RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET OM DEN SLUTLIGA UTVÄRDERINGEN AV GENOMFÖRANDET AV GEMENSKAPENS STATISTISKA PROGRAM 2008–2012 /* COM/2013/0883 final */





RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET OM DEN SLUTLIGA UTVÄRDERINGEN AV GENOMFÖRANDET AV GEMENSKAPENS STATISTISKA PROGRAM 2008–2012 1. Inledning Europaparlamentets och rådets beslut nr 1578/2007/EG[1] om gemenskapens statistiska program 2008–2012 antogs den 11 december 2007. I artikel 6 i beslutet föreskrivs följande: ”Vid utgången av den period som omfattas av programmet ska kommissionen efter samråd med kommittén för det statistiska programmet framlägga en rapport med utvärdering av programmets genomförande varvid oberoende experters synpunkter ska beaktas. Denna rapport ska färdigställas före utgången av år 2013 och därefter läggas fram för Europaparlamentet och rådet.” I artikel 6 i beslutet föreskrivs även följande: ”Rapportering av omprioriteringarnas resultat, inklusive uppskattningar av kostnaderna och bördorna för statistiska projekt och områden som omfattas av detta statistiska program samt en bedömning av uppkommande statistikbehov, särskilt för ny gemenskapspolitik ska ingå i den preliminära lägesrapporten och i den slutliga utvärderingsrapporten.” Detta dokument utgör den begärda slutliga utvärderingsrapporten och bygger på en rapport från ett externt utvärderingsföretag och på rapporten om halvtidsutvärderingen. I kapitel 2 sammanfattas de viktigaste resultaten av gemenskapens statistiska program 2008–2012, i kapitel 3 presenteras resultatet av omprioriteringarna och i kapitel 4 genomförandet av meddelandet om Eurostats vision[2], ett viktigt nytt initiativ som ändrat verksamhetens inriktning 2010–2012 och också är relevant för framtiden, även om meddelandet utfärdades efter att gemenskapens statistiska program 2008–2012 antogs. Kapitel 5 innehåller överväganden om den externa konsultens rekommendationer. En sammanfattning av den externa konsultens slutrapport finns här: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Report_expert.pdf. 2. Programmets viktigaste resultat Detta kapitel inriktas på de resultat som uppnåtts under programmets gång och omfattar alla dess mål. Sammanfattning Gemenskapens statistiska program 2008–2012 innehåller över 130 mål. Flertalet av dessa har nu i hög grad genomförts. Institutionella mål och mål som syftar till att förbättra lagstiftningen hade den högsta graden av måluppfyllelse – 100 % respektive 95 % av målen kunde anses vara uppnådda – medan ungefär 10 % av de produktionsrelaterade målen inte hade uppnåtts i tillräcklig utsträckning. Närmare upplysningar finns i sammanfattningen av den externa konsultens rapport. När det gäller dessa målsättningar ska det beaktas att den europeiska statistiken bygger på den statistik som producerats av medlemsstaterna, vilket gör att förverkligandet av vissa mål begränsas av de produktionsprocesser och resurser som finns i medlemsstaterna. Resurser måste också omfördelas för att tillgodose nya statistiska behov som uppkommit under programperioden för gemenskapens statistiska program 2008–2012, särskilt i fråga om makroekonomisk och social statistik på grund av finanskrisen. Det finansiella genomförandet var i allmänhet bra och visade en tendens till ökad effektivitet. Övergripande frågor Statistikens roll i den europeiska integrationen Arbetet med att utarbeta det nya europeiska nationalräkenskapssystemet ledde till att Europaparlamentet och rådet i maj 2013 antog förordning (EU) nr 549/2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen[3], och genomförandet av den statistiska näringsgrensindelningen Nace Rev. 2 gick framåt betydligt. Ett unionsregister över multinationella företagsgrupper förväntas vara färdigt senast i slutet av 2013 och används redan av vissa medlemsstater. Statistiska normer och IT-standarder för utbyte av data och metadata blev tillgängliga i allt högre grad inom det europeiska statistiksystemet (ESS), t.ex. formatet SDMX (”Statistical Data and Metadata eXchange”), och ”ESS Metadata Handler” utvecklades för produktion och spridning av harmoniserad ESS-metadata. Internetanvändningen ökade stadigt också för andra ändamål än spridningen av statistiska uppgifter. Det utvecklades metoder och instrument för harmoniserad konfidentiell hantering inom det europeiska statistiksystemet. Portalen för samarbete mellan forskare och offentliganställda statistiker används för att lagra resultaten av forskningen inom officiell statistik och öppna källkodsprogram såsom ”Demetra” och ”R” främjades och tillhandahölls på webbplatsen för Observationsorganet och arkivet för öppna program. Förbindelser med intressenter Det europeiska statistiksystemet Kommittén för det europeiska statistiksystemet (nedan kallad ESS-kommittén) godkände en reviderad version av riktlinjerna för europeisk statistik under 2011 och uppdaterade det europeiska statistiksystemets referensram för kvalitetssäkring (v1.1) i slutet av 2012. Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning rapporterar årligen till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av riktlinjerna. Det europeiska programmet för statistikutbildning utvecklades årligen som ett led i en långsiktig strategi. Samarbete med användarna Inrättandet av europeiska rådgivande kommittén för statistik (ESAC) bidrog till att förbättra förbindelserna med olika typer av användare. En allmän Eurostat-användarenkät genomfördes under 2009 och har genomförts årligen sedan 2011. Användarundersökningar genomfördes också för specifika områden som var föremål för löpande översyn. Användarnöjdheten bedömdes också genom personliga kontakter med användarna, exempelvis i arbetsgrupper och utfrågningar inom kommissionen. Tekniskt samarbete med tredjeländer och samarbete med internationella organisationer Eurostat samlade in och offentliggjorde uppgifter inom ett stort område för utvidgningsprocessen och, i mindre utsträckning, för EU:s grannländer. Uppgifterna producerades med hjälp av regionala samarbetsprogram som genomfördes av Eurostat. Instrument Bättre lagstiftning samt balans mellan kostnad och nytta Det antal områden som omfattas av lagstiftning har ökat (energi, miljöredovisning), i syfte att säkerställa att medlemsstaterna punktligt överför fullständiga data. Dessutom antogs den grundläggande rättsakten – förordningen om europeisk statistik[4]. I slutet av programperioden föreslogs ytterligare ändringar av denna rättsakt och lagstiftningsförfarandet inleddes. Förslag om att förenkla och omarbeta lagstiftningen lämnades in inom områdena energi, transport, Intrastat, statistik över företagsstrukturer, jordbruk, turism och statistisk rapportering om varutransporter på väg. Vissa ändringar har redan skett, t.ex. för Intrastat, jordbruk, transport och turism. Mer information finns i avsnittet om statistikområden uppdelat efter avdelning. En prioriteringsmekanism i det europeiska statistiksystemet har utarbetats på grundval av ett strategibaserat tillvägagångssätt, men att mäta börda och kostnader har visat sig vara svårt, eftersom inte alla medlemsstater beräknar dem på ett systematiskt och enhetligt sätt för alla statistikområden. Mer information finns i kapitlet om omprioritering. Övervakning av efterlevnaden Efterlevnaden kontrollerades regelbundet för att höja kvaliteten på den europeiska statistiken. Ökad förmåga att tillgodose användarnas behov Det förberedande arbetet med att kombinera olika statistikkällor slutfördes genom att man slog samman data från olika undersökningar (t.ex. informations- och kommunikationsteknik (IKT) och statistik över företagsstrukturer för att uppskatta informations- och kommunikationsteknikens inverkan, statistisk matchning av sociala undersökningar, handel och företagsuppgifter, och utsläppen av växthusgaser från energi och luftfart). Flera medlemsstater slår rutinmässigt samman administrativa uppgifter och uppgifter från undersökningar. Användningen av ad hoc-moduler utvidgades till social- och företagsstatistik för att öka lyhördheten för nya användarbehov. Ekonomiskt stöd under programperioden Varje år antogs ett finansieringsbeslut för det operativa genomförandet av arbetsprogrammet. Det finansiella genomförandet av de tillgängliga anslagen var tillfredsställande och övervakades på central nivå. Bidragspolicyn var inriktad på projekt med en europeisk dimension, särskilt bidragsavtal med flera stödmottagare. Sedan 2011 har intresserade stödmottagare haft möjlighet att använda standardiserade skalor av enhetskostnader per personalkategori och schablonbelopp för indirekta kostnader. Utnyttjande av expertkunskap hos partner för unionsändamål Nya typer av nätverk för samarbete (nedan kallade ESSnets) utvecklades i syfte att sprida sakkunskap och leda vidare kunskap och resurser inom det europeiska statistiksystemet. De omfattar vissa medlemsstaters projektverksamhet, vars resultat ställs till förfogande för hela det europeiska statistiksystemet och används inom många områden. ESS-kommittén antog 2012 en ny policy med tonvikt på att integrera ESSnets-projekt i programmet ESS.VIP (”Vision infrastructure projects”) och att inrätta expertcenter. Spridning Efter lanseringen av den nya webbplatsen under 2009 med nya sektioner som ”Statistics explained” (förklaringar till statistiken) och förbättrade funktioner togs under 2010 en ny spridningskedja i bruk. Den baserades på en gemensam referensdatabas som används på alla statistikområden vid Eurostat och ökar på så sätt effektiviteten och underlättar integrationen av statistik inom olika områden. Antalet nedladdningar har ökat stadigt. ”Census Hub”-projektet är en värdefull erfarenhet av ett samarbete inom hela det europeiska statistiksystemet för spridning grundad på gemensamma normer. Tvärgående verksamhet Europa 2020-strategin ersatte Lissabonstrategin och Eurostat offentliggjorde nya indikatorer i stället för de strukturella indikatorerna. Förteckningen över indikatorer för hållbar utveckling uppdaterades. Initiativet ”Bortom BNP” har lett till förbättringar och till att nya indikatorer utarbetats på ett flertal statistikområden, särskilt inom ekonomisk och social statistik samt miljöstatistik. Bland annat stimulerade initiativet utarbetandet av en uppsättning livskvalitetsindikatorer. Kvalitetsprofiler för europeiska indikatorer utarbetades och ställdes till förfogande. Spridningen förbättrades genom att det infördes sidor under ”Statistics Explained” om indikatorer för hållbar utveckling och en webbplats för Europa 2020-indikatorer. Stöd gavs till utvidgningen och EU:s grannländer för att förstärka deras statistiksystem i syfte att skapa en hållbar kapacitet när det gäller att producera statistik av god kvalitet, i enlighet med europeiska standarder som används för evidensbaserade policybeslut. Statistikområden uppdelade efter avdelning Fri rörlighet för varor: Ny lagstiftning antogs 2009 för Intrastat[5] med nya tröskelvärden för undantag som gör det möjligt för medlemsstaterna att avsevärt minska svarsbördan för företagen. Metoder och verktyg för bättre integration av de olika typerna av statistisk information som krävs av företagen utvecklades inom programmet för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken (nedan kallat Meets-programmet)[6]. I september 2010 lämnade arbetsgruppen för avstämning mellan statistik om betalningsbalans och internationell handel sin slutrapport. Under 2012 inleddes projektet för statistik för den inre marknaden (Simstat) med flera förenklingar, särskilt förslaget om att möjliggöra utbyte av mikrodata (uppgifter på företagsnivå) mellan medlemsstaterna avseende varuexport inom EU. Jordbruk: De rättsliga grunderna för jordbruksstatistiken (inventering, undersökning om jordbrukets struktur[7], jordbruksproduktionen[8] samt statistik över besättningar och köttproduktion[9]) antogs och/eller uppdaterades. Uppgifter från 2007 års urvalsundersökning om jordbrukets struktur och från jordbruksräkningen 2009–2010 offentliggjordes på Eurostats webbplats. Uppgifter om produktionen (skördar och besättningar) och indikatorer för landsbygd och jordbruksmiljö tillkännagavs. I syfte att förenkla beslutade man att inte samla in information om inkomsterna inom jordbrukshushållssektorn på harmoniserad EU-nivå, på grund av att det är svårt för medlemsstaterna att ta fram jämförbar statistik, att kostnaderna för detta är höga och på grund av svarsbördan. Det gjordes ansträngningar för att tillgodose behovet av statistik för kommissionens havspolitik. Det antogs en förordning om permanenta grödor[10], vilken förenklade tidigare lagstiftning. Fri rörlighet för personer, tjänster och kapital: Nace rev. 2 genomfördes. Viktig lagstiftning om betalningsbalans[11], internationell handel, utländska direktinvesteringar och utländska dotterbolag[12] genomfördes och uppdaterades. Uppgifter om internationaliseringen av forskning och utveckling var föremål för genomförbarhetsstudier. Metoden för statistik om uppehållstillstånd utvecklades och genomfördes. Rättvisa, frihet och säkerhet: Under 2010 slutfördes genomförandeåtgärder för statistik över migration och asyl[13]. En ad hoc-modul om migranters integration på arbetsmarknaden genomfördes. 2011 års handlingsplan för mätning av brottslighet i EU visade på behovet av att komplettera tillgängliga data med statistik om brottsoffer och en undersökning av brottsoffer inom EU föreslogs. Transport: Den rättsliga grunden för transportstatistiken konsoliderades och en indikator för transportmedelsfördelning (väg, järnväg och inre vattenvägar) gjordes tillgänglig. Vissa preliminära uppgifter om stadstransporter och ytterligare resultatindikatorer offentliggjordes men inte indikatorer för intermodala transporter. Förordningen om sjötransportstatistik förenklades[14]. Ekonomisk och monetär politik: Eurostat bidrog till översynen av FN:s system för nationalräkenskaper vilken slutfördes 2009 och till utarbetandet av den nya betalningsbalansmanualen (BPM6). Arbetet med att utarbeta det nya europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 2010) genomfördes och avslutades med att Europaparlamentets och rådets förordning om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen antogs i maj 2013. I den metodologiska uppdateringen ingår också genomförandet av Nace rev. 2 på de flesta områden av ekonomisk statistik. Övervakningen av efterlevnaden med avseende på nationalräkenskaper och priser skärptes, vilket ledde till att tillgången till uppgifter förbättrades avsevärt såväl avseende kvantitet som kvalitet. Det finns underlag för att kartlägga skillnaderna mellan arbetsmarknadsstatistiken och nationalräkenskapsuppgifterna om sysselsättning, och offentliggjorda metadata visar på samstämmighet mellan det europeiska nationalräkenskapssystemet från 1995 (ENS 95) och sysselsättningstillväxten (per bransch) i EU:s arbetskraftsundersökning. Krisen i Grekland gav upphov till en förnyelse av Eurostats kapacitet att ge stöd till den ekonomiska och monetära politiken. Ett nytt direktorat med inriktning på statistik över offentliga finanser inrättades och Eurostat fick förstärkta övervakningsbefogenheter. Sysselsättning: De årliga ad hoc-modulerna i arbetskraftsundersökningen genomfördes framgångsrikt. Alla planerade resultat uppnåddes i fråga om genomförandet av arbetskraftsundersökningen, dess rättsliga grund och spridningen av resultaten. Det producerades regionala och kommunala uppgifter om sysselsättning och arbetslöshet. De europeiska stickprovssystemen för produktion av månatlig arbetslöshetsstatistik användes inte eftersom det ökande antalet länder gjorde det möjligt att göra månatliga skattningar. Det har skett en förbättring av täckningen när det gäller undersökningar av inkomststruktur och arbetskraftskostnadsundersökningen, och klassificeringen har anpassats till Nace Rev. 2 och till de uppgifter som sprids, bland annat uppsättningar av mikrodata. En rättslig grund antogs för statistik över lediga platser[15]. Gemensam handelspolitik: Den nya Extrastat-förordningen (om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater)[16] genomfördes och metoden för handelsstatistik anpassades till handboken om statistik i internationell handel med tjänster 2010. Meets-programmet lanserades. De rättsliga grunderna för statistiken över betalningsbalansen och utländska direktinvesteringar och utländska dotterbolag uppdaterades. Socialpolitik, utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor: Behovet av sociala statistikuppgifter ökade under krisen, vilket ökade uppgifternas relevans, särskilt EU-undersökningen av inkomst- och levnadsvillkor. Den konsoliderades och informationsspridningen förbättrades (longitudinella mikrodata). Ett program för modernisering av den sociala statistiken lanserades. Initiativet ”Bortom BNP” drev på mätningen av välbefinnande och av den flerdimensionella fattigdomen inom EU som en del av sin sociala dimension. Detta är mer långtgående än den mätning med indexet för mänsklig utveckling som användes i gemenskapens statistiska program 2008–2012. De rättsliga grunderna för statistik över socialt skydd[17], för 2011 års folk- och bostadsräkningar[18] och för statistik om utbildning och livslångt lärande[19] genomfördes, vilket förbättrar harmoniseringen av undersökningar om vuxenutbildning och fortbildning. Kommissionen antog också ett förslag till demografiförordning[20] och de befolkningsuppgifter som behövs för att beräkna kvalificerad majoritet gjordes tillgängliga på årsbasis. Census hub-portalen utvecklades. Mikrodata för undersökningar om vuxenutbildning tillhandahölls. Ett särskilt avsnitt om ungdom öppnades på Eurostats webbplats. En översikt över all könsrelaterad statistik utarbetades, särskilda uppgifter om kön producerades, och Eurostat undertecknade ett samförståndsavtal med Europeiska jämställdhetsinstitutet. Folkhälsa: En ramförordning om folkhälsa och hälsa och säkerhet i arbetet[21] antogs och kompletterades med två tillämpningsförordningar för statistik om dödsorsaker och olycksfall i arbetet[22]. En europeisk hälsoenkät genomfördes och en europeisk undersökning av hälsointegration och social integration lanserades. En handbok för systemet för redovisning av utgifterna för hälso- och sjukvården gavs ut under 2011. Konsumentskydd: Konsumentprisstatistiken är väl utvecklad inom det europeiska statistiksystemet, som viktiga ekonomiska indikatorer med hög frekvens och detaljeringsnivå. Uppgifter om konsumentinflytande stod till förfogande genom en Eurobarometer. Statistik om ekologiskt jordbruk håller på att produceras, men däremot produceras inte längre uppgifter om kontroll- och övervakningsverksamhet och livsmedelskonsumtionskedjan, eftersom livsmedelssäkerhetsstatistik fanns med på förteckningen över negativa prioriteringar. Industri: En viktig milstolpe för att förbättra företagens statistik är Meets-programmet för perioden 2009–2013, som genomförs inom en annan finansieringsram. Dessutom lanserades en färdplan för förbättring och integrering av företagsstatistiklagstiftning (Fribs) under 2012. Gemenskapens innovationsundersökningar (CIS) för 2008 och 2010 genomfördes och 2012 års undersökning förbereddes. Det utvecklades indikatorer för globalisering och företagande. Nace rev. 2 genomfördes på området för företagsstatistik. Förordningen om informationssamhället ändrades[23] och nya indikatorer utvecklades och gjordes tillgängliga för rapporten om Europas digitala konkurrenskraft. En förordning om statistik om turism antogs[24] och satelliträkenskaper för turism spreds under 2011. Förordningen om energistatistik antogs också[25] och data insamlades. En metod och indikatorer för energieffektivitet/energibesparingar utvecklades. Det infördes inte någon lagfäst skyldighet att samla in statistik om de el- och gaspriser som erläggs av hushållen eftersom den frivilliga datainsamlingen uppfyllde behoven på ett tillfredsställande sätt. Ekonomisk och social sammanhållning: Regionala data ändrades efter två översyner av den gemensamma nomenklaturen för statistiska territoriella enheter Nuts. Den årliga insamlingen av uppgifter på LAU 2-nivå (lokala administrativa enheter, kommunnivå) genomfördes. Urban Audit-datainsamlingen (stadsanalys) förnyades 2012. Eurostat såg till att Inspire (infrastruktur för rumslig information) genomfördes på statistikområdena medan andra generaldirektorat säkerställde andra delar av genomförandet. Forskning och teknisk utveckling: Flera undersökningar (Gemenskapens innovationsundersökningar, forskning och utveckling samt karriärutvecklingen för personer med doktorsexamen) harmoniserades och genomfördes i stor utsträckning. Forskning inom officiell statistik, som ingår i sjunde ramprogrammet, har fått ett starkt uppsving i och med lanseringen av ESSnets. Olika projekt lanserades med att harmonisera statistisk röjandekontroll i det europeiska statistiksystemet och upprättandet av en integrerad infrastruktur för att få tillgång till konfidentiella uppgifter. Anonymiserade mikrodata för vetenskapliga ändamål tillhandahölls för flera undersökningar. Miljö: Datacentralerna för avfall samt naturresurser och naturprodukter är i drift. Förordningen om avfallsstatistik[26] förenklades och anpassades till andra rapporteringsskyldigheter. I 2009 års förordning om statistik om bekämpningsmedel[27] fastställs att medlemsstaterna ska översända uppgifter om försäljningen från och med 2012. I ett projekt om rationalisering av miljöindikatorer gjordes en inventering och framställdes cirka 120 indikatorfaktablad med förslag om rationaliseringar. En konsekvent uppsättning europeiska miljöindikatorer offentliggjordes men det råder brist på metadata. Den metodologiska utvecklingen av miljöräkenskaper fortsatte och en rättslig grund antogs under 2011. Riktlinjer och handböcker for metoderna utarbetades för särskilda delar av räkenskaperna. Utvecklingssamarbete: Samarbetet inriktades på stöd till givare och regionala statistiska organisationer för att öka statistikens synlighet och betydelse för politikens utformning och övervakning, och på att ge tekniskt stöd i detta avseende. Flera verktyg för samarbete på statistikområdet utvecklades till stöd för framställningen av statistiska uppgifter (nationalräkenskaper och utrikeshandel) eller för EU:s delegationer vid utformningen av statistikrelaterade projekt i utvecklingsländer. Ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer: Det tekniska biståndet inriktades på regionala statistiska program, genom vilka utvecklingsländerna fick tekniska verktyg och verktyg för utbildning och kapacitetsuppbyggnad. Data från samarbetsprojekt offentliggjordes. 3. Omprioriteringarnas resultat En metod för omprioriteringsprocessen utvecklades av en arbetsgrupp som inrättats specifikt för detta syfte. Metoden grundade sig på en administrativ, evidensbaserad prioriteringsmekanism, som bygger på mätning av produktionskostnaderna och rapporteringsbördan samt användning av sammanfattande informationsblad för både nya och befintliga statistikkrav. Denna metod var dock svår att genomföra konsekvent på nationell nivå eftersom inte alla medlemsstater beräknade bördan och kostnaderna på ett systematiskt och enhetligt sätt. Av den anledningen saknade de flesta sammanfattande informationsbladen en slutlig bedömning av kostnadseffektiviteten och följaktligen var detta inte något effektivt verktyg för att fastställa prioriteringarna. Därför föreslog Eurostat ett nytt strategibaserat förhållningssätt till det europeiska statistiksystemet på grundval av en årlig översyn av befintliga statistikkrav, identifiering av negativa prioriteringar och bortre tidsgränser (”sunset clauses”). Under utarbetandet av de årliga arbetsprogrammen fastställdes prioriteringar, vilka omfattade en löpande samrådsprocess mellan Eurostat och kommissionens övriga generaldirektorat samt mellan olika medlemmar i det europeiska statistiksystemet, däribland rådgivande kommittén för statistik. Genom den årliga prioriteringsmekanismen garanterades i själva verket att de årliga programmen kunde klara av nya statistiska prioriteringar, även om de inte hade föreskrivits i gemenskapens statistiska program 2008–2012. Sedan 2010 innehåller prioriteringsmekanismen också identifiering av negativa prioriteringar, dvs. verksamhet som ska upphöra. En förteckning över nya verksamheter och negativa prioriteringar ingår i sammanfattningen av den externa konsultens slutliga rapport. Det var dessutom inte möjligt att basera prioriteringsmekanismen på objektiva kriterier, eftersom det inte fanns någon systematisk information tillgänglig vare sig avseende kostnader i samband med nya statistiska krav eller de möjliga besparingar som har samband med negativa prioriteringar. Det bör emellertid påpekas att kommissionens beslut 2012/504/EU av den 17 september 2012 om Eurostat, som gör åtskillnad mellan europeisk statistik och annan statistik (artikel 2) gör att Eurostat kan fokusera på europeisk statistik och tjänster till andra generaldirektorat, vilket förbättrar enhetligheten och transparensen i prioriteringsmekanismen. Även om det inte finns några bevis för att omprioriteringsprocessen delvis styrdes av systematiska överväganden om effektivitetsvinster, gjorde Eurostat en stor insats för att öka effektiviteten i produktionssystemet. Ett ganska ungefärligt och aggregerat sätt att bedöma resultaten är att titta på förhållandet mellan antalet offentliggjorda tabeller och antalet anställda hos Eurostat. Medan de förra ökade kraftigt var antalet anställda som framställer statistiken nästan konstant under perioden och minskade till och med under 2010 och 2011. 4. Genomförandet av Eurostats vision Eurostats vision omfattar de flesta – om inte alla – etapper av den statistiska processen och kunde inte ha slutförts under endast tre år. Viktiga delar av utvecklingen anges i programmet för europeisk statistik 2013–2017[28] men grunden för genomförandet har fastställts under perioden ur organisatoriska, rättsliga och konkreta aspekter. Nämnas kan inrättandet av sponsringsgrupper inom det europeiska statistiksystemet för att främja utbyte av kunskap och god praxis mellan medlemmarna i detta system på strategisk nivå, inledningen av en modernisering av socialstatistiken och införandet av en europeisk masterexamen i officiell statistik. Eurostat har inlett en intern och extern diskussionsprocess för en omarbetning av lagstiftningen på området för företagsstatistik i syfte att införa en ramförordning men genomförandet av lagstiftningsakter är en lång process. De konkreta initiativen utgjordes huvudsakligen av VIP- och ESSnet-projekt. Det förstnämnda gäller övergripande utvecklingsområden. Det sistnämnda är ett initiativ som formaliserar en lång tradition av samarbete mellan medlemmarna i det europeiska statistiksystemet vilket har som slutligt mål att utveckla verktyg och gemensamma lösningar som ska användas i stor utsträckning av alla de nationella statistikbyråerna. Omstruktureringen av statistisk verksamhet är en lång och komplex process, och resultaten av VIP- och ESSnet-projekten har därför i de flesta fall ännu inte införts i de nationella statistikbyråernas produktionskedja. De nationella statistikbyråerna kommer att behöva resurser att investera i förändringen av processer, även om dessa på lång sikt kan leda till större kostnadseffektivitet. Eurostat har intensifierat sin kommunikationsverksamhet och gett medlemsstaterna tekniskt stöd och sakkunskap för genomförandet av sin vision. ESS-strategin och visionen har dock fortfarande införts i olika grad av de nationella statistikbyråerna och deras attityder varierar från att vara entusiastiska till skeptiska – för att inte säga motvilliga. Risken för bristande dynamik i ett scenario med otillräckliga resurser för det europeiska statistiksystemet kan motverkas genom att visionen sätts i centrum för programmet för europeisk statistik, men denna strategi måste stödjas av tillräckliga medel och i synnerhet bör en lämplig ledning inrättas. Lanseringen av ESS.VIP-programmet, som bygger på erfarenheterna från ESSnet- och VIP-programmen, ger nya förutsättningar för att genomföra visionen. 5. Överväganden om den externa konsultens rekommendationer Den externa konsulten som bedömde gemenskapens statistiska program 2008–2012 lämnade in sin slutliga utvärderingsrapport om detta program först efter att det nya programmet för europeisk statistik 2013–2017 hade antagits. I denna rapport gav konsulten rekommendationer på grundval av sin analys av programmet 2008–2012. På grund av tidpunkten för den slutliga utvärderingen kunde endast de rekommendationer som redan hade presenterats i rapporten om halvtidsöversynen[29], nämligen bättre utformning av det nya programmet och dess tydliga samband med den årliga arbetsplanen, samt Europeiska revisionsrättens rekommendationer[30], beaktas för utformningen av programmet för europeisk statistik 2013–2017. De rekommendationer som gäller omprioriteringar och visionen kunde däremot inte beaktas av denna anledning. Detta kapitel ger en översikt över åtgärder vidtagna av Eurostat som reaktion på den externa konsultens rekommendationer[31]. En del av rekommendationerna gäller effektiviteten hos gemenskapens statistiska program 2008–2012 och har redan genomförts eller håller på att genomföras för programmet för europeisk statistik 2013–2017. Det nya programmet har utformats med mätbara mål och med möjlighet till en halvtidsutvärdering. En uttrycklig koppling görs mellan målen och åtgärderna i den årliga arbetsplanen och målen för programmet för europeisk statistik, och indikatorer för att mäta i vilken grad målen har uppnåtts är att vänta. När det gäller omprioritering avser Eurostat att fortsätta att se över de strategiska prioriteringarna, däribland negativa prioriteringar, efter samråd med användarna, samtidigt som man konstant strävar efter att minska kostnaderna i linje med kommissionens allmänna politik. Eurostat kommer också överväga att i samarbete med medlemsstaterna utveckla en analys av kostnader och fördelar. Informationen bör inkludera kostnader (för Eurostat och medlemsstaterna, åtminstone kvalitativt), svarsbördan och alternativ tillgänglig information. Dessutom föreskrivs uttryckligen i artikel 6 i förordningen om programmet för europeisk statistik 2013–2017 att kommissionen vid utarbetandet av de årliga arbetsprogrammen ska säkerställa ett effektivt fastställande av prioriteringar och en årlig översyn av och rapport om statistiska prioriteringar. Artikel 6 i förordningen föreskriver också att prioriteringarna ska bidra till att minska kostnader och börda till följd av nya statistikkrav genom att minska statistikkraven på befintliga områden inom den europeiska statistiken och att de ska eftersträvas i nära samarbete med medlemsstaterna. Att genomföra visionen är också ett viktigt instrument för att öka effektiviteten i produktionssystemen och minska kostnaderna. Eurostat tillhandahåller finansiellt och tekniskt stöd till medlemsstaterna för genomförandet av visionen. Det nyligen diskuterade ESS.VIP-programmet omfattar redan fem år och i september 2013 inrättades vid det 18:e mötet i ESS-kommittén en arbetsgrupp på hög nivå som ska överväga den ursprungliga visionen och uppdatera den med beaktande av erfarenheterna av genomförandet hittills, den aktuella situationen vid de nationella statistikbyråerna och Eurostat samt utvecklingen av användarnas behov och av IT-systemen. [1] EUT L 344, 28.12.2007. [2] Kommissionens meddelande om produktionsmetoden för EU-statistik: en vision för det kommande årtiondet, KOM(2009) 404. [3] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2013 (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1). [4] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164). [5] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 222/2009 (EUT L 87, 31.3.2009, s. 160). [6] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1297/2008/EG (EUT L 340, 19.12.2008, s. 76) [7] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 (EUT L 321, 1.12.2008, s. 14). [8] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 543/2009 (EUT L 167, 29.6.2009, s. 1). [9] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1165/2008 (EUT L 321, 1.12.2008, s. 1). [10] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1337/2011 (EUT L 347, 30.12.2011, s. 7). [11] Kommissionens förordning (EG) nr 1055/2008 (EUT L 283, 28.10.2008, s. 3) och kommissionens förordning (EG) nr 555/2012 (EUT L 166, 27.6.2012, s. 22). [12] Kommissionens förordning (EG) nr 834/2009 (EUT L 241, 12.09.2009, s. 3). [13] Kommissionens förordning (EU) nr 351/2010 av den 23 april 2010 (EUT L 104, 24.4.2010, s. 37), [14] Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/42/EG av den 6 maj 2009 (EUT L141, 6.6.2009, s. 29). [15] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 453/2008 (EUT L 145, 4.6.2008, s. 234). [16] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 (EUT L 152, 16.6.2009, s. 23). [17] Kommissionens förordning (EU) nr 263/2011 (EUT L 71, 18.3.2011, s. 4). [18] Kommissionens förordning (EG) nr 1201/2009 (EUT L 329, 15.12.2009, s. 29). [19] Kommissionens förordning (EU) nr 823/2010 av den 17 september 2010 (EUT L 246, 18.9.2010, s. 33). [20] KOM(2011) 903 [21] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1338/2008 (EUT L 354, 31.12.2008, s. 70). [22] Kommissionens förordning (EU) nr 328/2011 (EUT L 90, 6.4.2011, s. 22) och kommissionens förordning (EU) nr 349/2011 (EUT L 97, 12.4.2011, s. 3). [23] Förordning (EG) nr 1006/2009 (EUT L 286, 31.10.2009, s. 31). [24] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 692/2011 (EUT L 192, 22.7.2011, s. 17). [25] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1099/2008 (EUT L 304, 14.11.2008, s. 1). [26] Kommissionens förordning (EU) nr 849/2010 av den 27 september 2010 (EUT L 253, 28.9.2010, s. 2). [27] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1185/2009 (EUT L 324, 10.10.2009, s. 1). [28] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 99/2013 (EUT L 39, 9.2.2013, s. 12). [29] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0346:FIN:SV:PDF. [30] Särskild rapport nr 12/2012 [31] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Report_expert.pdf