EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 10.03.1998 
KOM(1998) 162 slutlig - SYN 459 
Omprövat förslag till 
RÅDETS DIREKTIV 
om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska 
agenser i arbetet (fjortonde särdirektivet enligt 
artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) 
(framlagt av kommissionen enligt artikel 189c d i EG-fbrdraget) 

MOTIVERING 
Det ursprungliga förslaget antogs av kommissionen den 14 maj 1993 och lämnades till 
rådet den 17 maj 1993.1 
Det föreslagna direktivets syfte är att fastställa minimikrav för skydd av arbetstagare 
mot de risker för deras hälsa och säkerhet som uppstår genom att det används kemiska 
agenser på arbetsplatsen eller till följd av någon form av arbete med kemiska agenser. 
Efter Europaparlamentets första behandling lämnade kommissionen den 9 juni 1994 
ett ändrat förslag till rådet.2 
Beroende på stora skillnader i olika delegationers ställningstaganden bordlades det 
ändrade förslaget 1994. Behandlingen återupptogs sedermera utifrån ett kompromiss­
förslag som det irländska ordförandeskapet lade fram i oktober 1996. 
Den 7 oktober 1997 antog rådet en gemensam ståndpunkt.3 Denna innehöll allmänna 
principer omfattande alla kemiska agenser. Den återspeglade flertalet av de principer 
som kommissionen hade föreslagit och fick därför kommissionens stöd. Framför allt 
gick rådet med på att det skall finnas två typer av yrkeshygieniska gränsvärden 
(indikativa och tvingande). Man stödde även kommissionens förslag att arbetsgivaren 
skall bedöma samtliga risker för arbetstagarnas säkerhet och hälsa, i 
överensstämmelse med direktiv 89/391/EEG, och fastslog dessutom vilken typ av 
riskbedömning som skall utföras vad gäller farliga kemiska agenser i arbetet. Vidare 
innehöll den gemensamma ståndpunkten utförligare uppgifter om hälsokontroller för 
arbetstagare som exponeras för farliga kemiska agenser, genom att krav som nämndes 
i bilagan till det ändrade förslaget fördes in i texten. Däremot ingick inte vissa 
tekniska krav som fanns med i bilagan till kommissionens ändrade förslag, t.ex. krav 
rörande mätmetoder och särskilda skyddsåtgärder. 
Europaparlamentet föreslog vid sin andra behandling tolv ändringar i rådets 
gemensamma ståndpunkt. 
1 EGT nr C 165, 16.6.1993, s. 4. 
2 EGT nr C 191, 14.7.1994, s.7. 
3 EGT nr C 375, 10.12.1997, s. 1. 
u 
Kommissionen har godtagit nio ändringar (plus en del av en ändring), vilka den anser 
utgör förbättringar av texten i den gemensamma ståndpunkten. Ändringarna fäster 
särskild uppmärksamhet vid utbildning och information till arbetstagarna och vid 
behovet av korshänvisningar till ett antal direktiv, t.ex. direktiv 89/654/EEG4 om 
minimikrav för säkerhet och hälsa på arbetsplatsen, direktiv 89/656/EEG5 om 
minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av personlig 
skyddsutrustning på arbetsplatsen, direktiv 92/85/EEG6 om åtgärder för att förbättra 
säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött 
barn eller ammar samt direktiv 94/3 3/EG7 om skydd av minderåriga i arbetslivet. 
Slutligen betonas åtgärder som kommissionen bör vidta för att skapa större enhetlighet 
vad gäller yrkeshygieniska gränsvärden. 
För att göra artikel 8 konsekvent ur juridisk synvinkel och anpassa texten till artikelns 
rubrik har kommissionen även lagt in en hänvisning till artikel 12 i direktiv 
89/391/EEG. 
Detta omprövade förslag innehåller de ändringar som kommissionen har godtagit och 
läggs fram i enlighet med artikel 189c d i fördraget. 
4 EGT nr L 393, 30.12.1989, s. 1. 
5 EGT nr L 393, 30.12.1989, s. 18. 
6 EGT nr L 348, 28.11.1992, s. 1. 
7 EGT nr L 216, 20.8.1994, s. 12. 
Omprövat förslag till 
RÅDETS DIREKTIV 
om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska 
agenser i arbetet (fjortonde särdirektivet enligt 
artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) 
(Text av betydelse för EES) 
FÖREGÅENDE FÖRSLAG ÄNDRAT FÖRSLAG 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD 
HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV 
med beaktande av Fördraget om 
upprättandet av Europeiska 
gemenskapen, särskilt artikel 118a i detta, 
med beaktande av kommissionens 
förslag1, som upprättats efter samråd med 
Rådgivande kommittén för 
arbetarskyddsfrågor, 
med beaktande av Ekonomiska och 
sociala kommitténs yttrande2, 
i enlighet med det i artikel 189c i 
fördraget angivna förfarandet3, och 
med beaktande av följande: 
1. I fördragets artikel 118a föreskrivs 
att rådet i form av direktiv skall anta 
minimikrav i syfte att främja förbättringar, 
särskilt i arbetsmiljön, för att säkerställa 
en högre skyddsnivå för arbetstagares 
hälsa och säkerhet. 
1 EGTnrC165, 16.6.1993, s. 4. 
2 EGT nr C 34, 2.2.1994, s. 42. 
3 Europaparlamentets yttrande av den 20 april 1994 (EGT nr C 128, 9.5.1994, s. 167), rådets 
gemensamma ståndpunkt av den 7 oktober 1997 (EGT nr C 375, 10.12.1997, s. 1) och 
Europaparlamentets beslut av den ... (ännu ej offentliggjort i EGT). 
2. Enligt den artikeln skall man i sådana 
direktiv undvika administrativa, finansiella 
och rättsliga ålägganden som motverkar 
tillkomsten och utvecklingen av små och 
medelstora företag. 
3. Förbättringen av arbetstagarens 
säkerhet, hygien och hälsa i arbetet bör 
inte underordnas rent ekonomiska 
överväganden. 
4. Respekten för minimikraven för 
skydd för arbetstagarnas hälsa och 
säkerhet mot de risker som har samband 
med kemiska agenser syftar inte bara till 
att säkerställa att varje enskild 
arbetstagares hälsa och säkerhet skyddas 
utan även till att åstadkomma en lägsta 
skyddsnivå för alla arbetstagare i 
gemenskapen, vilket gör att en eventuell 
snedvridning av konkurrensen undviks. 
5. En enhetlig nivå på skyddet mot de 
risker som har samband med kemiska 
agenser måste fastställas för gemenskapen 
som helhet, och denna skyddsnivå bör 
inte fastställas genom detaljerade 
föreskrifter utan genom att det fastställs 
en ram med generella principer som gör 
det möjligt för medlemsstaterna att 
tillämpa minimikraven på ett enhetligt 
sätt. 
6. Arbetsuppgifter där kemiska agenser 
förekommer kan innebära att arbetstagare 
utsätts för risker. 
7. Rådets direktiv 80/1107/EEG av den 
27 november 1980 om skydd för 
arbetstagare mot risker vid exponering av 
kemiska, fysiska och biologiska agenser i 
arbetet4, rådets direktiv 82/605/EEG av 
EGT nr L 327, 3.12.1980, s. 8. Direktivet senast ändrat genom direktiv 88/642/EEG (EGT nr L 
356, 24.12.1988, s. 74). 
den 28 juli 1982 om skydd för 
arbetstagare mot risker vid exponering i 
arbetet för blymetall och dess joniska 
föreningar (första särdirektivet enligt 
artikel 8 i direktiv 80/1107/EEG)5 och 
rådets direktiv 88/364/EEG av 
den 9 juni 1988 om arbetarskydd genom 
förbud mot vissa agenser och 
arbetsmoment (fjärde särdirektivet enligt 
artikel 8 i direktiv 80/1107/EEG)6 bör, 
för enhetlighetens och tydlighetens skull 
samt av tekniska skäl, revideras och 
inbegripas i ett enda direktiv i vilket 
fastställs minimikrav för skydd av 
arbetstagares hälsa och säkerhet vid 
arbetsuppgifter där kemiska agenser 
förekommer. Dessa direktiv kan 
upphävas. 
8. Detta direktiv är ett särdirektiv enligt 
artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG 
av den 12 juni 1989 om åtgärder för att 
främja förbättringar av arbetstagarnas 
säkerhet och hälsa i arbetet7. 
9. Därför gäller bestämmelserna i det 
nämnda direktivet fullt ut arbetstagare 
som utsätts för kemiska agenser, utan att 
det påverkar tillämpningen av strängare 
eller mer detaljerade bestämmelser i detta 
direktiv. 
10. Strängare och/eller särskilda 
bestämmelser om transport av farliga 
kemiska agenser finns i bindande 
internationella avtal och konventioner 
som har införlivats i gemenskapens 
bestämmelser om transport av farliga 
varor på väg, järnväg, vatten och i luften. 
5 EGT nr L 247, 23.8.1982, s. 12. 
6 EGT nr L 179, 9.7.1988, s. 44. 
7 EGT nr L 183, 29.6.1989, s. 1. 
11. I direktiv 67/548/EEG* och 
direktiv 88/379/EEG9 om tillnärmning av 
lagar och andra författningar om 
klassificering, förpackning och märkning 
av farliga ämnen respektive preparat, 
fastställde rådet ett system av kriterier för 
klassificering av farliga ämnen och 
preparat. 
12. Definitionen av farliga kemiska 
agenser bör omfatta alla kemiska ämnen 
som uppfyller dessa kriterier och även alla 
kemiska ämnen som, även om de inte 
uppfyller dessa kriterier, på grund av sina 
fysikalisk-kemiska, kemiska eller 
toxikologiska egenskaper och det sätt på 
vilket de används eller finns på 
arbetsplatsen, kan utgöra en risk för 
arbetstagarnas säkerhet och hälsa. 
13. I direktiv 90/492/EEG10 definierade 
och fastställde kommissionen ett system 
för specifik information om farliga ämnen 
och preparat (beredningar), i form av 
säkerhetsdatablad, främst avsedda för 
industriella användare för att de skall 
kunna vidta nödvändiga åtgärder för att 
säkerställa att arbetstagares säkerhet och 
hälsa skyddas. I rådets direktiv 
92/58/EEG av den 24 juni 1992 om 
minimikrav beträffande varselmärkning 
och signaler för hälsa och säkerhet i 
arbetet (nionde särdirektivet enligt artikel 
16.1 i direktiv 89/391/EEG)11 fastställs 
ett system för att märka behållare och 
rörledningar som används för farliga 
ämnen och preparat i arbetet. 
EGT nr 196, 16.8.1967, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 96/56/EG (EGTnrL 236, 
18.9.1996, s. 35). 
EGT nr L 187, 16.7.1988, s. 14. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 96/65/EG 
(EGTnrL 265, 18.10.1996, s. 15). 
EGTnrL275, 5.10.1990, s. 35. 10 
11 EGT nr L 245, 26.8.1992, s. 23. 
14. För att vidta de förebyggande 
åtgärder och skyddsåtgärder som krävs 
enligt detta direktiv bör arbetsgivaren 
göra en bedömning av varje risk för 
arbetstagarnas säkerhet och hälsa som 
beror på farliga kemiska agenser på 
arbetsplatsen. 
15. De förebyggande åtgärder som 
identifieras vid riskbedömningen och som 
vidtas av arbetsgivaren bör vara förenliga 
med behovet av att skydda folkhälsan och 
miljön. 
16. För att göra den information som är 
tillgänglig för arbetstagarna så omfattande 
att en förbättrad skyddsnivå säkerställs, är 
det nödvändigt att arbetstagarna och 
deras företrädare informeras om de risker 
som kemiska agenser kan innebära för 
deras säkerhet och hälsa och om de 
åtgärder som krävs för att minska eller 
eliminera dessa risker, och de bör ha 
möjlighet att kontrollera att nödvändiga 
skyddsåtgärder vidtas. 
17. Hälsokontroll av de arbetstagare som 
enligt den ovannämnda bedömningen 
utsätts för hälsorisker kan bidra till de 
skyddsåtgärder och förebyggande 
åtgärder som arbetsgivaren skall vidta. 
18. Arbetsgivaren måste regelbundet 
göra utvärderingar och mätningar samt 
följa utvecklingen av ny teknik i syfte att 
förbättra skyddet för arbetstagares 
säkerhet och hälsa. 
19. Senast tillgängliga vetenskapliga rön 
bör utvärderas av oberoende 
vetenskapsmän för att bistå kommissionen 
vid fastställandet av yrkeshygieniska 
gränsvärden. 
20. Även om kunskapsnivån i vissa fall 
inte är sådan att det går att vetenskapligt 
fastställa någon exponeringsnivå för 
kemiska agenser under vilken hälsorisker 
inte längre föreligger, kommer ändå en 
minskning av exponeringen för dessa 
kemiska agenser att minska dessa risker. 
21. I direktiv 91/322/EEG12 och direktiv 
96/94/EG13 fastställde kommissionen 
indikativa gränsvärden i enlighet med 
direktiv 80/1107/EEG och de förra 
direktiven bör behållas som en del av den 
nuvarande ramen. 
22. De nödvändiga tekniska 
anpassningarna av detta direktiv bör 
göras av kommissionen i samarbete med 
den kommitté som har inrättats genom 
direktiv 89/391/EEG för att bistå 
kommissionen vid utformningen av 
tekniska anpassningar av särdirektiv som 
har antagits inom ramen för det direktivet. 
Kommissionen bör även, efter samråd 
med Rådgivande kommittén för 
arbetarskyddsfrågor i överensstämmelse 
med beslut 74/325/EEG14, fastställa 
praktiska riktlinjer för tillämpningen av 
detta direktiv. 
23. Upphävandet av direktiv 
80/1107/EEG får inte leda till en sänkning 
av den nuvarande skyddsnivån för 
arbetstagare när det gäller kemiska, 
fysikaliska och biologiska agenser. De 
skyddsnivåer som följer av befintliga 
direktiv om biologiska agenser, det 
föreslagna direktivet om fysikaliska 
agenser, detta direktiv och eventuella 
ändringar av dessa texter bör återspegla 
12 EGT nr L 177, 5.7.1991, s. 22. 
13 EGT nr L 338, 28.12.1996, s. 86. 
14 EGT nr L 185, 9.7.1974, s. 15. Beslutet senast ändrat genom 1994 års anslutningsakt. 
och åtminstone bibehålla skyddsnivåerna i 
nämnda direktiv. 
24. Detta direktiv är ett konkret bidrag 
till skapandet av den inre marknadens 
sociala dimension. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS 
FÖLJANDE. 
AVSNITT I 
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER 
Artikel 1 
Mål och räckvidd 
1. I detta direktiv, som är det fjortonde 
särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 
89/391/EEG, fastställs minimikrav för 
skydd av arbetstagare mot risker för deras 
säkerhet och hälsa som kan uppstå 
antingen genom påverkan av kemiska 
agenser som förekommer på arbetsplatsen 
eller som en följd av arbetsuppgifter där 
kemiska agenser förekommer. 
2. Kraven i detta direktiv skall tillämpas 
där farliga kemiska agenser kan 
förekomma på arbetsplatsen, utan att det 
påverkar tillämpningen av 
bestämmelserna om kemiska agenser för 
vilka strålskyddsåtgärder är tillämpliga 
enligt direktiv som antagits enligt 
Fördraget om upprättandet av Europeiska 
atomenergigemenskapen. 
3. För carcinogener i arbetet skall 
bestämmelserna i detta direktiv tillämpas 
utan att det påverkar tillämpningen av 
strängare och/eller mer detaljerade 
bestämmelser i rådets 
direktiv 90/394/EEG av den 28 juni 1990 
om skydd för arbetstagare mot risker vid 
exponering för carcinogener i arbetet 
(sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i 
direktiv 89/391/EEG)15. 
4. Bestämmelserna i direktiv 
89/391/EEG skall tillämpas fullt ut inom 
hela det område som anges i denna 
artikel, utan att det påverkar 
tillämpningen av strängare och/eller mer 
detaljerade bestämmelser i detta direktiv. 4. Bestämmelserna i direktiv 
89/391/EEG och efterföljande särdirektiv, 
i synnerhet direktiv 89/654/EEG^ om 
minimikrav för säkerhet och hälsa på 
arbetsplatsen, direktiv 89/656/EEG^ om 
minimikrav för säkerhet och hälsa vid 
arbetstagares användning av personlig 
skyddsutrustning på arbetsplatsen. 
92/85/EEGH om åtgärder för att förbättra 
säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för 
arbetstagare som är gravida, nyligen har 
fött barn eller ammar samt direktiv 
94/33/EGig om skydd av minderåriga i 
arbetslivet, skall tillämpas fullt ut inom 
hela det område som anges i denna 
artikel, utan att det påverkar 
tillämpningen av strängare och/eller mer 
detaljerade bestämmelser i detta direktiv. 
5. När det gäller transport av farliga 
kemiska agenser skall bestämmelserna i 
detta direktiv tillämpas utan att det 
påverkar tillämpningen av de strängare 
och/eller mer detaljerade bestämmelserna 
i direktiv 94/5 5/EG20 och direktiv 
96/49/EG21, bestämmelserna i 
IMDG-koden, IBC-koden och 
IGC-koden enligt definitionen i artikel 2 i 
15 
16 
17 
18 
19 
20 
21 EGTnrL 196, 26.7.1990, s. 1. 
EGTnrL393,30.12.1989,s. 1. 
EGTnrL 393, 30.12.1989, s. 18. 
EGT nr L 348, 28.11.1992, s. 1. 
EGTnrL 216, 20.8.1994, s. 12. 
Rådets direktiv 94/5 5/EG av den 21 november 1994 om tillnärmning av medlemsstaternas 
lagstiftning om transport av farligt gods på väg (EGT nr L 319, 12.12.1994, s. 7). Direktivet ändrat 
genom kommissionens direktiv 96/86/EG (EGT nr L 335, 24.12.1996, s. 43). 
Rådets direktiv 96/49/EG av den 23 juli 1996 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om 
transport av farligt gods på järnväg (EGT nr L 235, 17.9.1996, s. 25). Direktivet ändrat genom 
kommissionens direktiv 96/87/EG (EGT nr L 335, 24.12.1996, s. 45). 
direktiv 93/75/EEG22, bestämmelserna i 
den europeiska överenskommelsen om 
internationell transport av farligt gods på 
inre vattenvägar och förordningen om 
transport av farliga ämnen på Rhen såsom 
dessa har införlivats i 
gemenskapslagstiftningen och i de 
tekniska anvisningar för säkra transporter 
av farligt gods som den internationella 
civila luftfartsorganisationen har utfärdat 
när detta direktiv träder i kraft. 
Artikel 2 
Definitioner 
I detta direktiv avses med 
a) kemiskt agens: varje kemiskt 
grundämne eller kemisk förening, 
ensamt eller i blandning, i naturligt 
tillstånd eller framställt, använt eller 
utsläppt, inbegripet utsläppt som 
avfall, genom någon arbetsprocess, 
oavsett om det framställts avsiktligt 
och oavsett om det släppts ut på 
marknaden, 
b) farligt kemiskt agens. 
i) varje kemiskt agens som uppfyller 
kriterierna för att klassificeras som 
farligt enligt kriterierna i bilaga VI 
i direktiv 67/548/EEG, oavsett om 
detta ämne klassificeras i 
direktivet, utom sådana ämnen 
som enbart uppfyller kriterierna 
för att klassificeras som 
miljöfarliga, 
22 Rådets direktiv 93/75/EEG av den 13 september 1993 om minimikrav för fartyg som anlöper eller 
avgår från gemenskapens hamnar med farligt eller förorenande gods (EGT nr L 247, 5.10.1993, s. 
19). Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 97/34/EG (EGT nr L 158, 17.6.1997, 
s. 40). 
10 
ii) varje kemiskt agens som uppfyller 
kriterierna för att klassificeras som 
farligt preparat enligt direktiv 
88/379/EEG, oavsett om detta 
preparat klassificeras i direktivet, 
förutom sådana preparat som 
enbart uppfyller kriterierna för att 
klassificeras som miljöfarliga, 
iii) varje kemiskt agens som, även om 
det inte uppfyller kriterierna för 
att klassificeras som farligt enligt i 
och ii, kan innebära en risk för 
arbetstagares säkerhet och hälsa 
på grund av sina fysikalisk­
kemiska, kemiska eller 
toxikologiska egenskaper samt på 
grund av det sätt på vilket det 
används eller förekommer på 
arbetsplatsen, inbegripet varje 
kemiskt agens för vilket det 
fastställts ett yrkeshygieniskt 
gränsvärde enligt artikel 3, 
c) verksamhet där kemiska agenser 
förekommer: varje arbete i vilket 
kemiska agenser används, eller kan 
komma att användas, i någon 
process, inbegripet framställning, 
hantering, lagerhållning, transport 
eller bortskaffande och behandling, 
eller arbete vid vilket sådana agenser 
bildas, 
d) yrkeshygieniskt gränsvärde: om inte 
annat anges gränsen för det tidsvägda 
medelvärdet av koncentrationen av 
ett kemiskt agens i arbetstagarens 
inandningszon i förhållande till en 
angiven referensperiod, 
e) biologiskt gränsvärde: gränsen för 
koncentrationen av ett givet kemiskt 
agens i ett tillämpligt biologiskt 
medium, dess metabolit eller en 
effektindikator, 
11 
f) hälsokontroll: bedömning av en 
enskild arbetstagare för att fastställa 
denna individs hälsotillstånd, i 
förhållande till exponering för 
specifika kemiska agenser i arbetet. 
g) fara: den inneboende egenskapen hos 
ett kemiskt agens att kunna framkalla 
skada. 
h) risk: sannolikheten för att en 
potentiell skada skall uppkomma 
under användning och/eller 
exponering. 
Artikel 3 
Yrkeshygieniska gränsvärden och 
biologiska gränsvärden 
1. Kommissionen skall bedöma 
sambandet mellan hälsoeffekter av farliga 
kemiska agenser och yrkeshygienisk 
exponeringsnivå på grundval av en 
oberoende vetenskaplig utvärdering av 
senast tillgängliga vetenskapliga rön. 
2. På grundval av den bedömning som 
beskrivs i punkt 1 skall kommissionen 
efter samråd med Rådgivande kommittén 
för arbetarskyddsfrågor föreslå 
europeiska mål i form av indikativa 
yrkeshygieniska gränsvärden för skydd av 
arbetstagare mot kemiska risker som skall 
fastställas på gemenskapsnivå. 
Dessa gränsvärden skall fastställas eller 
revideras med hänsyn till tillgängliga 
mätmetoder i enlighet med förfarandet i 
artikel 17 i direktiv 89/391/EEG. 
Medlemsstaterna skall informera 
arbetstagar- och 
arbetsgivarorganisationerna om de 
yrkeshygieniska gränsvärden som 
fastställts på gemenskapsnivå. Dessa gränsvärden skall fastställas eller 
revideras med hänsyn till tillgängliga 
validerade mätmetoder i enlighet med 
förfarandet i artikel 17 i direktiv 
89/391/EEG. Medlemsstaterna skall 
informera arbetstagar- och 
arbetsgivarorganisationerna om de 
indikativa yrkeshygieniska gränsvärden 
som fastställts på gemenskapsnivå. 
12 
3. För varje kemiskt agens för vilket ett 
indikativt yrkeshygieniskt gränsvärde har 
fastställts på gemenskapsnivå skall 
medlemsstaterna fastställa ett nationellt 
yrkeshygieniskt gränsvärde med 
beaktande av gemenskapens gränsvärde 
och fastställa dess karaktär i enlighet med 
nationell lagstiftning och praxis. 
4. Tvingande yrkeshygieniska 
gränsvärden far upprättas på 
gemenskapsnivå och dessa skall, 
tillsammans med de faktorer som har 
beaktats när de indikativa yrkeshygieniska 
gränsvärdena fastställdes, återspegla vad 
som är praktiskt genomförbart samtidigt 
som målet att säkerställa arbetstagarnas 
hälsa i arbetet bibehålls. Sådana 
gränsvärden skall fastställas i enlighet 
med artikel 118a i fördraget och införas i 
bilaga I till detta direktiv. 
5. För varje kemiskt agens för vilket ett 
tvingande yrkeshygieniskt gränsvärde har 
fastställts skall medlemsstaterna fastställa 
ett motsvarande nationellt tvingande 
yrkeshygieniskt gränsvärde som skall 
grundas på, men inte vara högre än, 
gemenskapsgränsvärdet. 
6. Tvingande biologiska gränsvärden får 
upprättas på gemenskapsnivå på grundval 
av den värdering som beskrivs i punkt 1 
och tillgången på mätmetoder och skall 
återspegla vad som är praktiskt 
genomförbart samtidigt som målet att 
säkerställa arbetstagarnas hälsa i arbetet 
bibehålls. Sådana gränsvärden skall 
fastställas i enlighet med förfarandet i 
artikel 118a i fördraget och anges i 
bilagall till detta direktiv, tillsammans 
med annan tillämplig information om 
hälsokontroller. 
7. För varje kemiskt agens för vilket ett 
tvingande biologiskt gränsvärde fastställs 
skall medlemsstaterna fastställa ett 
motsvarande nationellt tvingande 
biologiskt gränsvärde som skall grundas 
på, men inte vara högre än gränsvärdet. 13 
8. Om en medlemsstat inför eller 
reviderar ett nationellt yrkeshygieniskt 
gränsvärde eller ett nationellt biologiskt 
gränsvärde för ett kemiskt agens på 
grundval av nya rön, skall den informera 
kommissionen och de andra 
medlemsstaterna om detta och om 
tillämpliga vetenskapliga och tekniska 
uppgifter. Kommissionen skall vidta 
lämpliga åtgärder. 8. Om en medlemsstat inför eller, på 
grundval av nya rön, reviderar ett 
nationellt yrkeshygieniskt gränsvärde eller 
ett nationellt biologiskt gränsvärde för ett 
kemiskt agens, skall den informera 
kommissionen och de andra 
medlemsstaterna om detta och om 
tillämpliga vetenskapliga och tekniska 
uppgifter. Kommissionen skall vidta 
lämpliga åtgärder. 
8a. På grundval av de rapporter som 
medlemsstaterna i enlighet med artikel 15 
inger skall kommissionen utföra en 
bedömning som visar hur 
medlemsstaterna har tagit hänsyn till 
gemenskapens indikativa gränsvärden vid 
upprättandet av motsvarande nationella 
yrkeshygieniska gränsvärden. Om denna 
bedömning visar på stora normskillnader 
skall kommissionen vidta lämpliga 
åtgärder för att uppnå större 
harmonisering på detta område. 
9. Standardiserade metoder för att mäta 
och utvärdera koncentrationsnivåer i 
luften på arbetsplatsen i förhållande till 
yrkeshygieniska gränsvärden skall 
utarbetas i enlighet med artikel 12.2. 
14 
AVSNITT II 
ARBETSGIVARNAS 
SKYLDIGHETER 
Artikel 4 
Identifiering och bedömning av risker i 
fråga om farliga kemiska agenser 
1. Arbetsgivaren skall för att fullgöra 
sina skyldigheter enligt artiklarna 6.3 och 
9.1 i direktiv 89/391/EEG först avgöra 
om det förekommer några farliga kemiska 
agenser på arbetsplatsen. Om sådana 
agenser förekommer skall han sedan 
bedöma alla risker för arbetstagarnas 
säkerhet och hälsa som kan uppstå genom 
närvaron av dessa kemiska agenser, med 
beaktande av 
de farliga egenskaperna, 
den information om säkerhet och 
hälsa som skall tillhandahållas av 
leverantören (t.ex. tillämpliga 
säkerhetsdatablad enligt 
bestämmelserna i direktiv 
67/548/EEG eller i direktiv 
88/379/EEG), 
- nivån, arten och varaktigheten av 
exponeringen, 
- förhållandena vid arbete där sådana 
agenser förekommer, inbegripet 
mängden av dessa agenser, 
- de yrkeshygieniska gränsvärden eller 
biologiska gränsvärden som 
fastställts på den berörda 
medlemsstatens territorium, 
15 
- effekterna av de förebyggande 
åtgärder som har vidtagits eller skall 
vidtas, 
- slutsatser av tidigare utförda 
hälsokontroller, om sådana finns 
tillgängliga. 
Arbetsgivaren skall från leverantören eller 
andra lättillgängliga källor inhämta den 
ytterligare information som är nödvändig 
för riskbedömningen. Denna information 
skall när det är lämpligt omfatta den 
särskilda bedömning av riskerna för 
användarna som har utförts i enlighet med 
gemenskapslagstiftningen om kemiska 
agenser. 
2. Arbetsgivaren skall förfoga över en 
riskbedömning i enlighet med artikel 9 i 
direktiv 89/391/EEG och skall klargöra 
vilka åtgärder som har vidtagits i enlighet 
med artiklarna 5 och 6 i detta direktiv. 
Riskbedömningen skall vara 
dokumenterad på lämpligt sätt i 
överensstämmelse med nationell 
lagstiftning och praxis, och kan innehålla 
en motivering från arbetsgivaren av att 
arten och omfattningen av de risker som 
är knutna till förekomsten av kemiska 
agenser gör en mer detaljerad 
riskbedömning onödig. Riskbedömningen 
skall uppdateras, särskilt om omfattande 
förändringar har ägt rum som kan göra 
den inaktuell eller om resultatet av en 
hälsokontroll visar att så är nödvändigt. 2. Arbetsgivaren skall förfoga över en 
riskbedömning i enlighet med artikel 9 i 
direktiv 89/391/EEG och skall klargöra 
vilka åtgärder som vidtagits i enlighet 
med artiklarna 5 och 6 i detta direktiv. 
Riskbedömningen skall vara registrerad 
på lämpligt sätt i enlighet med nationell 
lagstiftning och praxis, och kan innehålla 
en motivering från arbetsgivaren av att 
arten och omfattningen av de risker som 
är knutna till förekomsten av kemiska 
agenser gör en mer detaljerad 
riskbedömning onödig. Riskbedömningen 
skall uppdateras, särskilt om omfattande 
förändringar har ägt rum som kan göra 
den inaktuell eller om resultatet av en 
hälsokontroll visar att så är nödvändigt. 
3. Vissa verksamheter inom företaget 
eller på driftstället, t.ex. underhåll där 
man kan förutse att risk för betydande 
exponering finns, eller som kan leda till 
skadlig inverkan på säkerhet och hälsa av 
andra skäl, även sedan alla tekniska 
åtgärder har vidtagits, skall ingå i 
riskbedömningen. 
16 
4. När det gäller verksamheter som 
innebär exponering för flera farliga 
kemiska agenser, skall risken bedömas på 
grundval av den sammantagna risk som 
alla dessa kemiska agenser utgör. 
5. När det gäller nya verksamheter där 
farliga kemiska agenser förekommer skall 
arbetet börja först efter det att en 
riskbedömning har utförts och de 
förebyggande åtgärderna har vidtagits. 
6. Praktiska riktlinjer för identifieringen 
och bedömningen av risker samt för 
översyn och vid behov ändring av 
identifieringen och bedömningen skall 
utarbetas i enlighet med artikel 12.2. 
Artikel S 
Allmänna principer för förebyggande 
av risker förknippade med farliga 
kemiska agenser samt tillämpningen av 
direktivet i förhållande till 
riskbedömningen 
1. Arbetsgivaren skall, inom ramen för 
sina skyldigheter att säkerställa 
arbetstagarnas hälsa och säkerhet vid 
arbete där farliga kemiska agenser 
förekommer, vidta de nödvändiga 
förebyggande åtgärder som föreskrivs i 
artikel 6.1 och 6.2 i direktiv 89/391/EEG 
samt de åtgärder som föreskrivs i detta 
direktiv. 
2. Risker för arbetstagarnas hälsa och 
säkerhet vid arbete där farliga kemiska 
agenser förekommer bör elimineras eller 
minskas till ett minimum genom 
- utformningen av arbetsmetoderna 
och organisationen av arbetet på 
arbetsplatsen, 
17 
tillhandahållande av lämplig 
utrustning för arbete med kemiska 
agenser och förekomsten av 
underhållsrutiner som säkerställer 
arbetstagarnas hälsa och säkerhet i 
arbetet, 
- minskning till ett minimum av det 
antal arbetstagare som kan 
exponeras, 
- minskning till ett minimum av 
exponeringstiden och 
exponeringsnivån, 
tillfredsställande hygienåtgärder, 
- minskning av mängden kemiska 
agenser på arbetsplatsen till minsta 
mängd som fordras för den aktuella 
typen av arbete, 
lämpliga arbetsmetoder som 
inbegriper rutiner för säker hantering, 
lagring och transport av farliga 
kemiska agenser och avfallsprodukter 
som innehåller sådana kemiska 
agenser på arbetsplatsen. 
Praktiska riktlinjer för förebyggande 
åtgärder för att motverka riskerna skall 
utarbetas i enlighet med artikel 12.2. 
3. När resultaten av riskbedömningen 
enligt artikel 4.1 visar risk för 
arbetstagarnas säkerhet och hälsa skall de 
särskilda åtgärder vidtas som föreskrivs i 
artiklarna 6, 7, 8 och 10 och som rör 
skydd, förebyggande, övervakning och 
information. 3. När resultaten av riskbedömningen 
enligt artikel 4.1 visar risk för 
arbetstagarnas säkerhet och hälsa skall de 
särskilda åtgärder vidtas som föreskrivs i 
artiklarna 6, 7 och 10 och som rör skydd, 
förebyggande och övervakning. 
18 
4. När resultaten av den riskbedömning 
som föreskrivs i artikel 4.1 visar att det på 
grund av den mängd av ett farligt kemiskt 
agens som finns på arbetsplatsen endast 
föreligger ringa risk för arbetstagarnas 
säkerhet och hälsa och att de åtgärder 
som genomförts enligt punkterna 1 och 2 
i denna artikel är tillräckliga för att risken 
skall minska, skall föreskrifterna i 
artiklarna 6, 7 och 10 inte gälla. 
Artikel 6 
Särskilda skyddsåtgärder och 
förebyggande åtgärder 
1. Arbetsgivaren skall säkerställa att 
den risk ett farligt kemiskt agens medför 
för arbetstagarna i arbetet elimineras eller 
minskas till ett minimum. 
2. Vid tillämpning av punkt 1 skall i 
första hand utbytesprincipen tillämpas, 
varvid arbetsgivaren skall undvika att 
använda ett farligt kemiskt agens genom 
att ersätta det med ett kemiskt agens eller 
en metod som, med hänsyn till 
omständigheterna, inte medför risk eller 
innebär mindre risk för arbetstagarnas 
hälsa och säkerhet. 
Om arbetets karaktär inte tillåter 
eliminering av risken genom utbyte med 
hänsyn till verksamheten och 
riskbedömningen enligt artikel 4, skall 
arbetsgivaren säkerställa att risken 
minskas till ett minimum genom att vidta 
skyddsåtgärder och förebyggande 
åtgärder i enlighet med den 
riskbedömning som har utförts enligt 
artikel 4. Dessa åtgärder skall i angiven 
rangordning omfatta 
19 
a) utformning av lämpliga 
arbetsprocesser och tekniska 
kontrollåtgärder samt användning av 
ändamålsenlig utrustning och 
lämpligt material för att undvika eller 
minimera utsläpp av farliga kemiska 
agenser som kan medföra risk för 
arbetstagarnas säkerhet och hälsa på 
arbetsplatsen, 
b) tillämpning av gemensamma 
skyddsåtgärder vid riskkällan, såsom 
ändamålsenlig ventilation och 
lämpliga organisatoriska åtgärder, 
c) tillämpning av individuella 
skyddsåtgärder inbegripet personlig 
skyddsutrustning, om exponering inte 
kan förebyggas på annat sätt, 
Praktiska riktlinjer för skyddsåtgärder och 
förebyggande åtgärder för att kontrollera 
riskerna skall utarbetas i enlighet med 
artikel 12.2. 
3. De åtgärder som anges i punkt 2 skall 
åtföljas av hälsokontroller i enlighet med 
artikel 10 om sådana är lämpliga med 
hänsyn till riskens art. 
4. Såvida arbetsgivaren inte genom 
annan utvärdering tydligt visar att ett 
tillfredsställande förebyggande och skydd 
i enlighet med punkt 2 har uppnåtts, skall 
arbetsgivaren med regelbundna 
mellanrum, och när det inträffar en sådan 
förändring av villkoren som kan påverka 
den exponering för kemiska agenser som 
arbetstagarna utsätts för, utföra mätningar 
av de kemiska agenser som kan utgöra en 
risk för arbetstagarnas hälsa på 
arbetsplatsen i den utsträckning detta 
behövs, särskilt med hänsyn till de 
yrkeshygieniska gränsvärdena. 
20 
5. Arbetsgivaren skall ta hänsyn till 
resultaten av de förfaranden som anges i 
punkt 4 i denna artikel när han fullgör de 
skyldigheter som fastställs i eller som blir 
följden av artikel 4. 
Om ett yrkeshygieniskt gränsvärde som 
har fastställts inom en medlemsstats 
territorium har överskridits skall 
arbetsgivaren dock omedelbart och med 
hänsyn till gränsvärdets karaktär vidta 
åtgärder för att komma till rätta med 
situationen genom skyddsåtgärder och 
förebyggande åtgärder. 
6. På grundval av den övergripande 
bedömningen och de allmänna principerna 
för förebyggande av risker i artiklarna 4 
och 5 skall arbetsgivaren vidta de 
tekniska och/eller organisatoriska 
åtgärder som är lämpliga med tanke på 
karaktären av verksamheten, inbegripet 
lagring och hantering, för att skydda 
arbetstagarna mot risker som uppstår på 
grund av de kemiska agensernas 
fysikaliskt-kemiska egenskaper. Han skall 
i angiven rangordning särskilt vidta 
åtgärder för att 6. På grundval av den övergripande 
bedömningen och de allmänna principerna 
för förebyggande av risker i artiklarna 4 
och 5 skall arbetsgivaren vidta de 
tekniska och/eller organisatoriska 
åtgärder som är lämpliga med tanke på 
karaktären av verksamheten, inbegripet 
lagring, hantering och åtskiljande av 
oförenliga kemiska agens. för att skydda 
arbetstagarna mot risker som uppstår på 
grund av de kemiska agensernas 
fysikaliskt-kemiska egenskaper. Han skall 
i angiven rangordning särskilt vidta 
åtgärder för att 
a) hindra förekomsten 
koncentrationer av 
ämnen eller farliga 
kemiskt instabila av farliga 
brandfarliga 
mängder av 
ämnen på 
arbetsplatsen eller, när arbetet inte 
medger detta, 
b) undvika antändningskällor, som 
skulle kunna ge upphov till brand och 
explosioner, eller att omständigheter 
föreligger som skulle kunna fa 
kemiskt instabila ämnen eller 
blandningar av ämnen att ge upphov 
till skadliga fysikaliska effekter, och 
21 
c) mildra de skadliga effekterna på 
arbetstagarnas hälsa och säkerhet om 
brand eller explosion uppstår på 
grund av att brandfarliga ämnen har 
antänts, eller om kemiskt instabila 
ämnen eller blandningar av ämnen ger 
upphov till skadliga fysikaliska 
effekter. 
Arbetsutrustning och skyddssystem som 
arbetsgivaren tillhandahåller för att 
skydda arbetstagarna skall 
överensstämma med relevanta 
gemenskapsbestämmelser om utformning, 
tillverkning och leverans med avseende på 
hälsa och säkerhet. De tekniska och/eller 
organisatoriska åtgärder som 
arbetsgivaren vidtar skall ta hänsyn till 
och överensstämma med 
kategoriindelningen av utrustningsgrupper 
i bilaga 1 till Europaparlamentets och 
rådets direktiv 94/9/EG av den 23 mars 
1994 om tillnärmning av 
medlemsstaternas lagstiftning om 
utrustning och säkerhetssystem som är 
avsedda för användning i 
explosionsfarliga omgivningar23. 
Arbetsgivaren skall vidta åtgärder för att 
sörja för tillräcklig kontroll av anläggning, 
utrustning och maskiner eller 
tillhandahållande av utrustning för 
explosionsbekämpning eller system för 
explosionstryckavlastning. 
23 EGTnrL 100, 19.4.1994, s. 1. 
22 
Artikel 7 
Rutiner vid olyckor, tillbud och 
nödsituationer 
1. Utan att de skyldigheter åsidosätts 
som fastställs i artikel 8 i direktiv 
89/391/EEG skall arbetsgivaren, för att 
skydda arbetstagarnas säkerhet och hälsa 
mot olyckor, tillbud eller nödsituationer 
som har samband med förekomsten av 
farliga kemiska agenser på arbetsplatsen, 
utarbeta rutiner (handlingsplaner) som 
kan tas i bruk när en sådan händelse 
inträffar, så att lämpliga åtgärder vidtas. 
Dessa rutiner skall omfatta relevanta 
säkerhetsövningar, som skall genomföras 
med regelbundna intervall, och 
tillhandahållande av lämplig utrustning för 
första hjälpen. 
2. Om en sådan händelse inträffar som 
nämns i punkt 1 skall arbetsgivaren genast 
vidta åtgärder för att mildra dess 
verkningar och informera de arbetstagare 
som berörs av den. 
För att återställa situationen till det 
normala skall 
- arbetsgivaren vidta erforderliga 
åtgärder för att avhjälpa situationen 
så snart som möjligt, 
- bara de arbetstagare som är 
oumbärliga för att utföra reparationer 
och andra nödvändiga arbeten fa lov 
att vistas inom det berörda området. 
3. De arbetstagare som far tillåtelse att 
arbeta på det berörda området skall vara 
försedda med lämpliga skyddskläder, 
personlig skyddsutrustning, särskild 
säkerhetsutrustning och 
säkerhetsanläggning som de skall använda 
23 
så länge som situationen kvarstår; 
situationen får inte vara bestående. 
Oskyddade personer får inte vistas inom 
det berörda området. 
4. Utan att det påverkar tillämpningen 
av artikel 8 i direktiv 89/3 91/EEG skall 
arbetsgivaren vidta nödvändiga åtgärder 
för att se till att erforderliga varnings- och 
andra kommunikationssystem finns för att 
varna om ökad risk för säkerhet och 
hälsa, i syfte att göra det möjligt att 
handla på rätt sätt och omedelbart vidta 
åtgärder för att avvärja faran samt hjälp-, 
utrymnings- och räddningsoperationer om 
behov uppstår. 
5. Arbetsgivaren skall säkerställa att 
information om rutinerna i nödsituationer 
med farliga kemiska agenser finns 
tillgänglig. De berörda interna och 
externa organisationerna för 
räddningstjänst skall ha tillgång till denna 
information. Den skall innefatta 
- förhandsinformation om möjliga faror 
i arbetet, system för identifiering av 
faror, försiktighetsåtgärder och 
förfaranden så att de interna och 
externa organisationerna för 
räddningstjänst kan planera egna 
räddningsinsatser och 
försiktighetsåtgärder, och 
- all tillgänglig information om de 
särskilda faror som kan uppstå om en 
olycka eller nödsituation inträffar, 
inbegripet information om rutinerna 
som utarbetats i enlighet med denna 
artikel. 
Artikel 8 24 
Information till arbetstagare Information till och utbildnine av 
arbetstagare 
1. Utan att det påverkar tillämpningen 
av artikel 10 i direktiv 89/391/EEG skall 
arbetsgivaren säkerställa att arbetstagarna 
och/eller deras företrädare far 1. Utan att det påverkar tillämpningen 
av artiklarna 10 och 12 i direktiv 
89/391/EEG skall arbetsgivaren 
säkerställa att arbetstagarna och/eller 
deras företrädare far 
de uppgifter som har erhållits enligt 
artikel 4 i detta direktiv och 
ytterligare information så snart som 
en betydande förändring på 
arbetsplatsen leder till att dessa 
uppgifter ändras, 
information om farliga kemiska 
agenser, t.ex. vilket agens det rör sig 
om, riskerna för säkerhet och hälsa, 
tillämpliga yrkeshygieniska 
gränsvärden och andra rättsliga 
bestämmelser, information om farliga kemiska 
agenser på arbetsplatsen och farliga 
kemiska agenser som identifierats i 
den riskbedömning som gjorts i 
enlighet med artikel 4.1. t.ex. vilka 
agens det rör sig om, riskerna för 
säkerhet och hälsa, tillämpliga 
yrkeshygieniska gränsvärden och 
andra rättsliga bestämmelser, 
information om lämpliga 
försiktighetsåtgärder och åtgärder 
som skall vidtas för att arbetstagarna 
skall kunna skydda sig själva och 
andra arbetstagare på arbetsplatsen, tillhandahållande av utbildning och 
information om lämpliga 
försiktighetsåtgärder och åtgärder 
som skall vidtas för att arbetstagarna 
skall kunna skydda sig själva och 
andra arbetstagare på arbetsplatsen, 
tillgång till de säkerhetsdatablad som 
leverantören skall tillhandahålla i 
enlighet med artikel 10 i direktiv 
88/379/EEG och artikel 27 i 
direktiv 92/32/EEG24, 
24 EGTnrL 154, 5.6.1992, s. 1. 
25 
och att informationen 
- tillhandahålls på ett sätt som är 
lämpligt med hänsyn till resultatet av 
riskbedömningen enligt artikel 4 i 
detta direktiv. Denna information kan 
variera från muntliga meddelanden till 
enskild handledning och utbildning 
med stöd av skriftlig information, 
alltefter karaktären och nivån av den 
risk som identifieras genom 
riskbedömningen enligt nämnda 
artikel, 
uppdateras om förhållandena 
förändras. 
2. Om behållare och rörledningar för 
farliga kemiska agenser som används i 
arbetet inte är märkta enligt relevant 
gemenskapslagstiftning om märkning av 
kemiska agenser och om varningsskyltar 
på arbetsplatsen, skall arbetsgivaren, utan 
att detta påverkar undantagen i 
ovannämnda lagstiftning, säkerställa att 
innehållet i behållare och rörledningar 
samt arten av detta innehåll och därtill 
hörande risker klart kan identifieras. 
3. Medlemsstaterna far vidta de 
åtgärder som krävs för att säkerställa att 
arbetsgivarna, företrädesvis från 
producenten eller leverantören, på 
begäran kan fa all information om de 
farliga kemiska agenserna som är 
nödvändig för att tillämpa artikel 4.1 i 
detta direktiv, i den mån direktiv 
67/548/EEG och 88/379/EEG inte 
innehåller någon skyldighet att 
tillhandahålla information. 
26 
AVSNITT III 
ÖVRIGA BESTÄMMELSER 
Artikel 9 
Förbud 
1. För att hindra att arbetstagare utsätts 
för hälsorisker orsakade av vissa kemiska 
agenser och/eller vissa verksamheter där 
kemiska agenser förekommer skall 
framställning, tillverkning eller 
användning på arbetsplatsen av de 
kemiska agenser och de verksamheter 
som anges i bilaga III vara förbjudna i den 
omfattning som anges i den bilagan. 
2. Medlemsstaterna far medge undantag 
från punkt 1 under följande 
omständigheter: 
Om det enda syftet är vetenskaplig 
forskning och provning, inklusive 
analys. 
- För verksamhet där avsikten är att 
eliminera de kemiska agenser som 
förekommer som biprodukter eller 
som avfallsprodukter. 
För framställning av de kemiska 
agenser som avses i punkt 1 som 
skall användas som mellanprodukt 
samt för sådan användning. 
Arbetstagare skall skyddas från 
exponering för de kemiska agenser som 
avses i punkt 1, framför allt genom att 
framställningen och en så tidig 
användning som möjligt av dessa kemiska 
agenser som mellanprodukt sker i ett enda 
slutet system från vilket ovannämnda 
kemiska agenser kan avlägsnas endast i 
den utsträckning som är nödvändig för att 
27 
övervaka processen eller för underhåll av 
systemet. 
Medlemsstaterna far inrätta system för att 
medge undantag i enskilda fall. 
3. När undantag medges enligt punkt 2 
skall arbetsgivaren på anmodan av den 
behöriga myndigheten inkomma med 
information om 
anledningen till ansökan om 
undantag, 
årsförbrukningen av det kemiska 
agens som skall användas, 
vilka arbetsuppgifter, reaktioner eller 
processer som omfattas, 
- antalet arbetstagare som kan komma 
att omfattas, 
vilka försiktighetsåtgärder som har 
planerats för att skydda berörda 
arbetstagares säkerhet och hälsa, 
- vilka tekniska och organisatoriska 
åtgärder som har vidtagits för att 
förhindra att arbetstagare exponeras. 
4. Rådet kan, i enlighet med förfarandet 
i artikel 118a i fördraget, ändra 
förteckningen över förbud enligt punkt 1 i 
denna artikel så att den också omfattar 
andra kemiska agenser eller typer av 
arbetsuppgifter. 
Artikel 10 
Hälsokontroll 
1. Utan att det påverkar tillämpningen 
av artikel 14 i direktiv 89/391/EEG skall 
medlemsstaterna införa rutiner för 
lämpliga hälsokontroller av de 
28 
arbetstagare för vilka resultaten av den 
bedömning som åsyftas i artikel 4 i detta 
direktiv visar en hälsorisk. Dessa rutiner, 
inbegripet de krav som angivits för hälso-
och exponeringsregister och deras 
tillgänglighet, skall införas i enlighet med 
nationell lagstiftning och/eller praxis. 
Hälsokontroller, vars resultat skall 
beaktas i samband med förebyggande 
åtgärder på den specifika arbetsplatsen, 
skall anses vara lämpliga om 
arbetstagaren har exponerats för ett 
farligt kemiskt agens på ett sådant 
sätt att en identifierbar sjukdom eller 
en skadlig hälsoeffekt kan ha 
samband med exponeringen, och 
- det är sannolikt att sjukdomen eller 
effekten kan uppträda under de 
särskilda förhållanden som 
arbetstagaren arbetar under, och 
- undersökningstekniken innebär låg 
risk för arbetstagarna. 
Det måste vidare finnas tillförlitliga 
metoder för att upptäcka tecken på 
sjukdomen eller effekten. 
Om ett tvingande biologiskt gränsvärde 
har angivits i bilagall skall 
hälsokontroller vara ett obligatoriskt krav 
för arbete med agenset i fråga i enlighet 
med förfarandena i den bilagan. 
Arbetstagarna skall informeras om detta 
krav innan de åläggs en arbetsuppgift som 
innebär risk för exponering för angivet 
farligt agens. Rutinerna för hälsokontroll skall avtalas 
med arbetstagarna. 
29 
2. Medlemsstaterna skall fastställa 
rutiner för att säkerställa att det för varje 
arbetstagare som genomgår hälsokontroll 
enligt kraven i punkt 1 upprättas hälso-
och exponeringsregister och att dessa 
hålls aktuella. 
3. Hälso- och exponeringsregistren skall 
innehålla en sammanfattning av resultaten 
av hälsokontrollen och av alla 
representativa mätdata om den 
exponering som den enskilde utsätts för. 
Biologisk övervakning och dithörande 
krav kan utgöra del av hälsokontrollen. 
Hälso- och exponeringsregistren skall 
föras i sådan form att uppgifter kan 
hämtas från dem vid ett senare tillfälle, 
med beaktande av förekommande 
sekretess. 
Kopior av relevanta register skall på 
anmodan lämnas till den behöriga 
myndigheten. Den enskilde arbetstagaren 
skall, om han begär det, fa tillgång till de 
hälso- och exponeringsregister som rör 
honom personligen. 
Om ett företags verksamhet upphör skall 
hälso- och exponeringsregistren göras 
tillgängliga för den behöriga myndigheten. 
4. Om det vid en hälsokontroll visar sig 
att 
en arbetstagare har drabbats av en 
identifierbar sjukdom eller en skadlig 
hälsoeffekt som en läkare eller en 
fackman inom företagshälsovården 
anser bero på exponering för ett 
farligt kemiskt agens på 
arbetsplatsen, eller 
ett tvingande biologiskt gränsvärde 
har överskridits. 30 
skall arbetstagaren informeras om det 
resultat som rör honom personligen och 
därvid också delges information och råd 
om eventuella hälsokontroller som han 
bör genomgå efter avslutad exponering, 
och skall arbetstagaren informeras av läkaren 
eller en annan person med lämpliga 
kvalifikationer om det resultat som rör 
honom personligen och därvid också 
delges information och råd om eventuella 
hälsokontroller som han bör genomgå 
efter avslutad exponering, och 
skall arbetsgivaren 
se över den riskbedömning som har 
gjorts i enlighet med artikel 4.1, 
- se över de åtgärder som vidtagits för 
att undanröja eller minska riskerna i 
enlighet med artiklarna 5 och 6, 
beakta de råd som en fackman inom 
företagshälsovården, annan person 
med lämpliga kvalifikationer eller den 
behöriga myndigheten ger när det 
gäller att genomföra de åtgärder som 
krävs för att eliminera eller minska 
risker i enlighet med artikel 6, 
inbegripet möjligheten att anvisa 
arbetstagaren ett annat arbete där det 
inte finns risk för ytterligare 
exponering, och 
ordna med fortsatta hälsokontroller 
och se till att hälsotillståndet hos alla 
arbetstagare som har exponerats på 
liknande sätt undersöks. I sådana fall 
får den behörige läkaren, fackmannen 
inom företagshälsovården eller den 
behöriga myndigheten föreslå att 
personer som har exponerats skall 
genomgå läkarundersökning. 
31 
Artikel 11 
Samråd med och deltagande av 
arbetstagare 
Samråd med och deltagande av 
arbetstagare och/eller deras företrädare 
skall äga rum i enlighet med artikel 11 i 
direktiv 89/391/EEG i frågor som 
omfattas av detta direktiv, inklusive 
bilagorna. Samråd med och deltagande av 
arbetstagare och/eller deras företrädare 
skall äga rum i enlighet med artikel 11 i 
direktiv 89/391/EEG i frågor som 
omfattas av detta direktiv, inklusive 
bilagorna. Arbetstagarna och/eller deras 
företrädare skall i synnerhet rådfrågas i 
samband med resultatet av den 
riskbedömning som avses i artikel 4.1 och 
de skyddsåtgärder och förebyggande 
åtgärder som avses i artiklarna 5 och 6. 
Artikel 12 
Anpassning av bilagorna, utarbetande 
och antagande av tekniska riktlinjer 
1. Justeringar av bilagorna av rent 
teknisk natur som står i överensstämmelse 
med 
- antagandet av direktiv inom området 
teknisk harmoni sering och 
standardisering i fråga om kemiska 
agenser, och/eller 
tekniska framsteg, förändringar av 
internationella standarder eller 
specifikationer och nya rön när det 
gäller kemiska agenser, 
skall antas enligt förfarandet i artikel 17 i 
direktiv 89/391/EEG. 
32 
2. Kommissionen skall utforma icke­
bindande praktiska riktlinjer. Dessa 
riktlinjer skall omfatta de frågor som 
avses i artiklarna 3-6 och i bilaga II punkt 
1. 
Kommissionen skall först samråda med 
Rådgivande kommittén för 
arbetarskyddsfrågor i överensstämmelse 
med beslut 74/325/EEG. 
Vid tillämpningen av detta direktiv skall 
medlemsstaterna i möjligaste mån beakta 
dessa riktlinjer när de utformar sin 
nationella politik för skydd av 
arbetstagares hälsa och säkerhet. 
Artikel 13 
Upphävande och ändring av tidigare 
direktiv 
1. Direktiv 80/1107/EEG, 82/605/EEG 
och 88/364/EEG skall upphöra att gälla 
från och med den dag som anges i artikel 
14.1. 
2. Rådets direktiv 83/477/EEG av den 
19 september 1983 om skydd för 
arbetstagare mot risker vid exponering för 
asbest i arbetet (andra särdirektivet enligt 
artikel 8 i direktiv 80/1107/EEG)25, 
ändras på följande sätt: 
a) I den första meningen i artikel 1.1 
skall följande ord utgå: "som är det 
andra särdirektivet enligt artikel 8 i 
direktiv 80/1107/EEG". 
25 EGT nr L 263, 24.9.1983, s. 25. Direktivet ändrat genom direktiv 91/382/EEG (EGTnrL206, 
29.7.1991, s. 16). 
33 
b) Artikel 9.2 skall ersättas med 
följande: 
"2. De ändringar som krävs för att 
anpassa bilagorna till detta direktiv 
till de tekniska framstegen skall göras 
i enlighet med förfarandet i artikel 17 
i rådets direktiv 89/391/EEG av den 
12 juni 1989 om åtgärder för att 
främja förbättringar i arbetstagarnas 
säkerhet och hälsa i arbetet." 
c) I artikel 15.1 andra stycket skall 
orden "i överensstämmelse med 
förfarandet i artikel 10 i 
direktiv 80/1107/EEG" ersättas med 
"i överensstämmelse med förfarandet 
i artikel 17 i direktiv 89/391/EEG". 
3. Rådets direktiv 86/188/EEG av den 
12 maj 1986 om skydd för arbetstagare 
mot risker vid exponering för buller i 
arbetet26 skall ändras på följande sätt: 
a) I artikel 1.1 skall följande ord utgå: 
"som är det tredje särdirektivet enligt 
direktiv 80/1107/EEG". 
b) I artikel 12.2 skall det andra stycket 
ersättas med följande: 
"Bilagorna 1 och 2 skall anpassas till 
den tekniska utvecklingen i 
överensstämmelse med förfarandet i 
artikel 17 i rådets direktiv 
89/391/EEG av den 12 juni 1989 om 
åtgärder för att främja förbättringar 
av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i 
arbetet." 
26 EGTnrL137, 24.5.1986, s. 28. 
34 
4. Varje annan hänvisning i direktiv 
83/477/EEG och direktiv 86/188/EEG till 
direktiv 80/1107/EEG skall upphöra att 
gälla från och med den dag då nämnda 
direktiv upphävs. 
5. Direktiv 91/322/EEG och 96/94/EG 
skall fortsätta att gälla. 
AVSNITT IV 
Slutbestämmelser 
Artikel 14 
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de 
bestämmelser i lagar och andra 
författningar som är nödvändiga för att 
följa detta direktiv senast [ ]*. De skall 
genast underrätta kommissionen om 
detta. 
När en medlemsstat antar dessa 
bestämmelser skall de innehålla en 
hänvisning till detta direktiv eller åtföljas 
av en sådan hänvisning när de 
offentliggörs. Närmare föreskrifter om 
hur hänvisningen skall göras skall varje 
medlemsstat själv utfärda. 
2. Medlemsstaterna skall till 
kommissionen överlämna texterna till de 
bestämmelser i nationell lagstiftning som 
de redan har antagit eller antar inom det 
område som omfattas av detta direktiv. 
* Tre år efter offentliggörandet av detta direktiv i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. 
35 
Artikel 15 
Medlemsstaterna skall vart femte år till 
kommissionen inge en rapport om det 
praktiska genomförandet av detta direktiv 
och om arbetsgivarnas och arbetstagarnas 
synpunkter. 
Kommissionen skall informera 
Europaparlamentet, rådet och 
Ekonomiska och sociala kommittén om 
detta. 
Artikel 16 
Detta direktiv träder i kraft den tjugonde 
dagen efter det att det har offentliggjorts i 
Europeiska gemenskapernas officiella 
tidning. 
Artikel 17 
Detta direktiv riktar sig till 
medlemsstaterna. 
Utfärdat i 
På rådets vägnar 
Ordförande 
36 
BILAGA I 
Förteckning över tvingande yrkeshygieniska gränsvärden 
Ben&mning 
p&agens 
Oorganiskt 
b)y och dess 
foreningar EfNECS-
nummerC') CAS-
nummer 
C) Yrkeshygieniskt 
grfnsvarde 
8tim(J) 
mg/mJ 
C) 
0,15 ppm 
0 Yrkeshygieniskt 
grflnsvarde 
Korttidf/) 
mg/mJ ppm 
(') 
(2) 
(3) 
(4) 
<6) EINECS: European Inventory of Existing Commercial Chemical 
Substances 
CAS: Chemical Abstracts Service 
Mätt eller beräknat i förhållande till en referensperiod på 8 timmar, 
tidsvägt medelvärde 
Ett gränsvärde som exponeringen inte bör överskrida och som är relaterat 
till en period på 15 minuter, såvida inte annat anges 
mg/m3 = milligram per kubikmeter luft vid 20°C och 101,3 kPa 
ppm = miljondclar i luft (ml/m3) 
37 
BILAGA II 
Tvingande biologiska gränsvärden och åtgärder för 
hälsokontroll 
1. Bly och dess joniska föreningar 
1.1 Biologisk kontroll skall inbegripa mätning av 
blyhalten i blodet (PbB) med hjälp av 
absorptionsspektrometri eller annan ekvivalent 
metod. Det tvingande biologiska gränsvärdet är: 
70ugPb/100mlblod 
1.2 Medicinska kontroller skall utföras om 
exponeringen för bly i luften är över 0,075 
mg/m3 som tidsvägt medelvärde under en 
40-timmarsvecka, eller 
- blyhalten i blodet överstiger 40 u.g Pb/100 
ml blod hos en enskild arbetstagare. 
1.3 Praktiska riktlinjer för biologiska och medicinska 
kontroller skall utarbetas i enlighet med artikel 
12.2. Dessa skall innefatta rekommendationer om 
biologiska indikatorer (t.ex. ALAU, ZPP, ÅLAD) 
och strategier för biologisk kontroll. 
38 
BILAGA m 
Förbud 
Såväl framställning, tillverkning och användning av 
nedan angivna kemiska agenser i arbetet som nedan 
angivna verksamheter där kemiska agenser förekommer 
är förbjudna. Förbudet gäller inte om det kemiska 
agenset ingår i ett annat kemiskt agens eller som en 
beståndsdel i avfall, under förutsättning att dess 
individuella koncentration är lägre än den fastställda 
gränsen för undantag. 
a) Kemiska agenser 
EINECS-
nummei^1) 
202-080-4 
201-177-1 
202-199-1 
202-204-7 CAS-nummer(z) 
91-59-8 
92-67-1 
92-87-5 
92-93-3 Ben&mning pA 
agens 
2-naftylamin och 
dess sätter 
4-aminodifcnyl 
och dess sätter 
Bcnsidin och dess 
sätter 
4-nitrodifenyl Koncentration 
Grans for 
undantag 
0,1 viktprocent 
0,1 viktprocent 
0,1 viktprocent 
0,1 viktprocent 
(') EINECS: European Inventory of Existing Commercial 
Chemical Substances 
(2) CAS: Chemical Abstracts Service 
b) Verksamheter 
Inga. 
^ 
Kommissionen kan inte godta följande ändringar som föreslagits av Europa­
parlamentet 
1. Del av ändring 5 (avser artikel 4.2) 
Denna del av ändringen innebär att arbetsgivaren skall dokumentera 
riskbedömningen på lämpligt sätt med hänsyn till nationell lagstiftning och praxis. 
Detta skulle definitivt innebära en försvagning av den gemensamma ståndpunkten 
enligt vilken dokumentationen skall ske i överensstämmelse med nationell 
lagstiftning och praxis, dvs. den nationella lagstiftningen måste följas till punkt och 
pricka. 
2. Ändring 8 (avser artikel 6.5) 
Enligt ändringen skall arbetsgivaren alltid följa det yrkeshygieniska gränsvärdet 
oavsett den nationella bestämmelsens karaktär. Kommissionen anser att denna 
ändring skulle urholka distinktionen mellan indikativt och tvingande gränsvärde. 
3. Ändring 14 (avser artikel 12.1 andra strecksatsen) 
Enligt denna ändring skall "nya rön" strykas från de situationer då bilagorna skall 
justeras. Kommissionen anser absolut att "nya rön" är en av huvudanledningarna 
till att det kan vara nödvändigt med tekniska ändringar. Förfarandet i den 
gemensamma ståndpunkten ger gemenskapen möjlighet att snabbt reagera på "nya 
rön" med tekniska lösningar. Detta förfarande får endast användas för strikt 
tekniska justeringar. 
up 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 162 slutlig 
DOKUMENT 
SV 04 05 15 
Katalognummer : CB-CO-98-161-SV-C 
ISBN 92-78-32049-8 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg