[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 22.10.2009

KOM(2009) 558 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN

Årsrapport om Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling 2008 {SEC(2009)1380}

1. INLEDNING

Denna årsrapport omfattar utvecklingen och verksamheten under 2008. Den har utarbetats i enlighet med artikel 173[1] i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

Denna rapport åtföljs av ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar. Det innehåller mer detaljerade rapporter samt statistik. Huvudkapitlen behandlar verksamheten och de resultat som uppnåddes under 2008 samt trender inom forskning och teknisk utveckling i Europeiska unionens (EU:s) medlemsstater.

2. NUVARANDE STRATEGIER: DET EUROPEISKA OMRÅDET FÖR FORSKNINGSVERKSAMHET

Forskningen har utgjort en central del av Lissabonstrategin ända sedan denna lanserades år 2000. Gemenskapens forskningspolitik stärker den europeiska industrins konkurrenskraft och ger stöd åt andra delar av gemenskapens politik. Forskningspolitiken har således en avgörande betydelse när det gäller att hitta lösningar på de utmaningar som Europa står inför. Genom att slutföra sjunde ramprogrammets andra genomförandeår på ett framgångsrikt sätt och samtidigt fortsätta utvecklingen mot det europeiska området för forskningsverksamhet, lyckades man uppnå de övergripande målen med den europeiska forskningspolitiken.

Huvudmålen för gemenskapens forskningspolitik är även fortsättningsvis att eftersträva spetsforskningskompetens och högre socioekonomisk relevans genom att öka det europeiska forskningsområdets öppenhet och konkurrenskraft i syfte att förverkliga den femte friheten (fri rörlighet för kunskap). Detta ska åstadkommas genom en fördjupning av det internationella forsknings- och tekniksamarbetet samt närmare relationer grannländer emellan. Att skapa strategiska relationer med medlemsstaterna är även fortsättningsvis ett av de viktigaste verktygen i måluppfyllelseprocessen.

Underlåtenhet att investera ytterligare i forskning och att utveckla ett forskningssystem av världsklass skulle innebära negativa effekter för kommande generationer samt sätta vårt välbefinnande på spel. Statistiken för FoU-investeringar[2] avslöjar en bestående klyfta mellan EU och USA: De stillastående investeringsnivåerna för EU är 1,84 procent av bruttonationalprodukten (BNP), medan investeringsnivån i USA är det avsevärt mycket högre 2,61 procent.

Att fortsätta att öka den offentliga investeringen i FoU är särskilt viktigt i samband med den ekonomiska krisen eftersom sådana investeringar kan få konjunkturutjämnande effekter i en tid då privata FoU-budgetar är pressade. Samtidigt bör beslutsfattarna säkerställa att de privata FoU-investeringarna inte avstannar och att snedvridningen av konkurrensen på grund av offentliga FoU-investeringar blir så liten som möjligt. Även om effekterna av den nuvarande ekonomiska nedgången är svåra att förutse kommer den strukturella reformen av FoU-politiken även i fortsättningen att vara viktig för att mildra krisens effekter och befästa återhämtningen. FoU var därför en viktig del av det ekonomiska återhämtningspaket som Europeiska rådet antog i december 2008. Kommissionen föreslog särskilt lanseringen av tre stora offentlig-privata partnerskap inom bilsektorn (initiativet för europeiska miljövänliga bilar), byggsektorn (ett initiativ för energisnåla byggnader i Europa) och för att öka användandet av teknik i tillverkningsindustrin (ett initiativ för framtidens fabriker).[3]

Den 30 maj 2008 lanserade rådet för konkurrenskraft Ljubljanaprocessen med huvudsyftet att förbättra styrningen av forskningspolitiken inom EU och ta ett steg framåt när det gäller förverkligandet av det europeiska området för forskningsverksamhet[4]. Ljubljanaprocessen kan sägas utgöra ett ramverk inom vilket alla relevanta forskningsaktörer kan engagera sig i genomförandet av fem specifika politiska initiativ som år 2008 lanserades beträffande det europeiska området för forskningsverksamhet (se avsnitt 3.1.).

Den 2 december 2008 antog rådet för konkurrenskraft den långsiktiga visionen 2020 för det europeiska forskningsområdet[5]. Visionen, som är en central referensram för framtida åtgärder, förespråkar ett fullt utvecklat område för forskningsverksamhet år 2020, där förutsättningarna för forskning och investeringar i FoU-intensiva sektorer i Europa ska säkerställas genom största möjliga vetenskapliga konkurrens, samarbete och samordning.

I hjärtat av visionen för det europeiska forskningsområdet finns förverkligandet av den ”femte frihet” som Europeiska rådet godkände i mars 2008[6]. Den femte friheten innebär fri rörlighet för forskare, vetenskaplig expertis och teknik i Europa. I detta avseende är det avgörande att avlägsna hindren samt skapa nya incitament för att stimulera denna rörlighet. Detta sker bland annat genom att granska de aspekter av gemenskapens olika politikområden som påverkar forskning och kunskap.

3. EU:S VERKSAMHET INOM FORSKNING OCH TEKNISK UTVECKLING

3.1. Strategiska resultat

Under våren 2008 lanserade Europeiska rådet den andra omgången av den reviderade Lissabonstrategin och bekräftade återigen forskning och kunskap som en av de fyra prioriterade frågorna 6 . Att göra ytterligare framsteg beträffande EU:s FoTU-investeringsmål och det europeiska området för forskningsverksamhet var andra områden där aktiviteterna skulle intensifieras.

Ljubljanaprocessen utgör ett ramverk för att matcha det politiska engagemanget på hög nivå och den övergripande styrningen av det europeiska området för forskningsverksamhet med en konkret utveckling via gemensamma åtgärder och hållbara partnerskap mellan medlemsstaterna, kommissionen och relevanta forskningsaktörer. Till följd av debatten och samrådet med intressenter i samband med grönboken om det europeiska området för forskningsverksamhet[7], lanserades år 2008 fem initiativ beträffande det europeiska området för forskningsverksamhet:

- I syfte att påskynda förverkligandet av en effektiv arbetsmarknad för forskare antog man ett meddelande om ”Bättre karriärer och ökad rörlighet: ett europeiskt partnerskap för forskare”[8]. Genomförandeprocessen har inletts.

- För att bli bättre på att utnyttja resultaten av offentligt finansierad forskning antog kommissionen en rekommendation och en uppförandekod för universitet och andra offentliga forskningsorganisationer om förvaltningen av immateriella rättigheter i samband med kunskapsöverföring. I syfte att stödja genomförandet av rekommendationen och uppförandekoden har en arbetsgrupp inom EU:s kommitté för vetenskaplig och teknisk forskning (CREST)[9] och ett särskilt forum inrättats.[10]

- Ett meddelande om gemensam programplanering[11] för offentliga forskningsprogram antogs. Vid rådet upprättades en högnivågrupp för gemensam programplanering med uppdrag att välja teman. Under medlemsstaternas ledning har det pågått ett arbete med att utveckla ett gemensamt initiativ på området neurodegenerativa sjukdomar, i synnerhet Alzheimer (”Alzheimer-initiativet”).

- Kommissionen antog ett förslag till en rättslig ram för den europeiska forskningsinfrastrukturen[12]. Syftet är att tillhandahålla en skräddarsydd rättslig ram för att underlätta medlemsstaternas gemensamma upprättande och drift av storskaliga europeiska forskningsinfrastrukturer.

- Ett ”strategiskt europeiskt nätverk för internationellt samarbete inom forskning och teknik” antogs, där man underströk vikten av att utveckla partnerskap mellan medlemsstaterna och kommissionen i syfte att stärka samarbetet och skapa synergier i forsknings- och tekniksamarbetet med resten av världen[13]. Såsom betonas i meddelandet förstärker de växande globala utmaningarna behovet av ett nytt tillvägagångssätt när det gäller internationellt samarbete inom vetenskap och teknik.

Europeiska rådet beslutade i juni att i Budapest inrätta sätet för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), ett initiativ som syftar till en förbättrad integrering av de tre hörnen i kunskapstriangeln forskning, utbildning och innovation. Till styrelsen har arton representanter från forskningssektorn, sektorn för högre utbildning samt företag nominerats. De första kunskaps- och innovationsgrupperna (KI-grupperna) kommer att väljas och sättas igång i slutet av 2009.

Under 2008 bildade de europeiska teknikplattformarna (ETP)[14] förtrupp åt kommissionens mål om att implementera olika typer av storskaliga partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn: De har gett upphov till gemensamma teknikinitiativ, bidragit till industriella initiativ inom ramen för den strategiska planen för energiteknik[15] samt via det ovan nämnda ekonomiska återhämtningspaketet[16] hjälpt till att bilda partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn. Vissa av de europeiska teknikplattformarna har tagit ytterligare ett steg bortom sina forskningsagendor och bidragit till initiativet för pionjärmarknader[17].

Befintliga instrument för samarbete inom sjunde ramprogrammet såsom Artikel 169-initiativen och gemensamma teknikinitiativ[18] utvecklades ytterligare under 2008. Kommissionen antog ett förslag till ett artikel 169-initiativ för ett gemensamt europeiskt forskningsprogram för metrologi[19] och man enades om såväl initiativet IT-stöd i hemmet[20] som initiativet EUROSTARS[21]. Efter antagandet av de förordningar från 2007 genom vilka de första fyra gemensamma teknikinitiativen[22] upprättades, antog rådet 2008 en femte förordning genom vilken ett gemensamt teknikinitiativ för bränsleceller och vätgas upprättades[23]. Samtliga fem gemensamma teknikinitiativ påbörjade sina verksamheter under 2008. Det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som medföljer den här årsrapporten innehåller statistik om 2008 års verksamhet för de fyra gemensamma teknikinitiativ som inrättades 2007. Detta är den första rapporteringen om utvecklingen för dessa teknikinitiativ i enlighet med vad som krävs i artikel 11 (1) i de respektive rådsförordningarna.

Med stöd från sjunde ramprogrammet tillhandahåller finansieringsfaciliteten med riskdelning lån för investeringar i FoU och innovation. Sjunde ramprogrammet kommer att bidra med upp till 1 miljard euro till detta system. Tillsammans med bidraget från Europeiska investeringsbanken (EIB) innebär detta lån på mellan 8 och 12 miljarder. Under 2008 undertecknade EIB 16 stycken lånetransaktioner kopplade till finansieringsfaciliteten med riskdelning, till ett sammanlagt värde av 1 020 miljoner euro. Sedan finansieringsfaciliteten med riskdelning lanserades i juli 2007 har det godkända lånebeloppet uppgått till totalt 1 480 miljoner euro för perioden 2007–2008.

Noteras bör att rådet i december 2008 godkände att det inom EIB skapades en ny europeisk resurs för rena transporter, i syfte att stödja investeringar i FoU och innovation på områdena utsläppsminskning och energieffektivitet inom den europeiska transportindustrin. Den europeiska resursen för rena transporter uppgår till 4 miljarder euro per år och riktar sig till bil- och järnvägsindustrin samt flyg- och sjöfartsnäringen.

År 2008 undertecknade man sjunde ramprogrammets associeringsinstrument med Bosnien-Hercegovina och Montenegro. Forskare från 39 länder (27 medlemsstater och 12 associerade länder) åtnjuter nu samma rättigheter och skyldigheter beträffande sitt deltagande i forskningsprojekt inom ramen för sjunde ramprogrammet. Under 2008 slöt man dessutom det avtal om forsknings- och tekniksamarbete med Egypten som redan tillämpades provisoriskt. Man undertecknade dessutom ett avtal om forsknings- och tekniksamarbete med Nya Zeeland samt inledde förhandlingar om ett avtal om forsknings- och tekniksamarbete med Jordanien (EG). Dessutom slöts de redan provisoriskt tillämpade associeringsavtalen med Schweiz och Israel (EG), vilka också började gälla under detta år.

Under konferensen om den europeiska strategiska planen för energiteknik i Paris inrättades den europeiska alliansen för energiforskning. I de europeiska näringslivsinitiativen inom den strategiska planen för energiteknik kommer man under 2009 att definiera färdplaner för de olika teknikerna. Den europeiska alliansen för energiforskning tillför kontinuitet och en stark innovationsbas för initiativen.

På området informations- och kommunikationsteknik (IKT) bildar tre meddelanden en övergripande strategi för forskning och innovation på IKT-området inom EU. Strategin bygger på framgångarna och lärdomarna från IKT-aktiviteterna i ramprogrammet.

I meddelandena föreslås åtgärder som kombinerar de krav som utbud och efterfrågan ställer på innovation, offentlig upphandling av FoU samt offentlig-privata partnerskap i syfte att gå i spetsen för utvecklingen inom i synnerhet framtidens Internet. I meddelandena föreslås också konkreta åtgärder för att stoppa splittringen i insatserna för IKT-forskning och IKT-innovation i syfte att samordna insatserna på ett bättre sätt och vid behov samla resurser.[24]

I Communication "Towards a coherent strategy for a European Agricultural Research Agenda"[25] åskådliggörs ett antal nyckelinitiativ för att ta itu med de nya utmaningar som jordbruket i Europa står inför. Under 2008 antog man även ett meddelande[26] som beskrev huvuddragen i en europeisk strategi för havs- och sjöfartsforskning.

Strukturfonderna har en viktig roll i att hjälpa regionerna att implementera Lissabonstrategin. Gemenskapens strategiska riktlinjer för sammanhållningspolitiken fokuserar i allt högre grad på prioriteringarna i Lissabonstrategin, där forskningen finns inkluderad. En analys av samtliga godkända operativa program[27] visar att närmare 25 procent (86 miljarder euro) av EU:s sammanlagda strukturfondsmedel 2007–2013 avsatts för FoU och innovation[28].

3.2. Genomförande av ramprogram

Sjunde ramprogrammet, med en totalbudget på över 50 miljarder euro (Euratom FP7, 2,7 miljarder euro under fem år), är ett av de viktigaste redskapen för att tillfredsställa Europas behov av arbetstillfällen, konkurrenskraft och hållbar utveckling och samtidigt svara upp mot forskningsbehoven i andra gemenskapsprogram. Sjunde ramprogrammet är också avgörande för att bygga upp en ledande ställning i den globala kunskapsbaserade ekonomin.

2008 var sjunde ramprogrammets andra genomförandeår. Cirka 14 000 förslag mottogs som svar på 55 förslagsinfordringar med över 72 000 sökande. Cirka 2 500 förslag beviljades finansiering.

Två genomförandeorgan inrättades under sjunde ramprogrammet. Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet [29] inrättades för att implementera ”idéerna” i de särskilda FP7-programmen. Genomförandeorganet för forskning [30] ska implementera delar av sjunde ramprogrammets särskilda program ”samarbete” (med åtgärder inom rymd- och säkerhetsområdena), ”kapaciteter” (forskning till förmån för små och medelstora företag) och ”människor” samt tillhandahålla generellt ramprogramsstöd[31] beträffande mottagande och utvärdering av förslag, hantering av utnämningsbrev med projektbedömare samt juridisk och finansiell validering av deltagarna i ramprogrammet.

De tio teman som identifierats i programmet Samarbete återspeglar de kunskaps- och teknikområden där en framstående forskning är av särskilt stor betydelse för att förbättra Europas förmåga att ta itu med framtida utmaningar. Totalt skickades 4 619 förslag in under 2008, varav 787 beviljades finansiering, med ett totalt begärt gemenskapsbidrag på över 2,8 miljarder euro. Ansträngningar har gjorts för att öka antalet temaövergripande aktiviteter och samarbeten med tredje land via lansering av gemensamma eller samordnade ansökningsomgångar.

Inom programmet Idéer lanserades år 2008 den första ansökningsomgången för ”bidrag till avancerad forskning”. För denna ansökningsomgång mottogs fler än 2 000 bidrag, varav 275 stycken valdes ut, med ett totalt begärt gemenskapsbidrag på cirka 589 miljoner euro.

Programmet Människor stöder en rad olika åtgärder för att främja utbildning och nätverksbyggande för forskare, karriärutveckling, livslångt lärande och partnerskap mellan näringsliv och universitet och högskolor. Under 2008 skickades 4 563 förslag in och cirka 1 200 godkändes.

Programmet Kapaciteter syftar till att utveckla bästa tänkbara resurser och förutsättningar för Europas forskningsgemenskap. Totalt skickades 1 659 förslag in för programmets olika aktiviteter och 281 beviljades finansiering, med ett totalt begärt gemenskapsbidrag på cirka 281 miljoner euro.

Beträffande Euratom , sjunde ramprogrammet, skickades 38 förslag in om kärnklyvning och strålskydd, och 18 av dem beviljades finansiering, med ett totalt begärt gemenskapsbidrag på cirka 52 miljoner euro.

Under 2008 har Gemensamma forskningscentret fortsatt att bedriva forskningsverksamhet i enlighet med sina särskilda program, vilket gjort att sjunde ramprogrammets direkta åtgärder implementerats till stöd för europeiska beslutsfattare.

Under 2008 granskades riktlinjerna i förfarandena för besvärsanförande. Reglerna för inlämnande av förslag och de tillhörande utvärderings-, urvals- och tilldelningsförfarandena[32] granskades också med avseende på förfaranden för etisk granskning, hantering av säkerhetskänsliga FoTU-åtgärder och poängbedömning. Dessutom uppdaterades arbetsprogrammen[33] för samtliga av sjunde ramprogrammets särskilda program under 2008. Samordningen av de interinstitutionella relationerna med rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén samt Crest säkerställdes.

Under 2008 har man åstadkommit ett antal förbättringar av stödinfrastrukturen för sjunde ramprogrammet. Detta innefattar bland annat det första fullständiga driftsåret för den centrala utvärderingsfaciliteten och lanseringen av ett enda registreringssystem. Man har också, utifrån beräkningar av genomsnittliga personalkostnader, arbetat med att ta fram godtagbarhetskriterier för hur sjunde ramprogrammets stödmottagare ska debitera personalkostnader. Man har också påbörjat ett förberedande arbete med se över den schablonmässiga övergångstaxan på 60 procent för indirekta kostnader.

Den höga användandegraden för Gemenskapens informationstjänst för forskning och utveckling (CORDIS) (16,4 miljoner besök)[34] och dess höga tillgänglighetsnivå (97,8 %) befästes under 2008. Alla ansökningsomgångar för sjunde ramprogrammet anordnades i tid. 2008 års användarenkäter vittnade om en hög nivå av tillfredsställelse, i synnerhet beträffande CORDIS News, sidorna om sjunde ramprogrammet och tjänsterna för notifiering via e-post. Antalet prenumerationer på research*eu supplements[35] har under 2008 dubblerats, vilket vittnar om användarnas intresse för denna publikation.

4. UTVECKLING I MEDLEMSSTATERNA OCH TILLÄMPNING AV DEN ÖPPNA SAMORDNINGSMETODEN

4.1. Den öppna samordningsmetoden till stöd för 3-procentsmålet

I handlingsplanen för att öka investeringarna till 3 %[36] beskrevs den öppna samordningsmetoden som ett viktigt verktyg för att hjälpa till att öka investeringsnivåerna inom EU för FoTU så att de år 2010 uppgår till 3 procent av BNP. Den öppna samordningsmetoden har sedan dess genomförts i årscykler. CREST lanserade en fjärde cykel i december 2007 och upprättade då arbetsgrupper på universitet samt utvecklade industriledda kompetenscenter, internationalisering av forskning och teknisk utveckling samt en ömsesidig granskning av de olika nationella strategierna för Österrike och Bulgarien.[37].

Mot bakgrund av den reviderade Lissabonstrategin genomför Crest också varje år en ömsesidig kunskapsöverföring grundad på de nationella reformprogrammen. Under 2008 fokuserade Crest på de framsteg som gjorts beträffande nationella investeringsmål och på det som nationella forsknings- och utvecklingsstrategier bidragit med att förverkliga det europeiska området för forskningsverksamhet.

Initiativet OMC-NET[38] utvecklades till stöd för ömsesidigt kunskapsutbyte och politiksamordning som utförs av mer begränsade grupper av medlemsstater och/eller deras regioner inom områden som särskilt berör dem. Till följd av ett initiativ som lanserades i september 2007 valde man under 2008 ut sju projekt för finansiering.

När det gäller jordbruksforskning innehar Ständiga kommittén för jordbruksforskning en betydande roll i att underlätta samordningen av jordbruksforskningen i Europa, i nära samarbete med medlemsstaternas företrädare på området kunskapsbaserad bioekonomi.

4.2. Utveckling inom offentlig och privat forskningsinvestering

Storleken på FoTU-investeringar

Under 2007 uppgick EU:s FoU-intensitet till 1,83 procent av BNP. Även om FoU-investeringarna har ökat med 19,6 procent över samma period har investeringsnivån stagnerat på grund av en motsvarande ökning av BNP.

Den stabila FoTU-intensiteten på en övergripande EU-nivå döljer en mycket mer mångfasetterad utveckling på medlemsstatsnivå. Det är främst i 17 medlemsstater som storleken på FoTU-investeringarna har ökat under perioden 2000–2007. I de tio återstående medlemsstaterna (Belgien, Bulgarien, Grekland, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna, Polen, Slovakien, Sverige och Förenade kungariket – vilka tillsammans står för cirka 47,1 % av EU:s totala BNP) har storleken på FoTU-investeringarna däremot minskat under perioden 2000–2007. Den mest anmärkningsvärda ökningen av FoTU-intensiteten har skett i länder där FoTU-investeringsnivån varit låg, Österrike undantaget, vilket vittnar om att ökningen av FoU-investeringar i mångt och mycket har varit en återhämtningsprocess.

Sedan 2005 har varje medlemsstat (utom Bulgarien) satt upp ett nationellt FoTU-investeringsmål. Dessa nationella mål kan skilja sig från EU:s övergripande 3-procentsmål, beroende på hur situationen i de specifika medlemsstaterna ser ut när det gäller FoTU-investeringar. Bild 1 visar de framsteg som varje medlemsstat gjort i förhållande till det egna FoTU-investeringsmålet (grått) och också vilka framsteg som återstår (blått). Bilden visar också att det för många medlemsstater (och för EU som helhet) återstår en hel del arbete innan de kan börja närma sig sina respektive mål.

Utveckling inom finansiering av forskning och utveckling [39]

År 2005 uppgick den regeringsfinansierade forskningen och utvecklingen för EU som helhet till 0,63 procent av BNP, att jämföra med 0,64 procent år 2000. Om man lägger till gemenskapsmedel och förlust av skattemedel till denna siffra hamnar den regeringsfinansierade FoU-finansieringen närmare den nivå som uppnås i USA. Precis som med den övergripande FoU-intensiteten så är bilden på medlemsstatsnivå mer dynamisk. Fjorton medlemsstater har under perioden 2000–2007 ökat regeringsstödet för FoU. I Tyskland och Frankrike däremot noterades en liten minskning av regeringsstödet, samtidigt som den ökning som noterades i Förenade kungariket och Italien var mycket begränsad. Den stagnation som noterats på EU-nivå kan förklaras av det faktum att dessa fyra medlemsstater står för en mycket stor andel av det totala regeringsstödet för FoU inom EU som helhet.

Den näringslivsfinansierade FoU ligger i EU som helhet på 1,00 procent av BNP, att jämföra med den avsevärt mycket högre siffran i USA (1,69 procent av BNP) och den mer än dubbelt så höga siffran i Sydkorea (2,43 % av BNP) och Japan (2,62 % av BNP). I Japan och Sydkorea märktes mellan 2000 och 2006 en markant ökning av den privata finansieringen av FoU, samtidigt som man i USA noterade en minskning under samma tidsperiod.

Precis som för den övergripande FoU-intensiteten kan näringslivsfinansierad FoU huvudsakligen kopplas till upphämtningsprocessen för medlemsstater som startar på en låg nivå. Detta har inte varit tillräckligt för att öka den övergripande privata FoU-finansieringen inom EU.

[pic] |

Källa: GD Forskning.

Data: Eurostat och medlemsstaterna.

Anmärkningar:

(1) IT: 2006; EE, IE, AT, FI: 2008.

(2) IT: 2000–2006; EE, IE, AT, FI: 2000–2008; EL: 2001–2007; FR, HU, MT: 2004–2007; SE : 2005-2007.

(3) IT: 2006–2010; UK: 2007–2014; FR: 2007–2012; EL: 2007–2015; EE, IE, AT: 2008–2010; FI: 2008-2011.

(4) IE: FoTU-investeringsmålet för 2010 har beräknats av GD Forskning.

(5) BG har inte fastställt något FoTU-investeringsmål.

Figur 1: FoU-intensitet – utveckling i riktning mot 2010 års mål (i procentenheter,) inom parentes: FoU-intensitet, 2007 (1)

4.3. Utveckling inom forskningspolitiken

Under 2007 utvecklades medlemsstaternas olika politiska program inom forskning och teknisk utveckling på ett komplext sätt. Många medlemsstater fokuserade på att implementera strategier medan andra utvecklade nya sådana. Trenden att bredda strategiernas räckvidd och ändra de institutionella ramarna för beslutsfattande inom FoU håller i sig.

Till följd av den ekonomiska krisen har medlemsstaterna utarbetat ekonomiska återhämtningspaket, i vilka många medlemsstater lagt stor vikt vid forskning och utveckling även om nedskärningar i statsbudgeten och hårt pressade privata budgetar är att vänta i de hårdast drabbade medlemsstaterna. För att hjälpa den privata sektorn väljer många medlemsstater att förstärka de befintliga skatteincitamenten för forskning och utveckling.

Nästan alla medlemsstater lägger fokus på att utveckla de högteknologiska sektorerna i sina respektive ekonomier. I många medlemsstater har man identifierat strategiskt viktiga vetenskapsområden eller industrisektorer dit stödet ska koncentreras. Denna koncentrering kan ta sig olika uttryck: tematiska samarbetsprogram inom forskning, klusterbildande initiativ, särskilda tematiska forskningsorgan eller stöd till företag baserade på ny teknik. Det blir allt vanligare att tillämpa metoder där resurskoncentrationen utgår från samhälleliga problem istället för från forskningsområden eller industrisektorer.

I sina reformer av FoU-politiken lägger många medlemsstater fortsatt stor vikt vid att höja kvaliteten och effektiviteten inom den offentliga forskningen. Mot den här bakgrunden är den institutionella omstruktureringen av den offentliga forskningen en fortlöpande process som ofta drivs av behovet att säkerställa att den offentliga forskningen uppfyller de högsta internationella normerna.

Det är viktigt att politikerna i sin nationella politik verkligen tar hänsyn till det europeiska perspektivet om de ska lyckas utnyttja synergieffekter och överlappningar på bästa sätt. Instrumenten inom ramprogrammet fortsätter att utgöra de viktigaste verktygen för att säkerställa samordning mellan nationella forskningsprogram. Framstegen med att öppna upp de nationella forskningsprogrammen är fortsatt begränsade, även om det finns ett antal exempel där medlemsstater lyckats stärka det bilaterala samarbetet. Många medlemsstater har på senare år börjat utarbeta metoder för att locka till sig utländska forskare med spetskompetens, i syfte att stärka de nationella systemen. Alla medlemsstater följer och deltar aktivt i aktiviteter som drivs av europeiskt strategiskt forum för forskningsinfrastruktur (Esfri), och i vissa fall utvecklar medlemsstaterna till och med nationella färdplaner eller avsätter nationell finansiering för medverkan i Esfri-projekt.

5. FRAMTIDSUTSIKTER

Ovan nämnda resultat har banat väg för år 2009, det tredje genomförandeåret för sjunde ramprogrammet för forskning och ett år av ytterligare viktiga händelser för det europeiska området för forskningsverksamhet.

Efter lanseringen av de fem gemenskapsinitiativen för det europeiska området för forskningsverksamhet kommer fokus under 2009 ligga på att implementera dessa initiativ och ta ytterligare steg i riktning mot 2020 års vision om ett europeiskt område för forskningsverksamhet. Efterhandsutvärderingen av sjätte ramprogrammet, lägesrapporten om sjunde ramprogrammet och Europeiska forskningsrådets granskning utgör alla viktiga hörnstenar på vägen mot den preliminära utvärderingen av sjunde ramprogrammet och granskningen av Europeiska unionens finansieringsram.

6. YTTERLIGARE INFORMATIONSKÄLLOR

Mer information finns i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar som medföljer den här rapporten. Ytterligare information finns i följande källor som är allmänt tillgängliga:

Årliga övervakningsrapporter om ramprogrammet och de särskilda programmen;

Femåriga utvärderingsrapporter;

Rapporter med centrala siffror för att bedöma Europas resultat vad gäller forskning, vetenskap och teknik och som innehåller information om framstegen på vägen mot förverkligandet av det europeiska området för forskningsverksamhet;

Statistik över vetenskap och teknik i Europa (Eurostat);

Studier och analyser som publicerats i samband med gemenskapens forskningsverksamhet och forskningspolitik;

En praktisk vägledning till EU:s finansieringsmöjligheter för forskning och innovation (The practical guide to EU funding opportunities for research and innovation)[40]

De flesta av dessa dokument kan laddas ner eller beställas från följande webbplatser:

Webbplatsen EUROPA: http://europa.eu/index_en.htm;

Cordis webbplats: http://cordis.europa.eu;

Kommissionens forskningswebbplats: http://ec.europa.eu/research;

Webbplatsen för det europeiska området för forskningsverksamhet: http://ec.europa.eu/research/era;

Webbplatsen för investering i europeisk forskning: http://ec.europa.eu/invest-in-research;

Webbplats med information om erawatch: http://cordis.europa.eu/erawatch;

Webbplatsen för kommissionens generaldirektorat för forskning: http://ec.europa.eu/dgs/research/index_en.html;

Webbplatsen för kommissionens generaldirektorat för informationssamhället: http://ec.europa.eu/dgs/information_society/index_en.html;

Webbplatsen för kommissionens generaldirektorat för näringsliv: http://ec.europa.eu/dgs/enterprise/index_en.html;

Webbplatsen för kommissionens generaldirektorat för transport och energi: http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/index_en.html;

Det gemensamma forskningscentrets webbplats: http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm;

Eurostats webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu

[1] ”I början av varje år ska kommissionen överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet. Rapporten ska innehålla information om verksamheterna på området forskning och teknisk utveckling och spridningen av resultaten av dessa verksamheter under det föregående året. Av rapporten ska även arbetsprogrammet för det innevarande året framgå.”

[2] Se http://ec.europa.eu/research/era/pdf/key-figures-report2008-2009_en.pdf

[3] KOM(2008) 800

[4] Se dok. 10231/08

[5] Se dok. 16767/08

[6] Se dok. 7652/1/08

[7] KOM(2007) 161

[8] KOM(2008) 317

[9] Se http://www.consilium.europa.eu/crest

[10] Kommissionens rekommendation K(2008) 1329

[11] KOM(2008) 468

[12] KOM(2008) 467

[13] KOM(2008) 588

[14] Se http://cordis.europa.eu/technology-platforms/.

[15] KOM(2007) 723

[16] KOM(2008) 800

[17] Se http://ec.europa.eu/enterprise/leadmarket/leadmarket.htm .

[18] De gemensamma teknikinitiativen är offentlig-privata partnerskap inom industriell forskning på europeisk nivå, som inrättats i enlighet med artikel 171 i fördraget.

[19] KOM(2008) 814

[20] EGT L 201, 30.7.2008, s. 49.

[21] EGT L 201, 30.7.2008, s. 58.

[22] De första fyra gemensamma teknikinitiativen är: Innovativa läkemedel (Rådets förordning 2008/73/EG, http://imi.europa.eu ), Clean Sky (Rådets förordning 2008/71/EG, http://www.cleansky.eu ), Artemis (Rådets förordning 2008/74/EG, http://www.artemis-ju.eu ) och Eniac (Rådets förordning 2008/72/EG, www.eniac.eu ).

[23] Rådets förordning 2008/521/E av den 30 maj 2008, http://ec.europa.eu/research/fch

[24] KOM(2009) 116; KOM(2009) 184; KOM(2009) 108

[25] KOM(2008) 862

[26] KOM(2008) 634

[27] I ett operativt program presenteras de prioriterade frågorna för den medlemsstat (och/eller regioner) som erhåller ekonomiskt stöd

[28] Se http://ec.europa.eu/regional_policy/atlas2007/index_en.htm

[29] Se http://erc.europa.eu

[30] Se http://ec.europa.eu/research/rea

[31] Med undantag för det särskilda programmet Idéer och Euratom

[32] Se ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/fp7-evrules_en.pdf

[33] Se http://cordis.europa.eu/fp7/find-doc_en.html#workprogrammes

[34] http://cordis.europa.eu

[35] http://ec.europa.eu/research/research-eu/index_en.html

[36] KOM(2003) 226

[37] Se http://ec.europa.eu/invest-in-research/coordination/coordination01_en.htm

[38] Se http://ec.europa.eu/invest-in-research/coordination/coordination02_en.htm

[39] Forskning och utveckling finansieras via fyra källor: nationella företag, nationella regeringar, andra nationella källor samt utländska källor

[40] Se http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html