Könsrelaterat våld – eller våld som riktas mot en kvinna på grund av att hon är kvinna eller som drabbar kvinnor i oproportionerlig omfattning – förblir en av våra samhällens största utmaningar och har djupa rötter i ojämställdhet. Det könsbaserade våldet, i alla dess former, förblir underrapporterat och förbisett, både i och utanför EU. EU kommer att göra allt som står i dess makt för att förhindra och bekämpa könsbaserat våld, stödja och skydda offren för sådana brott och ställa förövarna till svars för sitt våldsamma beteende.

Alla ska kunna vara trygga i sina hem, i sina nära relationer, på arbetsplatsen, ute i samhället och på nätet. Kvinnor och män, flickor och pojkar, i all sin mångfald, ska kunna uttrycka sina tankar och känslor och vara fria att välja utbildning och yrkesinriktning utan att hindras av stereotypa könsnormer.

Denna strategi för jämställdhet bildar ramen för Europeiska kommissionens arbete för jämställdhet mellan könen och fastställer de politiska målen och nyckelåtgärderna för perioden 2020–2025. Den har som mål att uppnå ett jämställt Europa där könsrelaterat våld, könsdiskriminering och strukturell ojämlikhet mellan kvinnor och män tillhör det förflutna. Ett Europa där kvinnor och män, flickor och pojkar, i all sin mångfald är jämställda. Där de är fria att följa den väg de valt i livet, där de har lika möjligheter att växa och där de på lika villkor kan delta i och leda vårt europeiska samhälle.

Främjandet av jämställdhet mellan kvinnor och män är något som EU arbetar med på alla områden, och det står inskrivet i fördragen. Jämställdheten är ett av EU:s grundläggande värden, en grundläggande rättighet och en central princip i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Den speglar vilka vi är. Den är också ett grundläggande villkor för en innovativ, konkurrenskraftig och blomstrande europeisk ekonomi. Inom näringslivet, politiken och samhället som helhet kan vi bara uppnå vår fulla potential om vi använder oss av all vår talang och mångfald. Jämställdhet mellan kvinnor och män leder till fler jobb och högre produktivitet – en potential som behöver förverkligas i takt med att vi omfamnar grön och digital omställning och hanterar våra demografiska utmaningar.

”I all sin verksamhet ska unionen syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem.”

EU behöver heltäckande, aktuella och jämförbara data om de olika politiska initiativen för att bekämpa könsbaserat våld på ett effektivt sätt. För att få en fullständig bild av det könsbaserade våldet bör data delas in efter relevanta intersektionella aspekter och indikatorer som ålder, status som person med funktionsnedsättning, migrantstatus, bosättning i stad eller på landsbygden. En undersökning över hela EU som samordnas av Eurostat kommer att ge data om förekomsten av och drivkrafterna bakom våldet mot kvinnor och andra former av mellanmänskligt våld, och resultaten kommer att presenteras 2023.

Det nätvåld som riktas mot kvinnor har blivit allmänt utbrett med specifika negativa konsekvenser. Det är inte acceptabelt. Det hindrar kvinnor från att delta i det offentliga livet. Mobbing, trakasserier och övergrepp i sociala medier får långtgående konsekvenser i det dagliga livet för kvinnor och flickor. Kommissionen kommer att föreslå en lag om digitala tjänster för att förtydliga onlineplattformarnas ansvar när det gäller innehåll som sprids av användarna. Lagen om digitala tjänster kommer att klargöra vilka åtgärder som väntas från plattformarnas sida när det gäller att hantera olaglig verksamhet på nätet, samtidigt som de grundläggande rättigheterna skyddas. Användare måste också ha möjlighet att bemöta andra former av skadligt och kränkande innehåll, som inte alltid anses vara olagligt men som kan få förödande effekter. För att skydda kvinnors säkerhet på nätet kommer kommissionen att underlätta utarbetandet av en ny samarbetsram för internetplattformar.

Sannolikheten för att kvinnor med hälsoproblem eller funktionsnedsättning kommer att utsättas för olika former av våld är större än för andra kvinnor. Kommissionen kommer att ta fram och finansiera åtgärder för att hantera övergrepp, våld och tvångssteriliseringar och tvångsaborter. Det handlar bland annat om kapacitetsuppbyggnad bland yrkesverksamma på området och medvetandehöjande kampanjer om rättigheter och tillgång till rättsmedel.

Kommissionen kommer också att under 2020 presentera en strategi för våldsoffers rättigheter, som kommer att fokusera på offer för våld i hemmet och deras särskilda behov. Strategin kommer att bygga på direktivet om brottsoffers rättigheter.

Kvinnlig könsstympning, tvångsaborter och tvångssteriliseringar, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, så kallat hedersrelaterat våld och andra skadliga sedvänjor som utövas mot kvinnor och flickor är former av könsbaserat våld och allvarliga brott mot kvinnors och barns rättigheter i EU och i resten av världen. Utöver möjlig lagstiftning kommer EU att lägga fram en rekommendation om förebyggande av skadliga sedvänjor, och därigenom betona behovet av effektiva förebyggande åtgärder och undervisningens betydelse. Denna rekommendation kommer också att lägga vikt vid att stärka offentliga tjänster, förebyggande åtgärder och stödåtgärder, kapacitetsuppbyggnad bland yrkesverksamma på området och tillgång till domstolsprövning inriktad på offrens behov.

Kommissionen avser i synnerhet att presentera ett initiativ i syfte att utvidga de brottsområden där harmonisering är möjlig till att omfatta specifika former av könsbaserat våld, i enlighet med artikel 83.1 i EUF-fördraget, så kallade brott med en europeisk dimension.

Om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen skulle blockeras har kommissionen för avsikt att under 2021 föreslå åtgärder, inom gränserna för EU:s behörighet, i syfte att uppnå samma mål som Istanbulkonventionen.

Att ge kvinnor egenmakt på arbetsmarknaden innebär att de får möjlighet att utvecklas som investerare och företagare. EU:s sammanhållningspolitik stöder kvinnors företagande, deras (åter)integration på arbetsmarknaden och jämställdhet mellan kvinnor och män inom specifika, traditionellt manliga, sektorer. Målinriktade åtgärder som främjar kvinnors deltagande på innovationsområdet kommer att utarbetas inom ramen för Europeiska innovationsrådet – inom Horisont Europa. Där ingår bland annat ett pilotprojekt för att främja kvinnoledda uppstartsföretag och innovativa små och medelstora företag under 2020. Kommissionen kommer också att främja kvinnorepresentation i beslutsfattande positioner i riskkapitalfonder och stödja fonder som investerar i diversifierade portföljer (med avseende på kvinnlig/manlig representation) genom InvestEU-programmet för att mobilisera privata och offentliga investeringar i Europa för en mer hållbar, inkluderande och innovativ tillväxt.

Ett välmående och socialt Europa är beroende av oss alla. Kvinnor och män ska i all sin mångfald ha lika möjligheter att växa och vara ekonomiskt oberoende, få lika lön för likvärdigt arbete, ha lika tillgång till finansiering och få rättvisa pensioner. Kvinnor och män ska även dela på omsorgsansvar och ekonomiskt ansvar.

·systematiskt samla in och rapportera data om könsrelaterat våld och

·genomföra åtagandeförklaringen avseende Women in Digital

Barcelonamålen för tillhandahållande av förskoleverksamhet och barnomsorg uppfylls i stort sett, men vissa medlemsstater släpar kraftigt efter. Kommissionen kommer därför att föreslå en översyn av Barcelonamålen för att säkerställa en ökad konvergens uppåt bland medlemsstaterna i fråga om förskoleverksamhet och barnomsorg. Vidare kommer kommissionens förslag om en barngaranti under 2021 att fokusera på de viktigaste hindren för att barn ska kunna få tillgång till den omsorg de behöver för sitt välmående och sin personliga utveckling, i syfte att bryta fattigdomscykeln och minska ojämlikheter.

Principen om lika lön för lika arbete eller likvärdigt arbete har varit inskriven i fördragen sedan 1957 och har införlivats i EU-rätten. Den säkerställer att det finns rättsmedel att tillgå vid diskriminering. Ändå tjänar kvinnor fortfarande i genomsnitt mindre än män. Den under en livstid ackumulerade skillnaden i lön och sysselsättning mellan en kvinna och en man leder till ett ännu större pensionsgap och följaktligen riskerar äldre kvinnor fattigdom i högre grad än män.

Den digitala omställningen är ytterst viktig i detta sammanhang. Med den snabba omvandlingen och digitaliseringen av ekonomin och arbetsmarknaden kräver idag 90 % av alla jobb grundläggande digitala färdigheter . Kvinnor utgör endast 17 % av alla IKT-studerande eller personer som har IKT-inriktade yrken i EU och endast 36 % har STEM-examen, trots att flickor har bättre resultat än pojkar i digital kompetens . Denna klyfta och paradox kommer att behandlas i handlingsplanen för digital utbildning och i genomförandet av åtagandeförklaringen när det gäller Women in Digital. Resultattavlan Women in Digital kommer att användas mer systematiskt.

De största utmaningar som EU står inför idag – bland annat grön och digital omställning och demografiska förändringar – har alla en jämställdhetsdimension. Införandet av jämställdhetsperspektiv i all EU-politik och alla EU-processer är nödvändigt för att uppnå jämställdhetsmålet.

4. Ta in jämställdhetsaspekter och ett intersektionellt perspektiv i EU:s politik

Ett brett spektrum av kompetens och färdigheter bidrar till bättre beslutsfattande och företagsstyrning, och driver på den ekonomiska tillväxten. Trots vissa framsteg under senare år kvarstår underrepresentationen av kvinnor i beslutsfattande ställning inom Europas företag och industri.

Antalet kvinnor i ledande ställning är fortfarande allt för lågt. Det gäller inom politiken och vid ämbetsverk, i de högsta domstolarna och i företagens styrelser. Så ser det ut även om könsfördelningen är jämn på lägre nivåer. Om toppositioner innehas uteslutande av män under en lång tid, formar det rekryteringsmönstret för efterträdare, ibland enbart på grund av omedvetna fördomar.

Företag, samhällen och länder bör ledas av både kvinnor och män, i all deras mångfald. Det ska inte ha någon betydelse för din karriär om du är kvinna eller man.

Handlingsplanen för jämställdhet och kvinnors egenmakt i yttre förbindelser (2016–2020) (GAP II) fokuserar på att få ett slut på våldet mot kvinnor och flickor, främja kvinnors ekonomiska och sociala egenmakt och säkerställa att deras mänskliga, politiska och medborgerliga rättigheter respekteras. Handlingsplanen GAP III, som bygger på resultat och erfarenheter, kommer att inledas under 2020 med en övergripande strategi, och den kommer att vara samstämmig med prioriteringarna i den här strategin genom att integrera alla dess relevanta element med EU:s yttre åtgärder.

Könsdiskrimineringens intersektionalitet med andra diskrimineringsgrunder kommer att lyftas fram inom all EU-politik. Kvinnor är en heterogen grupp och kan utsättas för intersektionell diskriminering grundad på flera olika personliga egenskaper. En invandrarkvinna med funktionshinder kan till exempel möta diskriminering av tre eller fler olika skäl. EU:s lagstiftning, politik och genomförandet av dem bör därför svara mot de specifika behov och omständigheter som kvinnor och flickor i olika grupper har. Den kommande handlingsplanen för integration och inkludering och EU:s strategiska ramar på områdena funktionshinder, hbti+, integrering av romer och barns rättigheter kommer att kopplas till den föreliggande strategin och till varandra. Det intersektionella perspektivet kommer också att beaktas i all jämställdhetspolitik.

EU:s agenda för narkotikafrågor 2021–2025 kommer att antas under 2020 och kommer att ta upp könsspecifika svårigheter som kvinnor och flickor möter i samband med narkotikamissbruk.

På hälsoområdet utsätts kvinnor och män för könsspecifika hälsorisker. Ett könsperspektiv kommer att integreras i EU:s plan mot cancer som ska inledas under 2020. Ett regelbundet utbyte av god praxis mellan medlemsstater och berörda parter om könsrelaterade hälsoaspekter kommer att underlättas, däribland vad gäller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter.

Exempelvis kan ny politik inom ramen för den europeiska gröna given, som byggnadsrenoveringsvågen eller EU:s strategi för klimatanpassning påverka kvinnor på ett annat sätt än män. När det gäller klimatförändring har framför allt den roll som unga kvinnor spelat varit anmärkningsvärd när det gäller att driva på förändring. Kvinnor och män påverkas inte på samma sätt av grön politik för att hantera klimatförändringar (kvinnliga klimatflyktningar har färre möjligheter än manliga), eller övergången till ren energi (fler kvinnor påverkas av energifattigdom) eller utsläppsfria transporter (fler kvinnor använder kollektivtrafik). Att ta itu med jämställdhetsdimensionen kan därför vara nyckeln till att komma åt hela den potential som finns inom dessa politikområden.

Kommissionen kommer att integrera ett jämställdhetsperspektiv i alla viktiga kommissionsinitiativ under det innevarande mandatet, vilket underlättas av att det för första gången har utsetts en kommissionär med ansvar för jämlikhet som en fristående portfölj, och genom att det har inrättats en arbetsgrupp för jämlikhet som är sammansatt av företrädare från alla kommissionens avdelningar och från Europeiska utrikestjänsten. Arbetsgruppen kommer att säkerställa att jämlikhetsintegrering, inklusive jämställdhet mellan män och kvinnor, genomförs på såväl operativ som teknisk nivå.

Jämställdhetsintegrering säkerställer att politik och program maximerar potentialen hos alla – kvinnor och män, flickor och pojkar, i all deras mångfald. Målet är att omfördela makt, inflytande och resurser på ett rättvist och jämställt sätt, genom att hantera ojämlikheter, främja rättvisa och skapa möjligheter.

EU kommer att fortsätta att stödja kvinnors mänskliga rättigheter, försvarare av dessa rättigheter, sexuell och reproduktiv hälsa samt de ansträngningar som görs för att begränsa sexuellt och könsrelaterat våld över hela världen, däribland i instabila situationer samt i konflikt- och nödsituationer. EU inledde Spotlight-initiativet, ett gemensamt globalt EU/FN-program med ett sammanlagt EU-anslag på 500 miljoner euro, för att eliminera alla former av våld mot kvinnor och flickor. Under 2020 kommer EU att lansera kampanjen #WithHer som utformats för att utmana skadliga könsnormer och stereotyper som vidmakthåller våldet mot kvinnor i hela världen. EU kommer att anta EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024, även detta under 2020. EU kommer också att fortsätta att genomföra EU:s strategi och handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet 2019–2024.

Kommissionen kommer att fortsätta att aktivt främja jämställdhet genom sin handelspolitik, här också genom sitt aktiva engagemang i frågan i Världshandelsorganisationen. Den kommer att fortsätta att samla in könsuppdelade data, för att säkerställa att handelsrelaterade jämställdhetsaspekter behandlas på ett lämpligt sätt i handelsavtal och för att beakta handelsinitiativens påverkan på jämställdheten.

I partnerländer kommer EU att använda sig av den externa investeringsplanen för att främja kvinnors företagande och deltagande på arbetsmarknaden. Ett exempel är Instrumentet för finansiell inkludering av kvinnor som ensamt ska uppbåda 100 miljoner euro för att underlätta kvinnors tillgång till finansiering. EU:s strategi för Afrika kommer under 2020 att även fokusera på jämställdhet mellan kvinnor och män och kvinnors egenmakt.

I EU:s externa politik används jämställdhetsintegrering i budgetprocessen genom åtagandet att säkerställa att 85 % av alla nya program bidrar till jämställdhet och kvinnors egenmakt.





ARBETA TILLSAMMANS FÖR ETT JÄMSTÄLLT EUROPA

Att uppnå jämställhet i Europeiska unionen är ett gemensamt ansvar. Det kräver lagarbete och åtgärder i alla EU-institutioner, medlemsstater och EU-byråer, i partnerskap med det civila samhället och kvinnoorganisationer, arbetsmarknadsparter och den privata sektorn.

Europaparlamentet och rådet har visat sitt engagemang för jämställdhet i flera resolutioner och slutsatser som uppmanar kommissionen att anta en EU-strategi för jämställdhet och stärka jämställdhetsintegreringen i alla politikområden.

EU-institutionerna och medlemsstaterna måste i samverkan stärka sitt samarbete med det civila samhället, däribland kvinnorörelser och kvinnoorganisationer, internationella organisationer och regeringar, för att gå framåt i jämställdhetsfrågor och fortsätta att vara globala ledare.

Kommissionen uppmanar Europaparlamentet och rådet att i god tid gå vidare med sitt arbete med befintliga och kommande kommissionsförslag. Medlemsstaterna bör använda alla sina verktyg, framför allt de möjligheter till ekonomiskt stöd från EU som erbjuds, och säkerställa att jämställdheten mellan kvinnor och män förbättras.

De centrala åtgärder som presenteras i denna strategi kommer att uppdateras och kompletteras regelbundet. Genomförandet kommer att övervakas och framstegen kommer att rapporteras på årlig basis. Dessa rapporter kommer att fungera som en årlig politisk utvärdering av de framsteg som gjorts. Utöver exempel på god praxis i medlemsstaterna kommer årsrapporterna också att innehålla relevanta data, bland annat från Eurostat och Eurofound, såväl som indikatorer för att mäta framsteg som bygger på EIGE:s årliga jämställdhetsindex för EU. EIGE kommer också att bidra med data och forskning till EU-institutionernas och medlemsstaternas evidensbaserade beslutsfattande.

Genom att arbeta tillsammans kan vi göra verkliga framsteg till 2025 och skapa ett Europa där kvinnor och män, flickor och pojkar, i all sin mångfald, är jämställda – där de är fria att följa den väg de valt i livet och nå sin fulla potential, där de har lika möjligheter att växa och utvecklas och där de på lika villkor kan delta i och leda vårt europeiska samhälle.