Torsdagen den 28 januari 1999C 128/92 SV 7.5.1999 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
8. Miljo ¤, sa¤kerhet och utrikespolitik
A4-0005/99
Resolution om miljo ¤, sa¤kerhet och utrikespolitik
Europaparlamentet utfa ¤rdar denna resolution,
› med beaktande av fo ¤rslaget till resolution från Rehn om mo ¤jligheten att kunna anva ¤nda milita ¤ra
resurser fo ¤r miljo ¤a¤ndamål (B4-0551/95),
› med beaktande av Fo ¤renta Nationernas studie, Charting potential uses of resources allocated to
military activities for civilian endeavours to protect the environment, (UN A46/364, den 17 septem-ber 1991),
› med beaktande av sin resolution av den 29 juni 1995 om Trampminor: ett mo ¤rdande hinder fo ¤r
utveckling (
1),
› med beaktande av sina tidigare resolutioner om icke-spridning och provspra ¤ngning av ka ¤rnvapen och
Canberrakommissionens rapport om avskaffande av ka ¤rnvapen från augusti 1996,
› med beaktande av Internationella domstolens enha ¤lliga beslut om skyldigheten fo ¤r ka¤rnvapenstaterna
att fo¤rhandla fram ett fo ¤rbud mot ka ¤rnvapen (Advisory Opinion no 96/22 av den 8 juli 1996),
› med beaktande av sitt yttrande av den 19 april 1996 om fo ¤rslaget till rådets beslut om inra ¤ttandet av ett
program fo ¤r gemenskapsåtga ¤rder fo ¤r fra ¤mjande av civilskyddet (KOM(95)0155 › C4-0221/95 ›
95/0098(CNS)) (2),
› med beaktande av sina tidigare resolutioner om kemiska vapen,› med beaktande av resultaten från Fo ¤renta Nationernas konferenser i Kyoto 1997 och Rio de Janeiro
1992,
› med beaktande av den utfrågning om HAARP och icke-do ¤dliga vapen som ho ¤lls av utrikesutskottets
underutskott fo ¤r sa¤kerhet och nedrustning i Bryssel den 5 februari 1998,
› med beaktande av artikel 148 i arbetsordningen,› med beaktande av beta ¤nkandet från utskottet fo ¤r utrikes-, sa ¤kerhets- och fo ¤rsvarsfrågor och yttrandet
från utskottet fo ¤r miljo ¤, folkha ¤lsa och konsumentskydd (A4-0005/99), och av fo ¤ljande ska ¤l:
A. Det kalla krigets slut har djupt fo ¤ra¤ndrat den sa ¤kerhetspolitiska situationen i va ¤rlden och den milita ¤ra
avspa ¤nningen har resulterat i omfattande nedrustning inom den milita ¤ra sektorn i allma ¤nhet och inom
ka¤rnvapenområdet i synnerhet, vilket har lett till betydande nedska ¤rningar i fo ¤rsvarsbudgetarna.
B. Trots att den geostrategiska situationen har fo ¤ra¤ndrats totalt efter det kalla krigets slut, har detta inte
medfo ¤rt någon na ¤mnva ¤rd minskning av risken fo ¤r att katastrofalt skada den globala miljo ¤ns integritet
och hållbarhet, i synnerhet den biologiska mångfalden, antingen genom att ka ¤rnvapen avfyras av
misstag eller utan tillåtelse eller genom att ka ¤rnvapen avfyras med tillåtelse på grund av vad som
felaktigt uppfattas som ett hot om ett na ¤ra fo ¤restående angrepp.
C. Denna risk skulle på mycket kort tid kunna minskas betydligt om alla ka ¤rnvapenstater snabbt
genomfo ¤rde de sex stegen i Canberrakommissionens rapport, i synnerhet om alla ka ¤rnvapen drogs
tillbaka från nuvarande ho ¤gsta beredskap och alla vapen gradvis o ¤verfo ¤rdes till en strategisk reserv.
D. Artikel 6 i ickespridningsavtalet från 1968 fo ¤rbinder ka ¤rnvapenstaterna att inleda uppriktiga
fo¤rhandlingar om ett avtal om allma ¤n och fullsta ¤ndig ka ¤rnvapennedrustning, och de principer och mål
som antogs vid avtalskonferensen 1995 bekra ¤ftade på nytt att fo ¤rdragets yttersta mål var ett
fullsta ¤ndigt avskaffande av ka ¤rnvapen.
(1) EGT C 183, 17.7.1995, s. 47.
(2) EGT C 141, 13.5.1996, s. 258.
Torsdagen den 28 januari 19997.5.1999 SV C 128/93 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
E. Miljo ¤hot, flyktingstro ¤mmar, etniska motsa ¤ttningar, terrorism och internationell brottslighet utgo ¤r nya,
allvarliga sa ¤kerhetshot och fo ¤rmågan att hantera olika former av konflikter får o ¤kad betydelse i takt
med att sa ¤kerhetsbilden fo ¤ra¤ndras. Eftersom sa ¤kerhetshoten a ¤ven a ¤r icke-milita ¤ra a¤r det viktigt att
milita ¤rrelaterade resurser a ¤ven tja ¤nar icke-milita ¤ra syften.
F. Jordens resurser utnyttjas som om de vore outto ¤mliga, vilket har lett till att natur- och miljo ¤katastrofer
allt oftare intra ¤ffar. Sådana lokala och regionala ekologiska problem kan få avseva ¤rda konsekvenser i
internationella relationer. Parlamentet beklagar att detta inte tydligare återspeglas i medlemsstaternasutrikes-, sa ¤kerhets- och fo ¤rsvarspolitik.
G. Konflikter i hela va ¤rlden a ¤r huvudsakligen inomstatliga snarare a ¤n mellanstatliga. Då mellanstatliga
konflikter uppstår ga ¤ller de i o ¤kad utstra ¤ckning tillgång till grundla ¤ggande, no ¤dva¤ndiga resurser, i
synnerhet vatten, livsmedel och bra ¤nsle.
H. Tillgång till dylika no ¤dva¤ndiga naturresurser a ¤r automatiskt fo ¤rbunden med fo ¤rsa¤mring av miljo ¤n och
miljo¤fo¤rsto¤ring genom en relation som a ¤r såva ¤l pra¤glad av orsak som av verkan. Man kan alltså logiskt
sluta sig till att konfliktfo ¤rebyggande i o ¤kad utstra ¤ckning måste sta ¤lla dessa problem i centrum.
I. Alla dessa faktorer, som huvudsakligen drabbar de fattigaste och mest sårbara befolkningarna i
va¤rlden, leder allt oftare till en o ¤kning av antalet s.k. miljo ¤flyktingar, vilket dels inneba ¤r ett direkt
tryck på EU:s politik na ¤r det ga ¤ller immigration och ra ¤ttsliga frågor, utvecklingsbistånd och utgifter
fo¤r humanita ¤rt bistånd, dels inneba ¤r en indirekt o ¤kning av EU:s sa ¤kerhetsproblem genom regional
instabilitet i o ¤vriga delar av va ¤rlden.
J. Enligt ingående internationell forskning som sammansta ¤llts och publicerats av Climate Institute i
Washington o ¤verstiger antalet miljo ¤flyktingar nu antalet traditionella flyktingar (25 miljoner ja ¤mfo¤rt
med 22 miljoner); denna siffra fo ¤rva¤ntas vara fo ¤rdubblad år 2010 och skulle i va ¤rsta fall kunna vara
betydligt ho ¤gre.
K. Trots att hanteringen av frågor av global betydelse sedan det kalla krigets slut i stort sett har lo ¤sgjorts
ur sin tidigare dominerande ideologiska kontext och nu i mycket mindre grad styrs av frågor ommilita ¤r ja¤mvikt, avspeglas detta a ¤nnu inte i FN:s system fo ¤r global styrelse vilket bo ¤r åstadkommas
genom att man betonar behovet av en sa ¤kerhetspolitik som består av effektiva och sammanha ¤ngande
milita ¤ra och icke milita ¤ra komponenter.
L. Icke desto mindre a ¤r tonvikten betra ¤ffande en va ¤xande andel av FN:s verksamhet na ¤r det ga ¤ller
globala politiska och sa ¤kerhetsrelaterade frågor huvudsakligen icke milita ¤r och fo ¤rknippad med
fo¤rhållandet mellan handel, bistånd, miljo ¤ och hållbar utveckling.
M. Det finns ett brådskande behov av att mobilisera adekvata resurser fo ¤r att mo ¤ta den miljo ¤ma¤ssiga
utmaningen och noterar att de tillga ¤ngliga resurserna fo ¤r miljo ¤skydd a ¤r mycket begra ¤nsade, vilket
kra¤ver ett nyta ¤nkande i utnyttjandet av redan existerande resurser.
N. I takt med att milita ¤ra resurser har frigjorts, har milita ¤ren en unik mo ¤jlighet och en omfattande
kapacitet att bistå den civila stra ¤van i att bema ¤stra de o ¤kande miljo ¤problemen.
O. Milita ¤rrelaterade resurser i sig a ¤r nationella tillgångar medan miljo ¤utmaningen a ¤r global. Det
fo¤religger da ¤rfo¤r ett stort behov att finna va ¤gar till internationellt samarbete na ¤r det ga ¤ller omplacering
och anva ¤ndning av milita ¤ra resurser fo ¤r miljo ¤skydd.
P. De kortsiktiga kostnaderna fo ¤r miljo ¤skydd måste va ¤gas mot de långsiktiga kostnaderna fo ¤r
fo¤rsummelser på detta område, och det fo ¤religger ett va ¤xande behov att få fram en kostnads- och
inta¤ktsanalys fo ¤r olika miljo ¤strategier som bo ¤r innefatta potentiella omplaceringar, omorientering och
omlokalisering av milita ¤rrelaterade resurser.
Q. Det gemensamma målet att reparera jordens skadade ekosystem kan inte uppnås i isolering från
frågan om ett ra ¤ttvist utnyttjande av de globala resurserna och det fo ¤religger ett behov av att underla ¤tta
internationellt tekniskt samarbete och att sto ¤dja o ¤verfo ¤ring av la ¤mplig milita ¤rrelaterad teknologi.
Torsdagen den 28 januari 1999C 128/94 SV 7.5.1999 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
R. Trots ga ¤llande konventioner pågår det milita ¤r forskning om miljo ¤påverkan som vapen, vilket till
exempel framgår av HAARP-systemet i Alaska.
S. Den allma ¤nna oron o ¤ver ekologiskt fo ¤rfall och miljo ¤kriser kra ¤ver prioriteringar i det nationella
beslutsfattandet, och enskilda nationer måste arbeta tillsammans fo ¤r att mo ¤ta miljo ¤katastrofer.
1. Parlamentet uppmanar kommissionen att info ¤r rådet och parlamentet, i enlighet med vad som
fo¤reskrivs i Amsterdamfo ¤rdraget, la ¤gga fram en gemensam strategi som fo ¤renar GUSP-aspekterna med
EU:s politik betra ¤ffande handel, bistånd, utveckling och internationella miljo ¤frågor från år 2000 till år
2010 fo ¤r att ta itu med fo ¤ljande enskilda problem och fo ¤rhållandet dessa emellan:
a) jordbruks- och livsmedelsproduktion samt fo ¤rsa¤mring av miljo ¤n,
b) vattenbrist och gra ¤nso¤verskridande vattenfo ¤rso¤rjning,
c) avskogning och återsta ¤llande av kolgruvor,
d) arbetslo ¤shet, otillra ¤cklig sysselsa ¤ttning och absolut fattigdom,
e) hållbar utveckling och klimatfo ¤ra¤ndring,
f) avskogning, o ¤kenspridning och befolkningstillva ¤xt,
g) sambandet mellan de ovan uppra ¤knade frågorna och va ¤xthuseffekten samt humanita ¤ra och
miljo¤ma¤ssiga effekter beroende på alltmer extrema klimatfo ¤rhållanden,
2. konstaterar att fo ¤rebyggande miljo ¤insatser a ¤r ett viktigt sa ¤kerhetspolitiskt instrument; uppmanar
da¤rfo¤r medlemsla ¤nderna att definiera miljo ¤- och ha ¤lsomål i sina långsiktiga fo ¤rsvars- och sa ¤kerhetspoli-
tiska bedo ¤mningar, i sin milita ¤ra forskning och i sina handlingsplaner,
3. erka ¤nner arme ·ns viktiga roll i ett demokratiskt samha ¤lle och dess uppgifter na ¤r det ga ¤ller att fo ¤rsvara
landet liksom det faktum att fredsbevarande och fredsskapande initiativ kan ge ett viktigt bidrag na ¤r det
ga¤ller att undvika miljo ¤skador,
4. påpekar att strålningsla ¤ckor från atmosfa ¤riska och underjordiska ka ¤rnvapenprov har spritt stora
ma¤ngder radioaktivt cesium 137, strontium 90 och andra cancerogena isotoper o ¤ver hela jorden och har
orsakat stora miljo ¤- och ha ¤lsoskador i provspra ¤ngningsområdena,
5. uppmanar kommissionen och rådet att vidta åtga ¤rder med tanke på att många områden på jorden
hotas av den okontrollerade, osa ¤kra och oprofessionella lagringen och dumpningen av atomdrivna ubåtar
och ytfartyg med deras radioaktiva bra ¤nsle och la ¤ckande ka ¤rnreaktorer, vilket inneba ¤r en o ¤verha ¤ngande
risk att stora områden snart kan komma att fo ¤rorenas av strålningen,
6. bega ¤r a¤ven att man skall finna en la ¤mplig lo ¤sning på problemet med de kemiska och konventionella
vapen som efter de två va ¤rldskrigen dumpades på många platser i havet runt Europa som en enkel
lo¤sning fo ¤r att bli av med dessa lager; konstaterar att man a ¤nnu idag inte kan se de långsiktiga
miljo¤konsekvenserna, sa ¤rskilt fo ¤r fisk och strandlevande organismer,
7. uppmanar kommissionen och rådet att bidra till att man hittar en lo ¤sning på problemet med att
samha ¤lls- och jordbruksstrukturer har fo ¤rsto¤rts till fo ¤ljd av pågående krig i hela regioner i Afrika och att
landområdena nu da ¤rfo¤r drabbas av miljo ¤katastrofer, sa ¤rskilt avskogning och erosion som leder till
o¤kenspridning,
8. uppmanar da ¤rfo¤r milita ¤ren att sluta med all miljo ¤- och ha ¤lsoskadlig verksamhet och att vidta alla
no¤dva¤ndiga åtga ¤rder fo ¤r att rena och sanera de fo ¤rorenade områdena,
Anva¤ndning av milita ¤ra resurser fo ¤r miljo ¤a¤ndamål
9. anser att de resurser som a ¤r tillga ¤ngliga fo ¤r att återsta ¤lla eller stoppa skadeverkningar på miljo ¤n inte
a¤r tillra ¤ckliga fo ¤r att mo ¤ta den globala utmaningen; rekommenderar da ¤rfo¤r medlemsstaterna att verka fo ¤r
anva¤ndning av milita ¤rrelaterade resurser fo ¤r miljo ¤skydd genom att
a) o¤verva ¤ga vilka milita ¤rrelaterade resurser de kan sta ¤lla till Fo ¤renta nationernas fo ¤rfogande, tillfa ¤lligt,
långsiktigt eller på stand-by-basis, som instrument fo ¤r internationellt samarbete vid miljo ¤katastrofer
och miljo ¤kriser,
Torsdagen den 28 januari 19997.5.1999 SV C 128/95 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
b) utveckla internationella och europeiska skyddsprogram med anva ¤ndning av personal, utrustning och
faciliteter från den milita ¤ra sektorn, som sta ¤lls till fo ¤rfogande inom ramen fo ¤r Partnerskap fo ¤r fred fo ¤r
att anva ¤ndas vid miljo ¤betingade no ¤dsituationer,
c) integrera mål fo ¤r miljo ¤bevarande och hållbar utveckling i sina sa ¤kerhetsbegrepp,
d) fo ¤rsa¤kra att milita ¤ren håller sig till givna miljo ¤regler och att effekterna av tidigare milita ¤r
miljo¤fo¤rsto¤relse åtga ¤rdas,
e) info ¤ra miljo ¤ha¤nsyn i sina milita ¤ra forsknings- och utvecklingsprogram,
10. uppmanar vidare, eftersom faktiska erfarenheter inom området a ¤r begra ¤nsade, Europeiska unionens
nationella regeringar att
a) fra ¤mja informationsutbyte om aktuella nationella erfarenheter na ¤r det ga ¤ller miljo ¤tilla¤mpning av
milita ¤rrelaterade resurser,
b) inom ramen fo ¤r FN arbeta fo ¤r att underla ¤tta global spridning av miljo ¤data, inkluderande sådan data
som erhålls genom utnyttjande av milita ¤ra satelliter och andra plattformar fo ¤r informationsinsamling,
11. uppmanar medlemsla ¤nderna att tilla ¤mpa det civila samha ¤llets miljo ¤lagstiftning fo ¤r all milita ¤r
verksamhet och ansvara fo ¤r och bekosta underso ¤kning, uppro ¤jning och sanering av områden som skadats
av tidigare milita ¤r verksamhet så att dessa områden åter kan tas i civilt bruk; detta a ¤r sa¤rskilt viktigt med
tanke på den omfattande dumpningen av kemiska och konventionella vapen la ¤ngs EU:s kuster,
12. uppmanar samtliga medlemsla ¤nder att formulera miljo ¤- och ha ¤lsomål, samt handlingsplaner fo ¤r
fo¤rba¤ttringar av de miljo ¤- och ha ¤lsoåtga ¤rder som respektive lands fo ¤rsvarsmakt vidtagit,
13. uppmanar medlemsstaternas regeringar att successivt fo ¤rba¤ttra miljo ¤skyddet inom det milita ¤ra
fo¤rsvaret genom utbildning, teknisk utveckling och genom att all milita ¤r personal och alla va ¤rnpliktiga ges
en grundla ¤ggande utbildning i miljo ¤kunskap,
14. anser att miljo ¤strategierna skulle kunna omfatta o ¤vervakning av jordens miljo ¤, va¤rdering av
insamlade data, samordning av det vetenskapliga arbetet och informationsspridning med utbyte avrelevanta data från nationella spanings- och o ¤vervakningssystem fo ¤r att ge en kontinuerlig och samlad bild
av miljo ¤la¤get.
15. understryker att den drastiska nedska ¤rningen av fo ¤rsvarsutgifterna kan leda till betydande regionala
sto¤rningar och uppmanar medlemsla ¤nderna att intensifiera sina insatser fo ¤r att sta ¤lla om milita ¤r produktion
och teknologi till civila produkter och tilla ¤mpningar genom både nationella program och gemenskaps-
initiativ som KONVER-programmet,
16. understryker vikten av att det preventiva miljo ¤arbetet sta ¤rks fo ¤r att miljo ¤- och naturkatastrofer ska
kunna beka ¤mpas,
17. uppmanar rådet att o ¤ka sina insatser na ¤r det ga ¤ller att verka fo ¤r att Fo ¤renta staterna, Ryssland,
Indien och Kina omedelbart undertecknar Ottawa-avtalet från 1997 om fo ¤rbud mot personminor.
18. anser att EU i o ¤kad utstra ¤ckning bo ¤r bistå minoffer och sto ¤dja utvecklingen av minro ¤jningsteknik
och att utvecklingen av minro ¤jningsmetoder påskyndas,
19. uppmanar medlemsstaterna att utveckla miljo ¤ma¤ssig och sund teknologi fo ¤r destruktion av vapen,
20. noterar att ett av de potentiellt allvarligaste miljo ¤hoten i EU:s na ¤rområde a ¤r den bristande kontrollen
o¤ver avfall från ka ¤rnvapenhantering och lager av biologiska och kemiska stridsmedel samt saneringen
efter milita ¤r aktivitet; understryker vikten av att medlemsla ¤nderna verkar fo ¤r ett uto ¤kat internationellt
samarbete, till exempel inom ramen fo ¤r FN och Partnerskap fo ¤r fred, i syfte att destruera dessa vapen på ett
så miljo ¤va¤nligt sa ¤tt som mo ¤jligt,
21. anser att alla vidare fo ¤rhandlingar om att gradvis avskaffa ka ¤rnvapnen inte får bygga på principerna
om o¤msesidiga och ja ¤mstora nedrustningsåtaganden,
Torsdagen den 28 januari 1999C 128/96 SV 7.5.1999 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
22. anser, med ha ¤nsyn till de sa ¤rskilt problematiska fo ¤rhållanden som råder i staterna i fo ¤re detta
Sovjetunionen, att det hot mot såva ¤l den globala som den lokala miljo ¤n som består i att skicket fo ¤rsa¤mras
på de ka ¤rnvapen och ka ¤rnmateriel som fortfarande finns kvar i dessa stater inneba ¤r att det uppstår ett i
a¤nnu ho ¤gre grad tra ¤ngande behov av att prioritera ett fortsatt avskaffande av ka ¤rnvapen,
Juridiska aspekter på milita ¤r verksamhet
23. uppmanar Europeiska unionen att verka fo ¤r att a ¤ven de nya så kallade icke-do ¤dliga vapenteknikerna
och utvecklingen av nya vapenstrategier omfattas och regleras av internationella konventioner,
24. anser att HAARP (High Frequency Active Auroral Research Project) på grund av dess omfattande
effekter på miljo ¤n a¤r en global angela ¤genhet och kra ¤ver att de ra ¤ttsliga, ekologiska och etiska effekterna
underso ¤ks av ett internationellt oberoende organ innan vidare forskning och testning fo ¤retas; beklagar att
Fo¤renta staternas regering flera gånger avbo ¤jt att skicka någon fo ¤r att personligen delta i den offentliga
utfrågningen eller något av de påfo ¤ljande mo ¤tena med parlamentets beho ¤riga utskott betra ¤ffande riskerna
fo¤r miljo ¤n och allma ¤nheten i samband med det forskningsprogram fo ¤r ho¤gfrekvent strålning (HAARP)
som fo ¤r na¤rvarande genomfo ¤rs i Alaska,
25. bega ¤r att STOA-panelen (bedo ¤mning av vetenskapliga och tekniska alternativ) skall underso ¤ka alla
befintliga vetenskapliga och tekniska forskningsresultat om HAARP fo ¤r att bedo ¤ma exakt på vilket sa ¤tt
och i vilken omfattning HAARP utgo ¤r en risk fo ¤r såva ¤l lokal som global miljo ¤ och fo ¤r folkha ¤lsan i
allma¤nhet,
26. uppmanar kommissionen att underso ¤ka om HAARP-programmet får miljo ¤- och folkha ¤lsokon-
sekvenser fo ¤r de arktiska delarna av Europa och att rapportera tillbaka till parlamentet om underso ¤knings-
resultaten,
27. efterlyser en internationell konvention om ett va ¤rldsomfattande fo ¤rbud mot all utveckling och
utnyttjande av vapen som kan mo ¤jliggo ¤ra någon form av påverkan av ma ¤nniskor,
28. uppmanar kommissionen och rådet att verka fo ¤r att internationella avtal ingås fo ¤r att vid krig
skydda miljo ¤n från ono ¤dig fo ¤rsto¤relse,
29. uppmanar kommissionen och rådet att verka fo ¤r att internationella normer faststa ¤lls också fo ¤r
milita ¤rt upptra ¤dande i fred med avseende på dess miljo ¤effekter,
30. uppmanar rådet att aktivt arbeta fo ¤r genomfo ¤randet av Canberrakommissionens fo ¤rslag och artikel
VI i icke-spridningsavtalet om avveckling av ka ¤rnvapen,
31. uppmanar rådet och i synnerhet Storbritanniens och Frankrikes regeringar att inom ramen fo ¤r
fo¤rdraget om icke-spridning av ka ¤rnvapen och nedrustningskonferensen gå i spetsen na ¤r det ga ¤ller
fortsatta fo ¤rhandlingar i riktning mot ett fullsta ¤ndigt genomfo ¤rande av åtagandena om ett gradvis
avskaffande av ka ¤rnvapen fo ¤r att snarast uppnå en nivå da ¤r lagren av kvarvarande vapen i mellantiden inte
utgo¤r något hot mot den globala miljo ¤ns integritet och hållbarhet,
32. uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar att fo ¤respråka den ståndpunkt
som la ¤ggs fram i denna resolution vid alla kommande FN-mo ¤ten i samband med icke-spridningsavtalet
och nedrustningskonferensen,
33. uppmanar rådet och kommissionen att i enlighet med artikel J 7 i Fo ¤rdraget om Europeiska unionen
meddela Europaparlamentet unionens ståndpunkter betra ¤ffande de konkreta punkterna i denna resolution
inom ramen fo ¤r de kommande sammantra ¤dena i FN och i dess olika instanser och organ, i synnerhet 1999
års fo ¤rberedande kommitte ·f o¤r fo¤rdraget om icke-spridning av ka ¤rnvapen, nedrustningskonferensen och
alla o ¤vriga relevanta internationella sammanhang,
*
**
34. uppdrar åt sin ordfo ¤rande att vidarebefordra denna resolution till rådet och kommissionen samt till
regeringarna i Europeiska unionens och Fo ¤renta nationernas medlemsstater.