SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 4.12.2008 
SEK(2008) 2938 
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
Följedokument till  
FÖRSLAG FRÅN KOMMISSIONEN TILL  
EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET 
 
om ett förslag till direktiv  om återvinning av bensinångor  steg II, vid tankning av 
personbilar på bensinstationer  
 
Sammanfattning – Konsekvensanalys 
  
{KOM(2008) 812 slutlig} 
{SEK(2008) 2937} 
SV 2   SV SAMMANFATTNING  
Denna konsekvensanalys åtföljer ett lagförslag som syftar till att återvinna bensinångor som 
förflyktigas till atmosfären vid tankning av personbilar på be nsinstationer (återvinning av 
bensinångor steg II). Utsläpp av bensin ångor bidrar till lokala och regionala 
luftkvalitetsproblem (bensen och ozon) för vilka EU har fastställt luftkvalitetsnormer och mål. 
Marknära ozon är en förorening som är gr änsöverskridande och dessutom den tredje 
viktigaste växthusgasen. Bensen är ett ämne  som framkallar cancer hos människor och för 
vilket det inte finns något  känt säkert gränsvärde. 
Luftföroreningsproblem av gränsöverskridande karaktär måste hanteras av medlemsstaterna 
gemensamt för att åtgärderna ska bli effek tiva. Gemenskapslagstiftningens nuvarande 
luftkvalitetsmål för marknära ozon överskrids med bred margin al och sådana överskridanden 
kommer mycket sannolikt att fo rtsätta trots minskningen av ut släpp av ozonprekursorer enligt 
direktiv 2001/81/EG om nationella utsläppsta k och målen i den tematiska strategin för 
luftförorening. 
Förslaget har utarbetats en ligt åtaganden som kommissionen har gjort i följande dokument: 
– Tematisk strategi för luftförorening1
.  
– Kommissionens förslag till ändring av dire ktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och 
dieselbränslen2 i syfte att göra det möjligt att använda större volymer biobränsle, särskilt 
bioetanol, genom att öka gränsvärdet för ångtry ck för bensin. Direktivet om bränslekvalitet 
grundas på artikel 95 i fördraget och det ti llämpas enhetligt i hela EU. Kommissionen har 
medgivit att ökade gränsvärden för ångtryck kan leda till större utsläpp av flyktiga 
organiska föreningar vid tankning och flyktiga ut släpp från fordonens bränslesystem även i 
de länder där man redan genomfört åt ervinning av bensinångor vid tankning. 
Kommissionen indikerade att ett förslag därf ör skulle läggas fram om återvinning av 
bensinångor vid tankning av fordon för att mo tverka de ökade utsläppen av flyktiga 
organiska föreningar i hela EU. 
– En uttalande som åtföljer ett nytt direktiv om luftkvalitet3 som antogs vid 
andrabehandlingen. I uttalandet medgav kommi ssionen att det var nödv ändigt att ta itu 
med luftföroreningar vid källan för att kunna förb ättra luftkvaliteten och föreslog flera nya 
gemenskapsåtgärder, däribland återvinning av bensinångor vid bensinstationer. 
Konsekvensanalysen är gjord på grundval av två separata konsultrap porter från Entec och 
Cowi4 samt nyligen gjorda regelmässiga konsek vensbedömningar av nationella åtgärder för 
återvinning av bensinångor vid tankning. De faktorer som gran skats vid konsekvensanalysen 
är kostnader, kostnadseffektivitet och vinster med att införa kontroller av återvinning av 
bensinångor vid tankning konsekvent i hela EU och samtidigt följa gemenskapslagstiftningen 
om återvinning av bensinångor vid lagring oc h distribution av bensin från depåer till 
bensinstationer (steg I) och beakta det faktum  att över hälften av medlemsstaterna redan har 
                                                 
1 KOM(2005) 446 av den 21 september 2005, s. 9, punkt 4.2.1.2. 
2 KOM(2007) 18 av den 31 januari 2007, s. 7–8, punkt 3.4. 
3 Direktiv 2008/50/EG om luftkvalitet och renare luft i Europa, EUT L 152, 11.6.2008, s. 1–43. 
4 http://ec.europa.eu/environment/air/transport/petrol.htm   
SV 3   SV infört åtgärder för återvinning av bensinångor  vid tankning. Återvinnin g av bensinångor vid 
tankning är också ett krav i e tt internationellt pr otokoll som gemenskapen har undertecknat 
men inte ratificerat. 
Flera alternativ har beaktats, däribland ”konventionella” system för återvinning av 
bensinångor som fångar in bensinångorna via en vakuumpump och för dem till en underjordisk lagringstank  vid bensinstationen. Å ngorna återförs sedan til l oljeraffinaderiet i 
samband med att bensinstationern as lagringstankar fylls på. E tt nyare system för återvinning 
av bensinångor vid pumpen har också analyserat s. I detta system fångas gaserna in, kyls ned 
och återförs direkt till pumpen där de sedan di stribueras som flytande bensin. Det sistnämnda 
systemet kräver ingen ombyggnad av underjordisk a tankar eller ledningar  och medför därför 
mindre störningar för bensinstatio nsoperatören, särskilt i de fall där det krävs icke schemalagd 
teknikanpassning. 
Kostnaderna för att installera utrustning för återvinning av bensin ångor vid tankning har 
beräknats med hänsyn till anta l bensinstationer, bensinstati onernas storlek, kostnaden för 
utrustningen (och installation) , utrustningens ekonomiska livs tid och det ekonomiska värdet 
av de återvunna bensinångorna exklusive skatter. Bara de ko stnader som är direkt kopplade 
till återvinning av bensinångor vid tankning har beaktats (dvs. de kostnader som går utöver 
vad en nybyggnad eller ombyggnad normalt skulle kosta , då detta i varje fall skulle kräva ny 
utrustning för distribuering av bensin). Vinsterna med minska de utsläpp har uppskattats 
genom att använda enkla skadekostnader per to n utsläppta bensinångor och med beaktande av 
ozonets effekter på människors hälsa och på skördarna men utan hänsyn tagen till ozonets effekter på miljön eller bensenen s effekter på människors hälsa. 
De alternativ som beaktats är följande: 
(1) Ingen åtgärd. 
(2) Installering av ORVR-anordningar (Onboard Refuelling Vapour Recovery) i 
personbilar och lätta nyttofordon. 
(3) Installering av utrustning fö r återvinning av bensinångor  vid tankning enligt följande:  
(a) På alla nya och i betydande omfattni ng ombyggda bensinstationer med en årlig 
omsättning på mer än 500 m
3 bensin. 
(b) På alla och i betydande omfattning ombyggda bensinstationer med en årlig 
omsättning på mer än 500 m3 bensin och på större befintliga stationer (dvs. 
med en årlig omsättning på mer än 3 000 m3 bensin). 
(c) Alternativ b och alla bensinstatione r i eller under bostadsområden oavsett 
storlek. 
(d) Automatisk övervakning av all steg  II-utrustning som kan stoppa 
bensinförsäljningen om inte utru stningen fungerar som den ska (för 
användning i samband med alla ovanstående alternativ). 
Alternativ 1 och 2 förkastades på ett tidigt st adium, medan 3c är det alternativ som har 
föredragits. Alternativ 3d förkastades på gr und av osäkerhet beträffande kostnaderna och 
negativ inverkan på kostnadseffe ktiviteten, särskilt eftersom det ka n finnas andra billigare sätt 
att garantera att utrustningen f ungerar på ett ti llförlitligt sätt. 
SV 4   SV I tabellen nedan presenteras en sammanfattn ing av de olika alternativens kostnad och 
kostnadseffektivitet när de tta låter sig beräknas. 
Kostnadseffektivitet 
(euro/ton)  Alternativ  Total 
kostnad 
miljoner 
euro Förhindra
de utsläpp 
(ton) 
Exklusive 
återvunnen 
bensin  Inklusive 
försäljnings
värdet av 
återvunnen 
bensin  Årliga kostnader*  
[och vinster ] 2020 
miljoner euro  
3a (vid pumpen)  179,5 12 141 1 540 915 11,1 [ 11,5-34,0 ] 
3a 
(konventionellt)  209,5 12 141 1 760 1 140 13,8[ 11,5-34,0 ] 
3b (vid pumpen)  317,4 17 769 1 798 1 171 20,8 [ 16,9-49,7 ] 
3b 
(konventionellt)  389 17 769 2 160 1 533 27,2 [ 16,9-49,7 ] 
3c (vid pumpen)  Ej beräkn.  Ej beräkn.   ca 1 500 ca 960 Ej beräkn.
3c 
(konventionellt)  Ej beräkn.  Ej beräkn.  ca 1 890 ca 1 340 Ej beräkn.
3d Den tillgängliga informationen är begränsad  
a – Steg II-kontroller på nya och i bety dande omfattning ombyggda bensinstationer 
b – alternativ a plus befintliga bensinstati oner med en årlig omsättning på över 3 000 m3 senast 2020 
c – alternativ b plus alla bensinstationer i bostadsområden oavsett storlek och omsättning 
d – alternativ c plus installering av automatisk över vakningsutrustning 
*-inkluderat ekonomiskt värde av den återvunna bensinen (återförsäljningspris)  
Det finns inte tillräckligt med informati on om antalet bensinstationer i och under 
bostadsområden för att kunna beräkna totala kost nader osv. Kostnadseffe kterna för en liten 
bensinstation med en omsättning på omkring 500 m3 har dock beräknats och kostnaderna och 
kostnadseffektiviteten för en schemalagd ombyggnad motsvarar de genomsnittliga siffrorna för alternativen 3a och 3b ovan. 
De sammanlagda kostnaderna och de årliga kostnaderna fram till 2020 är låga (mellan 20 och 
30 miljoner euro). Kostnadseffektiviteten är god jämfört med andra möjliga åtgärder för att 
minska utsläppen av flyktiga organiska föreningar. 
Kommissionen uppmanade den 28 februari de främst  berörda aktörerna att svara direkt på en 
rad frågor om möjligheterna att införa åter vinning av bensinångor  vid tankning. Inbjudan 
lades också ut på webbplatsen Europa för a tt ge allmänheten möjlighet att lämna synpunkter. 
Samrådet offentliggjordes dessutom i ”ENDS Daily” den 17 mars 2008. Sexton svar inkom 
från medlemsstatsregioner, icke-statliga organisationer, utrust ningsleverantörer, 
bensinstationsoperatörer, olje industrin och fordonstillverkare . En sammanfattning av dessa 
svar finns på Internet
5. Svaren omfattade frågor om be nsinångors hälsoeffekter, steg II-
utrustningens effektivitet, fördelarna med automatisk övervakningsutrustning och 
                                                 
5 http://ec.europa.eu/environment/air/transport/petrol.htm   
SV 5   SV kostnadseffektiviteten för de olika alternativen fö r installation av utrustning för återvinning av 
bensinångor vid tankning. Dessa frågor har beaktats  vid utarbetandet av de  centrala delarna av 
det bifogade förslaget, särskilt i samband me d bensinstationer i och under bostadsområden, 
det lägre gränsvärdet för berö rda bensinstationer och den automatiska övervakningen av 
utrustningens funktion i drift.