKNADSRISK 6.2.1 Valutarisk Alla bidrag hålls i euro och andra valutor köps först när de behövs för att verkställa betalningarna. Därmed utsätts inte EUF:s likviditetsförvaltning för valutarisker. 6.2.2 Ränterisk EUF lånar inte upp pengar och är därmed inte utsatt för ränterisk. Fonden får dock ränta på saldona på sina olika bankkonton. Därför har kommissionen för EUF:s räkning infört åtgärder för att säkerställa att regelbundet återkommande intäktsräntor speglar nivån på marknadsintresset samt eventuella fluktuationer. Avkastningen på insatta medel på konton i affärsbankerna beräknas per dag. Avkastningen baseras på rörliga marknadsräntor på vilken en avtalsmässig marginal (positiv eller negativ) tillämpas. På de flesta kontona är räntan kopplad till Eonia (Euro Over Night Index Average) och justeras för att spegla eventuella fluktuationer i denna räntesats. På vissa konton är räntan kopplad till ECB:s marginalränta (den som används för refinansieringstransaktioner). Därmed riskerar inte EUF att dess saldon ersätts till lägre räntenivåer än marknadsräntorna. 6.3 KREDITRISK (MOTPARTSRISK) Merparten av EUF:s likvida medel innehas, i enlighet med budgetförordningen för tionde EUF, på de särskilda konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag. De flesta av dessa konton innehas av medlemsstaternas finansministerier eller nationella centralbanker. Dessa institutioner har den lägsta motpartsrisken för EUF (exponeringen ligger hos medlemsstaterna). För den del av EUF:s likvida medel som innehas i affärsbanker för att täcka betalningar fylls dessa konton på innan utbetalningarna görs (just-in-time) och förvaltas automatiskt av kommissionens system för likviditetsförvaltning. En lägsta nivå kassatillgodohavanden, som står i proportion till de genomsnittliga dagliga utbetalningarna, finns på varje konto. Därmed hålls belopp på dessa konton konstant på en låg nivå, vilket säkerställer att EUF:s riskexponering är begränsad. Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvalet av affärsbanker för att ytterligare minska den motpartsrisk som EUF exponeras för. Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moodys P-1 eller motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan krävas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden. 6.4 LIKVIDITETSRISK De budgetprinciper som tillämpas på EUF säkerställer att de samlade kassatillgodohavandena för budgetperioden alltid är tillräckliga för verkställandet av samtliga betalningar. Medlemsstaternas samlade bidrag motsvarar de samlade betalningsbemyndigandena för budgetperioden i fråga. Medlemsstaternas bidrag till EUF betalas dock genom tre delbetalningar per år, medan utbetalningarna till viss del är säsongsbundna. För att säkerställa att kassatillgodohavandena alltid är tillräckliga för att täcka de betalningar som ska verkställas under en given månad, utbyts regelbundet information om situationen vad gäller de kontanta medlen mellan kommissionens likviditetsförvaltning och berörda utanordnare, för att säkerställa att de verkställda betalningarna under en given period inte överskrider tillgängliga kassatillgodohavanden. Utöver vad som anges ovan och mot bakgrund av EUF:s dagliga likviditetsförvaltning säkerställer automatiserade likviditetsförvaltningsredskap att det varje dag finns tillräckliga medel på vart och ett av EUF:s bankkonton. 7. REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE Inga transaktioner med närstående som bör redovisas separat under denna rubrik har kunnat fastställas. 8. HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN Den dag då beloppen på dessa konton överfördes hade fortfarande inga materiella händelser som borde redovisas under denna rubrik uppmärksammats av eller rapporterats till EUF:s räkenskapsförare. Årsredovisningen och därtill hörande noter har utarbetats med stöd av senaste tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av den information som det redogörs för ovan. 9. AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET Årets resultat beräknas enligt principerna för periodiserad redovisning. Budgetutfallet beräknas genom kassabaserad redovisning. Eftersom båda resultaten bygger på samma underliggande transaktioner är det en nyttig kontroll att försöka stämma av dem mot varandra. Denna avstämning redovisas i tabellen nedan, med angivelse av de viktigaste avstämningsbeloppen, som delas upp mellan inkomst- och utgiftssidan. || || Miljoner euro || 2013 || 2012 || || EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET || (3 072) || (3 023) || || INTÄKTER || || Fordringar som inte påverkar budgetutfallet || (68) || (47) Fordringar som fastställts under innevarande år men som ännu inte uppburits || (6) || (8) Fordringar som fastställts under tidigare år och som uppburits under innevarande år || 10 || 14 Nettoeffekt av förfinansiering || 71 || 62 Upplupna intäkter netto || 19 || (40) || || KOSTNADER || || Kostnader under året som ännu inte betalats || 90 || 38 Kostnader från tidigare år som betalats under innevarande år || (53) || (101) Betalningsinställelser || 13 || 7 Nettoeffekt av förfinansiering || (431) || (316) Upplupna kostnader netto || 464 || 204 || || ÅRETS BUDGETUTFALL || (2 963) || (3 209) 9.1 Avstämning – Intäkter Budgetintäkterna under ett budgetår motsvarar intäkterna från fordringar som fastställts under årets lopp och inkasseringar av fordringar från tidigare budgetår. Fordringar som inte påverkar budgetutfallet redovisas i resultaträkningen, men kan ur budgetsynvinkel inte anses utgöra intäkter, eftersom det likvida beloppet överförs till reserven och inga åtaganden kan ingås på nytt utan ett rådsbeslut. De fordringar som fastställs under budgetåret men som ännu inte uppburits ska dras ifrån det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de inte ingår i budgetintäkterna. Däremot måste fordringar som fastställts under tidigare år men som uppbärs under det aktuella året läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande. Nettoeffekten av förfinansieringen är avräkningen av återkrävda förfinansieringsbelopp. Dessa belopp påverkar inte årets resultat. De upplupna intäkterna netto består främst av upplupna belopp som sammanställts i samband med periodavgränsningen vid årets slut. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna intäkterna för innevarande år minus återföringen av de upplupna intäkterna från föregående år, ska beaktas. 9.2 Avstämning – Kostnader Kostnader under året som ännu inte har betalats ska läggas till för att avstämningen ska bli rättvisande, eftersom de ingår i årets resultat men inte i budgetutgifterna. Däremot måste kostnader från föregående år som betalats under innevarande år dras av från det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de utgör en del av innevarande års budgetutgifter, men utan att vare sig påverka det ekonomiska resultatet eller minska kostnaderna i det fall korrigeringar görs. Kontantbehållningen från betalningar som ställts in påverkar inte resultatet men påverkar budgetutfallet. Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av en kombination av ny förfinansiering som utbetalas under det aktuella budgetåret (årets budgetutgifter) och avräkningen av förfinansiering som betalats ut under innevarande eller tidigare år genom att de stödberättigande kostnaderna godkänns. De senare beloppen utgör kostnader i den periodiserade redovisningen, men inte i budgeträkenskaperna, eftersom utbetalningen av den ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetutgift i det skede då den betalades ut. De upplupna kostnaderna netto består av belopp som sammanställs i samband med periodavgränsningen vid årets slut, t.ex. stödberättigande kostnader som burits av mottagare av stöd från EUF men som ännu inte har rapporterats till EUF. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna kostnaderna för innevarande år minus återföring av upplupna kostnader från det föregående året, ska beaktas. 2. RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET INLEDANDE NOT Tidigare EUF-fonder · Eftersom sjätte EUF avslutades under 2006 och sjunde EUF avslutades under 2008 innehåller årsredovisningen inte längre några tabeller över genomförandet av dessa EUF. Däremot finns överförda saldon i nionde EUF. · För att göra räkenskaperna för 2013 mer insynsvänliga redovisas, liksom under tidigare år, i nedanstående tabeller anslag till program enligt Lomékonventionen och den del som används för programplanering under Cotonouavtalet separat för åttonde EUF. · I enlighet med artikel 1.2 b i det interna avtalet för nionde EUF har tidigare saldon (än nionde EUF) överförts till nionde EUF och under dess löptid har förpliktelser ingåtts för medlen. TIONDE EUF Det AVS–EG-partnerskapsavtal som undertecknades den 23 juni 2000 i Cotonou av Europeiska gemenskapens medlemsstater och gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) trädde i kraft den 1 april 2003. Cotonouavtalet ändrades två gånger, först genom det avtal som undertecknades i Luxemburg den 25 juni 2005 och andra gången genom det avtal som undertecknades i Ouagadougou den 22 juni 2010. Rådets beslut (2001/822/EG) av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) med Europeiska gemenskapen trädde i kraft den 2 december 2001. Detta beslut ändrades den 19 mars 2007 (beslut 2007/249/EG). Det interna avtalet om finansiering av gemenskapsstöd under den fleråriga budgetramen för perioden 2008–2013 i enlighet med det reviderade Cotonouavtalet, som antogs av företrädarna för medlemsstaternas regeringar och Europeiska gemenskapen den 17 juli 2006, trädde i kraft den 1 juli 2008. I enlighet med Cotonouavtalet finansieras den andra perioden (2008–2013) med stöd från EU till AVS-staterna och ULT genom tionde EUF med medel på totalt 22 682 miljoner euro, varav · 21 966 miljoner euro anslagits till AVS-staterna i enlighet med den fleråriga budgetramen i bilaga Ib till det reviderade Cotonou-avtalet, varav 20 466 miljoner euro förvaltas av Europeiska kommissionen, · 286 miljoner euro har anslagits till ULT i enlighet med bilaga IIAa i det reviderade rådsbeslutet om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen, av vilka 256 miljoner euro förvaltas av Europeiska kommissionen, · 430 miljoner euro har anslagits för kommissionens finansiering av kostnaderna för programplanering och genomförande av medlen i tionde EUF, i enlighet med artikel 6 i det interna avtalet. Den dag när tionde EUF trädde i kraft kompletterades det ursprungliga belopp som anslagits till tionde EUF med återtagna anslag från tidigare EUF, ränteintäkter och icke-utnyttjade saldon från systemet för att garantera stabilisering av exportinkomster från jordbruksråvaror (Stabex) från de utvecklingsfonder som föregår nionde EUF. Alla medel förvaltas i enlighet med deras särskilda regler i enlighet med det reviderade Cotonouavtalet och det interna avtalet. Den 31 december 2013 var ett viktigt mål, eftersom detta var tidsfristklausulen för tionde EUF. I denna klausul anges ett klart stoppdatum för åtaganden i tionde EUF (artiklarna 1.4 och 1.5 i det interna avtalet för tionde EUF). Under hela året har man gjort allt för att ingå åtaganden för ett så stort belopp som möjligt av de medel som finns tillgängliga från tionde EUF. - Resultatreserv för tionde EUF som inte kan tas i anspråk Sedan tionde EUF trädde i kraft den 1 juli 2008 överförs resterande saldon och anslag som återtagits från projekt i nionde EUF och tidigare fonder till resultatreserven för tionde EUF, med undantag för Stabexmedel och administrativa anslag i nionde EUF. (miljoner euro) Resultatreserv för tionde EUF (AVS) som inte kan tas i anspråk per den 31 december 2013 || 924.1 Resultatreserv för tionde EUF (ULT) som inte kan tas i anspråk per den 31 december 2013 || 14.1 Summa resultatreserv för tionde EUF (ULT) som inte kan tas i anspråk per den 31 december 2013 || 938.2 I enlighet med artikel 1.4 i det interna avtalet för tionde EUF beslutade rådet den 12 december 2013 att använda dessa medel för övergångsfaciliteten. - Outnyttjade medel i tionde EUF Den 31/12/2013 uppgick det totala beloppet för outnyttjade medel till (miljoner euro) AVS (bilaterala, regional reserv och reserv mellan AVS-staterna, reserv för nationella och regionala vägledande program || 74,5 ULT || 0,08 Summa outnyttjade medel per den 31 december 2013 || 74,6 Dessa medel har också överförts till övergångsfaciliteten. - Övergångsfaciliteten Det interna avtal som inrättade elfte EUF undertecknades av medlemsstaterna under deras rådsmöte i juni 2013. Detta interna avtal kommer att träda i kraft först när det har ratificerats av samtliga medlemsstater. I väntan på att elfte EUF ska träda i kraft har kommissionen föreslagit övergångsåtgärder, den så kallade övergångsfaciliteten, för att garantera att medel finns tillgängliga för samarbete med AVS-staterna och ULT, samt för stödutgifter mellan januari 2014 och ikraftträdandet av det interna avtal som inrättar elfte EUF. Denna övergångsfacilitet antogs den 12 december 2013 (beslut 2013/759/EU), och ska finansieras från följande källor: - outnyttjade medel från åttonde och nionde EUF per den 31 december 2013, - outnyttjade saldon från tionde EUF per den 31 december 2013, - outnyttjade medel från tionde och tidigare EUF per den 1 januari 2014. Den 31 december 2013 uppgick de totala tillgängliga medlen för övergångsfaciliteten till 998,6 miljoner euro för AVS-staterna och till 14,2 miljoner euro för ULT, utan hänsyn tagen till räntor. Dessa medel ingår i elfte EUF. - Stabexreserv för tionde EUF Efter avslutet av räkenskaperna i Stabex överförs outnyttjade eller återtagna anslag till Stabexreserven med A-anslag för tionde EUF (artikel 1.4 i det interna avtalet för tionde EUF) och sedan till de berörda ländernas nationella vägledande program. Den 31 december 2013 uppgick det totala beloppet Stabexmedel som frigjorts och som överförts till tionde EUF för 33 länder till 165,3 miljoner euro. - Samfinansiering i tionde EUF Inom tionde EUF undertecknades avtal för överföringar av samfinansiering från medlemsstaterna, och åtagandebemyndiganden på totalt 134,4 miljoner euro gjordes tillgängliga, medan betalningsbemyndiganden bara gjordes tillgängliga för inbetalda belopp på 110,6 miljoner euro. Situationen för samfinansieringsanslagen per den 31 december 2013 visas i tabellen nedan (i miljoner euro). || Åtagandebemyndiganden || Betalningsbemyndiganden Samfinansiering – A-anslag || 118,1 || 95,3 Samfinansiering mellan AVS-staterna || 12,1 || 12,1 Samfinansiering – administrativa kostnader || 4,2 || 3,2 || 134,4 || 110,6 Följande tabeller innehåller nettobeloppen för de beviljade anslagen, anslag för vilka åtaganden gjorts samt anslag som betalats ut. De tabeller som visar situationen per land och instrument finns i bilagan. 2.1 ANSLAG 2.2 AGGREGERAD REDOVISNING Tabell 2.1 DEL II – EUF:s ÅRSREDOVISNING: REDOVISNING AV INVESTERINGSANSLAGET EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN || CA/472/14 || 13 mars 2014 || Dokument 14/108. || || STYRELSEN Investeringsanslaget Årsbokslut per den 31 december 2013 || || || - Rapport över finansiell ställning - Rapport över resultat och övrigt totalresultat - Förändringar i medlen från bidragsgivarna - Rapport över kassaflöden - Bokslutskommentarer och noter - Revisionsberättelse || Org: E || 3. REDOVISNING AV INVESTERINGSANSLAGET 3.1. RAPPORT ÖVER FINANSIELL STÄLLNING PER DEN 31 DECEMBER 2013 (i tusental euro) || Noter || 31.12.2013 || 31.12.2012 || || || TILLGÅNGAR || || || Likvida tillgångar || 5 || 599 515 || 466 568 Finansiella derivat || 6 || 1 024 || 115 Lån och fordringar || 7 || 1 222 199 || 1 146 280 Finansiella tillgångar som kan säljas || 8 || 331 699 || 333 001 Fordringar på bidragsgivare || 9/15 || - || 87 310 Finansiella tillgångar innehas till förfall || 10 || 102 562 || 99 029 Övriga tillgångar || 11 || 148 || 224 || || || Summa tillgångar || || 2 257 147 || 2 132 527 || || || || || || SKULDER OCH MEDEL FRÅN BIDRAGSGIVARNA || || || || || || SKULDER || || || Finansiella derivat || 6 || 3 545 || 7 035 Förutbetalda intäkter || 12 || 35 083 || 37 808 Skulder till tredje part || 13 || 331 235 || 312 086 Övriga skulder || 14 || 2 572 || 1 153 || || || Totala skulder || || 372 435 || 358 082 || || || MEDEL FRÅN BIDRAGSGIVARNA || || || Infordrade bidrag från medlemsstaterna || 15 || 1 661 309 || 1 561 309 Reserv verkligt värde || || 78 191 || 68 434 Ej utdelade vinstmedel || || 145 212 || 144 702 || || || Totala medel från bidragsgivarna || || 1 884 712 || 1 774 445 || || || Summa skulder och medel från bidragsgivarna || || 2 257 147 || 2 132 527 Åtföljande noter utgör en integrerad del av årsredovisningen. 3.2. RAPPORT ÖVER RESULTAT OCH ÖVRIGT TOTALRESULTAT FÖR DET RÄKENSKAPSÅR SOM SLUTADE DEN 31 DECEMBER 2013 (i tusental euro) || Noter || Fr.o.m. 1.1.2013 || Fr.o.m. 1.1.2012 || || t.o.m. 31.12.2013 || t.o.m. 31.12.2012 || || || || || Räntor och liknande intäkter || 17 || 68 270 || 67 503 || Räntor och liknande kostnader || 17 || -1 175 || -1 114 || || || || || Räntor och liknande intäkter netto || || 67 095 || 66 389 || || || || || Intäkter från arvoden och provisioner || 18 || 4 051 || 1 934 || Kostnader för arvoden och provisioner || 18 || -43 || -292 || || || || || Nettointäkter från avgifter och provisioner || || 4 008 || 1 642 || || || || || Ändringar i verkligt värde på finansiella derivat || || 4 399 || 5 348 || Realiserade vinster netto för finansiella tillgångar som kan säljas || 19 || 5 294 || 1 045 || Växelkursförluster netto || || -6 925 || -10 575 || || || || || Nettoresultat av finansiella transaktioner || || 2 768 || -4 182 || || || || || Förändring i nedskrivning av lån och fordringar netto efter återföring || 7 || -27 334 || 597 || Nedskrivning av finansiella tillgångar som kan säljas || 8 || -8 176 || -8 927 || Nedskrivning av övriga tillgångar || 20 || - || -337 || Allmänna administrativa kostnader || 21 || -37 851 || -36 202 || || || || || Årets vinst || || 510 || 18 980 || || || || || Övriga totalresultat: || || || || Poster som har omklassificerats eller kan komma att omklassificeras till resultaträkningen: || || || || Finansiella tillgångar som kan säljas – reserv i verkligt värde || 8 || || || 1. Nettoförändring i verkligt värde på finansiella tillgångar som kan säljas || || 12 350 || 18 551 || 2. Nettobelopp som överförs till resultaträkningen || || -2 593 || 8 133 || Totala finansiella tillgångar som kan säljas || || 9 757 || 26 684 || || || || || Totala övriga totalresultat || || 9 757 || 26 684 || || || || || Summa totalresultat för året || || 10 267 || 45 664 || Åtföljande noter utgör en integrerad del av årsredovisningen. 3.3 FÖRÄNDRINGAR I MEDLEN FRÅN BIDRAGSGIVARNA FÖR DET RÄKENSKAPSÅR SOM SLUTADE DEN 31 DECEMBER 2013 (i tusental euro) || Infordrat fondkapital || Reserv verkligt värde || Ej utdelade vinstmedel || Totalt Per den 1 januari 2013 Noter || 1 561 309 || 68 434 || 144 702 || 1 774 445 || || || || Bidrag som infordrats under året från medlemsstaterna 15 || 100 000 || - || - || 100 000 || || || || Vinst år 2013 || - || - || 510 || 510 || || || || Summa övriga totalresultat för året || - || 9 757 || - || 9 757 || || || || Förändringar av medlen från bidragsgivarna || 100 000 || 9 757 || 510 || 110 267 || || || || Per den 31 december 2013 || 1 661 309 || 78 191 || 145 212 || 1 884 712 || || || || || Infordrat fondkapital || Reserv verkligt värde || Ej utdelade vinstmedel || Totalt Per den 1 januari 2012 Noter || 1 281 309 || 41 750 || 125 722 || 1 448 781 || || || || Bidrag som infordrats under året från medlemsstaterna 15 || 280 000 || - || - || 280 000 || || || || Vinst år 2012 || - || - || 18 980 || 18 980 || || || || Summa övriga totalresultat för året || - || 26 684 || - || 26 684 || || || || Förändringar av medlen från bidragsgivarna || 280 000 || 26 684 || 18 980 || 325 664 || || || || Per den 31 december 2012 || 1 561 309 || 68 434 || 144 702 || 1 774 445 || || || || || || || || Åtföljande noter utgör en integrerad del av årsredovisningen. 3.4 RAPPORT ÖVER KASSAFLÖDEN FÖR DET RÄKENSKAPSÅR SOM SLUTADE DEN 31 DECEMBER 2013 (i tusental euro) || Noter || Fr.o.m. 1.1.2013 t.o.m. 31.12.2013 || Fr.o.m. 1.1.2012 t.o.m. 31.12.2012 LÖPANDE VERKSAMHET || || || Budgetårets vinst || || 510 || 18 980 Justeringar för: || || || Nedskrivning av finansiella tillgångar som kan säljas || || 8 176 || 8 927 Förändring netto i nedskrivning av lån och fordringar || || 27 334 || -597 Balanserad ränta på lån och fordringar || 7 || -10 363 || -9 622 Ändringar i upplupen ränta och upplupet anskaffningsvärde på lån och fordringar || || -249 || -1 407 Ändringar i upplupen ränta och upplupet anskaffningsvärde på finansiella tillgångar som innehas till förfall || || 733 || -751 Förändring av förutbetalda intäkter || || -2 725 || 4 805 Växelkursändringars effekter på lån || || 30 402 || 16 044 Växelkursändringars effekt på finansiella tillgångar som kan säljas || || -1 154 || -1 204 Växelkursändringars effekter på likvida medel || || -378 || -389 Rörelsevinst före ändringar av tillgångar och skulder || || 52 286 || 34 786 Låneutbetalningar || 7 || -242 203 || -233 018 Återbetalning av lån || 7 || 119 160 || 115 480 Förändring av upplupna räntor på likvida tillgångar || || -1 || 389 Förädringar i verkligt värde på derivat || || -4 399 || -5 348 Ökning av finansiella tillgångar innehas till förfall || 10 || -680 635 || -98 278 Löptid för finansiella tillgångar innehas till förfall || 10 || 676 369 || Ökning av finansiella tillgångar som kan säljas || 8 || -34 700 || -81 981 Återbetalning/försäljning av finansiella tillgångar som kan säljas || 8 || 38 737 || 19 601 Minskning av övriga tillgångar || || 76 || 192 Ökning av övriga skulder || || 1 419 || 40 (Minskning)/Ökning av belopp som ska utbetalas till Europeiska investeringsbanken || || -6 539 || 6 876 Nettokassaflöde från löpande verksamhet || || -80 430 || -241 261 FINANSIERINGSVERKSAMHET || || || Bidrag från medlemsstaterna || || 187 310 || 236 345 Belopp som tagits emot från medlemsstaterna för räntebidrag || || 50 000 || 43 655 Belopp som betalats för medlemsstaternas räkning för räntebidrag || || -24 312 || -24 450 Nettokassaflöde från finansieringsverksamhet || || 212 998 || 255 550 Nettoökning av likvida tillgångar || || 132 568 || 14 289 Sammanfattande redovisning av kassaflöden: || || || Likvida tillgångar vid årets början || || 466 561 || 451 882 Likvida tillgångar från: || || || Den löpande verksamheten || || -80 430 || -241 261 Finansieringsverksamhet || || 212 998 || 255 550 Effekter till följd av växelkursförändringar på likvida tillgångar || || 378 || 389 Likvida tillgångar vid budgetårets slut || || 599 507 || 466 561 Likvida tillgångar består av: || || || Kontanter || || 194 107 || 10 588 Tidsbundna depositioner (exklusive upplupen ränta) || || 405 400 || 455 973 || || 599 507 || 466 561 Åtföljande noter utgör en integrerad del av årsredovisningen. 3.5 NOTER TILL REDOVISNINGEN PER DEN 31 DECEMBER 2013 1 Allmänna uppgifter Investeringsanslaget (nedan kallat instrumentet) har upprättats inom ramen för Cotonouavtalet (nedan kallat avtalet) om samarbete och utvecklingsstöd, som länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) respektive Europeiska unionen och dess medlemsstater förhandlade fram den 23 juni 2000 och reviderade den 25 juni 2005 samt den 23 juni 2010. Instrumentet är inte en separat juridisk person och Europeiska investeringsbanken (EIB) förvaltar bidragen på medlemsstaternas vägnar (nedan kallade givare) i enlighet med villkoren i avtalet och fungerar som en förvaltare av instrumentet. Finansieringen inom ramen för avtalet tillhandahålls från EU-medlemsstaternas budgetar och betalas ut enligt de finansprotokoll som fastställts för på varandra följande perioder på fem–sex år. Inom ramen för avtalet och efter det att ett andra finansprotokoll trädde i kraft den 1 juli 2008 (som omfattar perioden 2008–2013), som kallas den tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF), har EIB anförtrotts förvaltningen av - investeringsanslaget som är en rörelsekapitalfond på 3 185,5 miljoner euro som består av riskexponerat eget kapital avsett att främja investeringar från den privata sektorn i AVS-staterna, av vilka 48,5 miljoner euro tilldelas de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT), - bidrag för finansiering av räntesubventioner värda 400 miljoner euro för AVS-stater och 1,5 miljoner euro för ULT. Högst 15 % (10 % fram till slutet av 2012) av dessa subventioner kan användas för att finansiera projektrelaterat tekniskt bistånd. Nuvarande årsredovisning omfattar perioden från den 1 januari 2013 till och med den 31 december 2013. På förslag från EIB:s förvaltningskommitté antog EIB:s styrelse årsredovisningén den 13 mars 2014 och godkände att den överlämnandes till EIB:s råd för godkännande senast den 29 april 2014. 2 Viktiga redovisningsprinciper 2.1 Grund för upprättandet – uttalande om att IFRS följs Redovisningen av stödet har utarbetats i enlighet med International Financial Reporting standards (IFRS) som antagits av Europeiska unionen. 2.2 Centrala bedömningar och uppskattningar vid redovisningen Vid utarbetandet av finansiella rapporter krävs det att man använder sig av uppskattningar och bedömningar. Det krävs också att EIB:s ledning gör sina egna avvägningar vid tillämpningen av redovisningsprinciperna för investeringsanslaget. De områden som är särskilt komplicerade, som kräver en hög grad av avvägning, eller där uppskattningar och bedömningar är av betydelse för räkenskaperna lyfts fram nedan. Bedömningar och uppskattningar används särskilt i följande fall: § Mätning av finansiella instruments verkliga värden De verkliga värdena på finansiella tillgångar och skulder som handlas på aktiva marknader bygger på noterade marknadspriser eller mäklarpriser. När det verkliga marknadsvärdet inte kan härledas från aktiva marknader fastställs de genom användning av en värderingsmetod som inkluderar matematiska modeller. Uppgifterna till dessa modeller tas när det är möjligt från observerbara marknader, men när det inte är möjligt, krävs en viss grad av uppskattning för att fastställa det verkliga värdet. De värderingar som delas in i olika nivåer i graderingen av verkligt värde baseras på de insatsvaror som använts i de värderingsmetoder som beskrivs i noterna 2.4.3 och 4. Dessa värderingsmetoder kan omfatta nettonuvärde och modeller för nuvärdesberäknade kassaflöden, jämförelse med liknande instrument för vilka det finns observerbara priser, Black-Scholes och polynomiska optionsvärderingsmodeller och andra värderingsmodeller. De antaganden och uppgifter som används vid värderingsmetoder innefattar riskfria räntor och referensräntor, kreditspreadar som används för att uppskatta diskonteringsräntor, obligations- och aktiekurser, växelkurser på utländsk valuta, aktiekurser och aktieindexkurser samt förväntad kursvolatilitet och korrelationer. Syftet med värderingsmetoder är att få ett verkligt värde som speglar det pris som skulle erhållas vid försäljning av en tillgång eller betalas vid överlåtelse av en skuld genom en ordnad transaktion mellan marknadsaktörer vid värderingstidpunkten. Instrumentet använder allmänt erkända värderingsmodeller för att fastställa det verkliga värdet på gemensamma och enklare finansieringsinstrument, som ränte- och valutaswappar, i vilka endast observerbara marknadsuppgifter används och där det krävs att ledningen gör en begränsad bedömning och beräkning. Observerbara priser och uppgifter som ska ingå i modellen finns i regel tillgängliga på reglerade marknader för skuldebrev, aktier och räntebärande värdepapper, börshandlade derivat och enkla OTC-derivat såsom ränteswappar. Tillgången på verifierbara marknadspriser och uppgifter som ska ingå i modellen minskar behovet av bedömning och uppskattning från ledningens sida och minskar också osäkerheten i samband med fastställandet av verkliga värden. Tillgången på observerbara marknadspriser och uppgifter varierar beroende på produkter och marknader och tenderar att förändras på grundval av specifika evenemang och allmänna villkor på finansmarknaderna. För mer komplexa instrument används instrumentets egna värderingsmodeller, vilka utvecklas från erkända värderingsmodeller. Vissa eller alla betydande uppgifter till dessa modeller är inte observerbara på marknaden, och härrör från marknadspriser eller procentsatser eller beräknas på grundval av antaganden. Exempel på instrument som involverar betydande uppgifter som inte är observerbara inbegriper vissa lån och garantier för vilka det inte finns någon aktiv marknad. Värderingsmodeller som använder betydande uppgifter som inte är observerbara kräver en högre grad av bedömning och uppskattning från ledningens sida vid fastställandet av verkligt värde. Bedömning och uppskattning från ledningens sida krävs vanligtvis vid val av lämplig värderings- modell, fastställande av förväntade framtida kassaflöden från det finansiella instrument som ska värderas, fastställande av sannolikhet eller motpartens fallissemang och förskottsbetalningar och val av lämplig diskonteringsränta. Instrumentet har en etablerat kontrollram för att värdera verkliga värden. Denna ram omfattar EIB:s förvaltningsfunktioner för riskhantering och marknadsuppgifter för investeringsbanker. Dessa funktioner är oberoende av sekretariatets ledning och ansvarar för att kontrollera betydande värderingar av verkligt värde. Särskilda kontroller omfattar följande: - Kontroll av observerbara priser. - En översyns- och godkännandeprocess för nya värderingsmodeller och ändringar av befintliga modeller. - Kalibrering och kontrolltest av modeller mot observerade marknadstransaktioner. - Analys och undersökning av betydande värderingsrörelser. - Översyn av betydande uppgifter som inte är observerbara och värderingsjusteringar. Om uppgifter från tredje man som mäklarnoteringar eller pristjänster används för att värdera verkligt värde ska man genom instrumentet kontrollera att sådana värderingar uppfyller kraven i IFRS. Detta omfattar följande: - Fastställa om prissättningen på mäklarnoteringar eller pristjänster är lämplig. - Bedöma om en viss mäklarnotering eller pristjänst är tillförlitlig. - Förstå hur det verkliga värdet har fastställts och i vilken omfattning det representerar faktiska marknadstransaktioner - När priser för liknande instrument används för värdering till verkligt värde och hur priserna har anpassats för att spegla de av instrumentets egenskaper som ska mätas. § Nedskrivningsförlust från lån och fordringar Genom investeringsanslaget görs varje rapporteringsdag en översyn av dess lån och fordringar för att bedöma om avsättningar ska göras i rapporten över resultat och övrigt totalresultat . Det krävs särskilt att EIB:s ledning gör en bedömning av storleken på och tidpunkten för de framtida kassaflödena när nödvändiga avsättningar ska beräknas. Dessa beräkningar baseras på antaganden om ett antal faktorer och de faktiska resultaten kan skilja sig åt, vilket kan leda till framtida ändringar av avsättningen. Utöver särskilda avsättningar för enskilda betydande lån och fordringar kan man genom investeringsanslaget också göra kollektiva avsättningar mot exponeringar, vilka inte enskilt har identifierats som nedskrivningar och som kan leda till en större risk för fallissemang än när de ursprungligen beviljades. I princip betraktas ett lån som nedskrivet när betalningen av ränta och amortering inte reglerats på 90 dagar eller mera och då EIB:s ledning samtidigt anser att det föreligger ett objektivt belägg för nedskrivning. § Värdering av sådana icke-noterade investeringar i eget kapital som kan säljas Värderingen av icke-noterade investeringar i eget kapital baseras normalt på ett av följande inslag: - Nyligen gjorda transaktioner på marknadsmässiga villkor (armslängds avstånd). - Aktuellt verkligt värde på andra instrument som i stort sett är desamma. - Det förväntade kassaflödet diskonteras till nuvärdet för tillgångar med liknande villkor och riskegenskaper. - Metoden med justerat substansvärde eller - andra värderingsmodeller. Beräkningen av kassaflödena och diskonteringsfaktorerna för icke-noterade investeringar i eget kapital som kan säljas omfattar en hög grad av uppskattning. Instrumentet anpassar värderingsmetoden med jämna mellanrum och testar giltigheten genom att endera använda priser från observerbara aktuella marknadstransaktioner med samma instrument eller andra tillgängliga observerbara marknadsuppgifter. § Nedskrivning av finansiella tillgångar som kan säljas Enligt principerna för investeringsanslaget anses investeringar i eget kapital som kan säljas vara nedskrivna om deras verkliga värde i betydande omfattning eller under en längre tid har minskat under anskaffningsvärdet eller när det finns andra objektiva belägg för nedskrivning. En bedömning krävs för att avgöra vad som kan anses utgöra ”betydande omfattning” eller ”en längre tid”. I instrumentet anses ”betydande omfattning” vanligtvis vara 30 % eller mer och ”en längre tid” mer än 12 månader. Vidare utvärderas i instrumentet andra faktorer, inklusive normal volatilitet i aktiepriser för noterade aktier och framtida kassaflöden och diskonteringsfaktorer för aktier som inte är noterade. 2.3 Byten av redovisningsprinciper Med undantag av nedanstående ändringar, har man i instrumentet konsekvent tillämpat de redovisningsprinciper som anges i not 2.4 på alla perioder som redovisas i årsredovisningen. I instrumentet har man antagit följande nya standarder och ändringar av standarder. Godkänd standard Följande standarder, ändringar av standarder och tolkningar godkändes vid utarbetandet av dessa finansiella rapporter: Ändringar i IAS 1 Redovisning av poster i övrigt totalresultat Till följd av ändringarna av IAS 1 har man i instrumentet ändrat redovisningen av poster i övrigt totalresultat i resultaträkningen och övrigt totalresultat till att separat redovisa poster som kan omklassificeras till vinst eller förlust från de poster som inte kan omklassificeras. Jämförande information har därför på nytt lagts fram i enlighet med detta. IFRS 13 Fair value measurement (värdering till verkligt värde) Denna standard fastställer en enda ram för värdering till verkligt värde och upplysningar om värderingar till verkligt värde när sådana mätningar krävs eller tillåts enligt andra IFRS. I denna standard definieras verkligt värde som det pris som vid värderingstidpunkten skulle erhållas vid försäljning av en tillgång eller betalas vid överlåtelse av en skuld genom en ordnad transaktion mellan marknadsaktörer. Den ersätter och utvidgar de upplysningskrav om värderingar till verkligt värde enligt andra standarder, inklusive IFRS 7. Följaktligen har man i investeringsstödet tagit med ytterligare upplysningar i detta avseende. I enlighet med övergångsbestämmelserna i IFRS 13 har man i investeringsstödet på ett framåtblickande sätt tillämpat de nya riktlinjerna för värdering till verkligt värde och inte lämnat någon jämförande information för nya upplysningar. IFRS 13 avser ett antal värderingsjusteringar som man har beaktat i investeringsstödet vid bedömningen av dess derivat, nämligen: - Kreditvärdighetsjusteringar (CVA) som speglar motparternas kreditrisk i verkligt värde på derivat. - Debetvärdejusteringar (DVA) som återspeglar instrumentets egna kredit i derivatens verkliga värde. Kreditvärdighetsjustering per motpart beräknas på potentiell framtida exponering och förväntade positiva exponeringsåtgärder, per motpartsexponering netto. Sannolikheterna för betalningsförsummelse per motpart utarbetas sedan genom användning av de kreditswappsspreadar som finns tillgängliga på marknaden. För motparter utan tillgängliga kreditswappsspreadar använder man bankspreadar av liknande storlek och kreditvärdering med liknande behörighet. Antagandet av denna standard ledde till redovisningen av en förlust på 184 000 euro under den aktuella periodens rapport över resultat och övrigt totalresultat, enligt uppgift i not 4. Standarder som utfärdats men som ännu inte trätt i kraft Följande standarder, ändringar av standarder och tolkningar börjar tillämpas under det räkenskapsår som inleds efter den 1 januari 2013, och har inte tillämpats vid utarbetandet av dessa redovisningar. De standarder som kan vara relevanta för instrumentet anges nedan. Man planerar inte att anta dessa standarder i instrumentet i ett tidigt skede. IFRS 9 Financial instruments (finansiella instrument) Det första steget i ett projekt i tre delar som IASB genomför för att ersätta IAS 39 Financial instruments, är att omdefiniera denna standard för de olika kategorierna av finansiella tillgångar och skulder och deras redovisningsmetod. Arbetet med IFRS 9 pågår fortfarande och kommer så småningom att ersätta IAS 39 i sin helhet. Det aktuella datumet för tillämpningen av IFRS 9 är den 1 januari 2017. IFRS 9 har ännu inte godkänts av Europeiska unionen. Det finns inga planer på att anta denna standard i instrumentet i ett tidigt skede och effekternas omfattning har ännu inte fastställts. Följande tre standarder utfärdades under 2012 och har godkänts av Europeiska unionen. De gäller för det räkenskapsår som inleds efter den 1 januari 2014. Effekterna av antagandet av dessa standarder på instrumentets årsredovisning har ännu inte fastställts. IFRS 10 Consolidated financial statements (Koncernredovisning) Syftet med denna standard är att fastställa principer för upprättande och utformning av koncernredovisning när ett företag har bestämmande inflytande över ett eller flera andra företag. IFRS 11 Joint arrangements (Samarbetsarrangemang) Enligt denna standard fastställs en ram för att bestämma vilken typ av samarbetsarrangemang som ett företag har med en annan företagsenhet. IFRS 12 Disclosure of interests in other entities (Upplysningar om innehav i andra enheter) Syftet med denna standard är att kräva inlämning av upplysningar som gör att användare av de finansiella rapporterna kan bedöma karaktären av, och risker hänförliga till innehav i andr