Yttrande från Regionkommittén om "Ideella föreningars roll - ett bidrag till ett europeiskt samhälle"

(98/C 180/10)

BAKGRUND

- Meddelande från kommissionen: "Föreningar och stiftelser i Europa" ().

- Presidiets beslut av den 11 juni 1997 att, enligt EG-fördragets artikel 198c fjärde stycket, avge ett yttrande i frågan samt att ge utskott 7 "Medborgarnas Europa, forskning, kultur, ungdom och konsumenter" i uppgift att bereda yttrandet.

- Utkastet till yttrande (CdR 306/97 rév. 2), antaget av utskott 7 den 23 januari 1998 (föredragande: Kent Johansson).

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 22:a plenarsession den 12-13 mars 1998 (sammanträdet den 13 mars).

1. Inledning

1.1. Regionkommittén (ReK) beslöt den 11 juni 1997 att avge ett eget yttrande i frågan om "Ideella föreningars roll i Europa, ett bidrag till ett europeiskt samhälle". Detta initiativ är en av utgångspunkterna för föreliggande yttrande.

1.2. Den andra utgångspunkten är kommissionens "Meddelande om föreningar och stiftelser". I detta meddelande beskrivs den tredje sektorns speciella särdrag, roll och omfattning i Europa. Man konstaterar att de ideella organisationerna och de privata stiftelserna spelar en viktig roll inom nästan varje samhällssektor i Europa. De bidrar till att skapa arbetstillfällen, aktivt medborgarskap, demokrati, tillhandahåller en rad viktiga servicetjänster, spelar en avgörande roll inom idrottsvärlden, representerar medborgaropinioner i förhållandet till olika myndigheter samt verkar för mänskliga rättigheter och bistånds- och utvecklingshjälp till tredje världen. I meddelandet tar kommissionen även upp olika problem och utmaningar som tredje sektorn möter. Slutligen lägger man fram en del rekommendationer på nationell nivå, förenings- och EU-nivå.

1.3. ReK välkomnar på det varmaste kommissionens initiativ och den i grunden positiva inställningen till sektorn som svarar väl mot ReK:s eget synsätt. I den fortsatta texten involverar vi därför såväl egna principiella ställningstaganden som kommentarer till kommissionens meddelande.

1.4. Terminologin på detta område kräver en del preciseringar. I föreliggande yttrande används för tydlighetens skull begreppet "ideell förening" eller "ideell sektor" för att beskriva den grupp av kollektiva samhälleliga aktörer som förekommer mellan det privata näringslivet och den offentliga sektorn. I termen "tredje sektor" ingår även de privata och allmännyttiga stiftelserna. Den bredaste definitionen "social ekonomi" innefattar förutom ideella föreningar och privata stiftelser även ömsesidiga bolag och kooperativ. Gemensamt för alla tre kategorierna är att aktörerna inte i första hand eftersträvar ekonomisk vinst i sin verksamhet, utan drivs av ideella intressen. När ingenting annat nämns i texten åsyftas ideell förening. I yttrandet - liksom i kommissionens meddelande - behandlas dock inte politiska partier, religiösa samfund eller arbetsmarknadens parter.

1.5. ReK vill i sitt yttrande understryka att de flesta föreningar är aktiva på det lokala och regionala planet. Många menar dessutom att den sociala ekonomins styrka ligger i dess lokala förankring. Därför kan man säga att det föreligger särskilda skäl för att just ReK kommenterar meddelandet samt redogör för hur man själv vill stödja och befrämja sektorn.

1.6. De ideella föreningarnas roll i kulturlivet har tidigare uppmärksammats av ReK i ett eget yttrandet om kultur och sammanhållning. I detta yttrande konstaterade man att också föreningar spelar en viktig roll i det europeiska kulturlivet. Men i övrigt har inte ReK nämnvärt uppmärksammat föreningarnas roll och betydelse inom regionalpolitiken och för social sammanhållning. Nu vill därför ReK utveckla sitt resonemang angående föreningarna och deras betydelse samtidigt som man kommenterar kommissionens meddelande i frågan. ReK vill också göra en del egna rekommendationer vilka framgår av yttrandet.

1.7. ReK anser att det är viktigt att man tydligt redogör för motiven till varför frågan om föreningar och stiftelser nu lyfts fram på en europeisk nivå. Som särskilda skäl för en europeisk belysning vill ReK bl.a. ange sektorns innovativa karaktär som är av stor betydelse för samhället. Det är ofta föreningarna som först upptäcker och kommer i kontakt med nya behov i samhället och som försöker möta dem. För att förverkliga Medborgarnas Europa bör medborgarnas egna samman- slutningar uppmärksammas och stödjas.

1.8. Vidare kunde betydelsen av ett aktivt medborgarskap lyftas fram. Det är viktigt för hela samhället - och inte minst för de regionala och lokala myndigheterna - att medborgarna visar intresse - och även aktiverar sig för de gemensamma frågorna. Att detta, enligt kommissionens undersökning, nu sker i allt större utsträckning i föreningarna är därför en positiv sak som gynnar hela samhället och som med fördel kan studeras och kommenteras också av de europeiska institutionerna.

1.9. Det bör alltså påpekas att yttrandet inte enbart är en kommentar till kommissionens meddelande utan också ett yttrande på eget initiativ. Detta förklarar varför yttrandet i vissa stycken går längre i sina ställningstaganden än vad en regelrätt kommentar om kommissionens meddelande skulle föranleda. Det är framför allt tre frågeställningar som yttrandet skulle vilja lyfta fram för en grundligare diskussion:

- Vilken är den principiella "ansvarsfördelningen" mellan offentlig sektor - i synnerhet de regionala och lokala myndigheterna - och de ideella föreningarna beträffande t.ex. politiskt beslutsfattande, social välfärd och sysselsättning?

- Hur kan de ideella föreningarna bevara sin fria och spontana opinionsbildande verksamhet i förhållandet till myndigheterna samtidigt som de själva blir allt mer involverade i produktionen av den offentliga samhällsservicen?

- På vilket sätt skall den ideella sektorns betydelse beskrivas, mätas och värderas av det offentliga samhället när det gäller dess betydelse för åsiktsmångfald, deltagardemokrati och sysselsättning?

2. Allmänna kommentarer

2.1. Introduktion och syfte

2.1.1. ReK noterar med intresse att kommissionen har låtit utföra en undersökning om den tredje sektorns omfattning och roll i Europa. Som ett komplement till den nationella statistiken efterlyser ReK dock en tydligare fokusering på de regionala och lokala dimensionerna av den tredje sektorn.

2.1.2. ReK noterar kommissionens tekniska avgränsning beträffande tredje sektorn som för tydlighetens skull fokuserar på föreningar och stiftelser trots att den sociala ekonomin förvisso är bredare än så och även innefattar kooperativ och ömsesidiga bolag. Hela den sociala ekonomins betydelse har tidigare uppmärksammats i EU:s vitbok om tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft där man framförallt betonar sektorns betydelse för arbetsmarknaden. I vitboken konstateras bl.a. att man genom den sociala ekonomin kan få in svårplacerad arbetskraft i permanenta arbetstillfällen på arbetsmarknaden. Sektorns betydelse har nyligen även betonats i samband med de s.k. territoriella sysselsättningspakterna.

2.1.3. ReK anser att man i undersökningen varit alltför konkret. En analys av praxis och bestämmelser vad gäller relationerna mellan offentliga myndigheter, inklusive de regionala och lokala, i varje medlemsstat och sektorn, i synnerhet när det gäller finansiella bidrag, skulle tillåta att man förfinade kommissionens förslag och skapade en bas för utbyte av god praxis mellan bidragsgivande offentliga myndigheter i medlemsstaterna.

2.2. Omfattning

2.2.1. ReK noterar kommissionens beskrivning av den stora mångfalden inom den tredje sektorn. I detta sammanhang är det viktigt att värna om en fortsatt balans. I de fall banden till offentliga sektorn är starka bör man framförallt försöka slå vakt om fortsatt oberoende. Men i förhållandet till de redan oberoende och självständiga - ibland t.o.m. radikala - organisationerna bör däremot en konstruktiv dialog och demokratiska arbetsmetoder betonas. Endast när en förening kan uppvisa fungerande medlemsdemokrati och i övrigt respekterar det öppna samhällets spelregler, bör den uppfattas som en legitim röst för sina medlemmar och sympatisörer.

Radikala idéer som sådana bör inte uppfattas negativt eftersom föreningarna uttryckligen har till uppgift att arbeta för förändring och innovation. Paradoxen kan sägas vara att det man vill bevara måste man många gånger helt enkelt förändra för att det skall fortleva och utvecklas.

2.2.2. ReK noterar att det stora flertalet föreningar är aktiva på det lokala och regionala planet och att de där utför ett viktigt arbete för att öka livskvaliteten. ReK uppmanar kommissionen att i alla beslut och åtgärder som berör den ideella sektorn fästa särskild vikt vid denna tydliga lokala och regionala dimension samt inom ramen för EU:s regionalpolitik inbjuda intresserade föreningar till ett aktivt samarbete.

2.2.3. ReK noterar kommissionens genomgång av de rättsliga förhållandena för föreningar och stiftelser i medlemsländerna och uppfattar den som en korrekt beskrivning.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Föreningarnas och stiftelsernas roll och betydelse

3.1.1. ReK noterar att det de senaste åren har gjorts ett flertal undersökningar (förutom EU:s egen) där man med statistiska uppgifter belyser tredje sektorns storlek och utbredning - samt även rapporter om hur föreningslivets egna representanter upplever sin situation. Det som däremot fortfarande saknas är en utförligare analys av hur det offentliga samhället uppfattar och vill utveckla sitt förhållande till den frivilliga tredje sektorn. På denna punkt efterlyses en livligare debatt och klarare ställningstaganden.

3.1.2. Som meddelandet klart visar bidrar föreningarna till sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Detta vill kommittén också understryka, eftersom de ideella föreningarnas betydelse på sysselsättningsområdet kan komma att öka ytterligare med hänsyn till samhällsutvecklingen. Störst betydelse kan föreningarnas sysselsättningspolitiska åtgärder ha bland marginaliserade grupper i samhället. Dessa kan genom föreningarna i många fall erbjudas arbetstillfällen som på nytt slussar in dem i arbetslivet. ReK anser att det är viktigt att man bevarar de speciella villkor, bl.a. gällande beskattning, som gäller för den sociala ekonomin så att den även framdeles kan utvecklas och skapa nya arbetstillfällen. Det är framför allt viktigt att bevaka att en eventuell ändring av lagstiftningen beträffande mervärdesskatten inte får ett negativt utfall för de ideella föreningarna. I beskattningsfrågor kunde man med fördel tillämpa närhetsprincipen så att man lokalt inom skatteadministrationen kan ansvara för tillämpningen av skattereglerna.

3.1.3. Det är ReK:s åsikt att den offentliga sektorn även fortsättningsvis ska ha det övergripande ansvaret för den sociala välfärden. Men det hindrar inte att den offentliga sektorn kan ingå partnerskap med ideella föreningar för att bättre förverkliga sina åtaganden. I flera länder, däribland Tyskland, är detta redan en väl fungerande modell som med fördel kunde studeras av andra länder. Men också i detta hänseende bör man respektera subsidiariteten och rätten till nationella och regionala särlösningar.

Betydelse för samhället

3.1.4. ReK vill gärna tillägga att den ideella sektorn, utöver de många viktiga sociala funktioner som nämns i meddelandet, även har en viktig social betydelse när det gäller att stärka den regionala och lokala identiteten. Bl a inom ramen för EU:s olika program för landsbygdsutveckling har detta kommit klart till uttryck. Kommittén vill därför stödja ett aktivt deltagande av de lokala och regionala föreningarna i det regionala utvecklingsarbetet.

3.1.5. Bland övriga former av samverkan mellan offentliga myndigheter och den ideella sektorn kan nämnas att föreningarna i många europeiska kommuner svarar för majoriteten av kulturarrangemangen och kulturaktiviteterna. Dessa funktioner bidrar på ett avgörande sätt till att stärka den lokala och regionala identiteten.

Politisk betydelse - medborgarskap

3.1.6. ReK vill understryka att stärkandet av det europeiska medborgarskapet även - och kanske framför allt - måste inkludera regionala och lokala aktörer. Föreningarnas medlemmar finns lokalt och de flesta bedriver sin verksamhet lokalt och regionalt. Samtidigt som allt flera nationella organisationer har väl utbyggda internationella nätverk saknar många regionala och lokala föreningar dessa viktiga transnationella kontakter. ReK efterlyser därför konkreta program och förslag för att underlätta kontakten mellan regionala och lokala föreningar. I samband med det planerade temaåret kring föreningar och europeiskt medborgarskap bör därför de lokala och regionala myndigheterna ges en aktiv roll.

3.1.7. I en del föreningssammanhang har frågan om att upprätta regionala institut, med uppgift att främja medborgarkontakten och bredda föreningssamarbetet mellan olika regioner i Europa diskuterats. Speciellt har betydelsen av fungerande föreningskontakter mellan Nord- och Sydeuropa samt Öst- och Västeuropa betonats. ReK uppmanar berörda regioner att i samarbete med föreningarna upprätta och pröva på och stimulera dylika samarbetsmönster.

3.1.8. ReK anser vidare att det civila samhället kräver ett flertal arenor för medborgarinflytande. För att slå vakt om mångfalden och pluralismen i samhället måste alla involverade parter - föreningar och myndigheter på olika nivåer - förvissa sig om att inte denna viktiga pluralism hotas.

Politisk betydelse - att stärka demokratin

3.1.9. ReK vill värna om frivilligföreningarnas möjligheter att fortsättningsvis föra en kritisk dialog med makthavarna. Den offentliga sektorn bör inte genom ekonomisk styrning eller andra metoder begränsa föreningarnas handlingsutrymmen. Ett ökat ekonomiskt beroende av den offentliga sektorn bör inte leda till någon utslätning av den egna profilen eller den kritiska analysen.

ReK uppmanar därför föreningarna att undersöka nya möjligheter till att bredda den finansiella basen. Bl.a. ett bättre samarbete mellan de privata stiftelserna och de regionala och lokala myndigheterna kunde erbjuda en sådan diversifiering. Ett konkret exempel på ett sådant nytänkande utgörs av brittiska "Community foundations" vilka med fördel kunde studeras av andra länder. Inom ramen för dessa lokala stiftelser samverkar offentliga myndigheter med privata sektorn för att finansiera de allmännyttiga föreningarnas verksamhet på en bestämd ort.

3.1.10. ReK noterar att de frivilliga föreningarna spelar en viktig roll när det gäller att stärka den lokala demokratin och att de även är en förutsättning för en fungerande öppen och representativ demokrati. Innan det fanns politiska partier fanns det i de flesta länder (frivilliga) föreningar. Med tanke på den kommande EU-utvidgningen österut förespråkar ReK därför ett utbyggt regionalt och lokalt utbyte mellan ideella föreningar i ansökarländerna och de nuvarande EU-medlemsländerna för att främja den demokratiska processen - i synnerhet på regional och lokal nivå - i dessa länder.

3.1.11. ReK uppmanar kommissionen att i sina kommande medlemskapsförhandlingar med de nya ansökarländerna fortsätta fästa uppmärksamhet vid de ideella föreningarnas juridiska ställning som en indikator på utvecklad demokrati och respekt för mänskliga fri- och rättigheter.

3.1.12. ReK uttrycker sin tillfredsställelse över att samarbetet mellan de politiska beslutsfattarna och föreningslivet i de flesta medlemsländer tycks ske i en positiv anda. Föreningarna hörs regelbundet som experter och sakkunniga eftersom dessa kan erbjuda åsiktsmångfald och kompletterade synsätt. ReK delar kommissionens uppfattning om att det slutliga ansvaret för de politiska besluten också i fortsättningen bör ligga kvar hos de politiskt valda beslutsfattarna.

3.2. Samarbetet mellan sektorn och de europeiska institutionerna

3.2.1. ReK noterar att den ideella sektorn och EU redan har många väl fungerade kontakter inom en mängd olika områden. ReK önskar även för egen del delta mer aktivt i detta samarbete samt undersöka på vilket sätt man själva kunde medverka i den civila dialogen med föreningarna och då speciellt belysa situationen ur lokalt och regionalt perspektiv.

3.2.2. Detta kan göras åtminstone på två sätt: Det ena är att i sin roll i den rådgivande processen inom EU spegla den lokala och regionala nivåns förutsättningar och arbetssätt genom att också i kommande yttranden ta med och belysa villkoren och möjligheterna för de lokala och regionala frivilligorganisationerna. Det andra är att ReK genom speciella seminarier (likt idrottsseminariet i september) men framförallt genom medlemmarnas egna aktiviteter medverka till att det lokala och regionala föreningslivet på ett mera direkt sätt kan ha utbyte sinsemellan för att utveckla sina egna aktiviteter men också för att stärka det europeiska utbytet, samarbetet och förståelsen.

3.2.3. Regionkommittén konstaterar att det i förklaring nr 23 i Maastrichtfördraget med avseende på socialpolitiken hänvisas till den stora betydelsen av samarbete mellan gemenskapen och frivilliga organisationer och stiftelser, såsom institutioner med ansvar för sociala inrättningar och tjänster. Kommittén anser att man även inom andra områden av gemenskapens politik bör eftersträva ett samarbete mellan gemenskapen och berörda allmännyttiga organisationer.

3.2.4. ReK noterar även att föreningar i det nya Amsterdamfördraget inte fick den roll som erkänd samarbetspartner som hade varit angeläget. ReK vill inför framtiden stödja föreningarnas önskan om att få en tydligare roll som erkänd samarbetspartner i den pågående dialogen med de europeiska institutionerna. Detta kunde exempelvis ske genom att även låta föreningsrepresentanter delta i de olika rådgivande organ som de europeiska institutionerna konsulterar. Speciellt angeläget skulle detta vara i förhållandet till socialfonden och de regionalpolitiska programmen.

3.2.5. ReK vill också fästa uppmärksamhet vid det faktum att ett stort antal sektorer har egna rådgivande europeiska paraplyorganisationer som konsulteras av kommissionen. I vissa fall har dessa organisationer sett det angeläget att bredda sin medlemsbas till att även innefatta föreningar från andra europeiska länder än de nuvarande medlemsländerna. Detta har i vissa fall tyvärr lett till att den konsultativa statusen har sänkts. ReK anser det angeläget att föreningssektorn kan gå före när det gäller att involvera föreningar i de nya ansökarländerna i EU-samarbetet och ser inga hinder för att konsultativa organ kan ha medlemmar från EES-länderna och ansökarländerna utanför de nuvarande EU-medlemmarnas krets.

3.2.6. Ett sätt att stimulera intresset för europeiskt föreningssamarbete kunde vara att vid officiella EU-finansierade föreningsmöten där inte resebidrag betalas ut tillämpa idén om solidarisk resefördelning. I annat fall riskerar organisationer i perifera länder och regioner att ytterligare marginaliseras. Inom den ideella sektorn - där deltagardemokrati och solidaritet är honnörsord - torde detta vara av största betydelse. En speciell fond för detta kunde eventuellt upprättas i samarbete med de privata fonderna.

3.2.7. ReK vill uppmana den nybildade konsultativa kommittén för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser att vid sidan av nationell representation och sektoriell indelning även beakta regionala aspekter. ReK anser att den rådgivande kommitténs betydelse är viktig och att dess roll kan stärkas ytterligare genom att man breddar medlemsbasen.

3.2.8. I det europeiska föreningssamarbetet bör EU även beakta de språkliga villkor som gäller. Deltagande i europeiska föreningsmöten borde rimligtvis inte kräva större språkliga färdigheter än vad som är fallet i det mellanstatliga samarbetet där tolkning till alla medlemsspråk i regel kan garanteras. Ifall enbart språkkunskaper blir utslagsgivande i det europeiska föreningssamarbetet hotas det lätt av tilltagande elitism och professionalisering vilket rimmar illa med sektorns övriga ambitioner. ReK anser därför att paraplyorganisationer med konsultativ status kunde ges möjlighet till att vid speciella tillfällen använda sig av EU:s tolkningtjänster.

3.3. Problem och utmaningar

3.3.1. ReK håller i stort med om kommissionens analys av de problem och utmaningar som hör i hop med den offentliga sektorns nedskärningar och överföringen av nya uppgifter på de frivilliga föreningarna. ReK vill understryka att föreningarna måste stödjas för att bättre kunna anta nya utmaningar. I de fall den offentliga sektorn beslutar att anförtro föreningar uppdrag inom offentlig service bör finansieringen vara adekvat. Samarbetet med föreningar på detta område utgår primärt från behovet att öka användarinflytandet och bör inte främst ses som ett sparinitiativ. Samarbetet bör bygga på ömsesidig respekt, ekonomiskt hållbara kontrakt och långsiktighet på rimliga finansiella grundvalar.

3.3.2. I ljuset av sektorns nya utmaningar och behov av träning och fortbildning uppmanar ReK kommissionen att låta föreningarna bättre utnyttja EU:s utbildningsprogram bl.a. så att man stimulerar uppbyggnaden av nätverk. Onödig byråkrati eller ovana att arbeta tillsammans med frivilliga föreningar bör inte hindra dessa från att utnyttja EU-medel. Kommissionen bör notera att föreningarna i många fall spelar en avgörande roll i utbildningen och omskolningen av arbetslösa eller andra utsatta grupper.

3.3.3. ReK erkänner att det för närvarande finns vissa brister och kunskapsluckor hos de regionala och lokala myndigheterna gällande den tredje sektorn. Men ReK vill genom sin verksamhet och sitt kontaktnät bistå genom att medverka till att erbjuda sektorn en aktivare roll ute i regionerna.

3.3.4. ReK känner igen och omfattar de problemställningar som kommissionen presenterar men vill gärna att man åtgärdar problemet med EU:s sena utbetalningar som för många ideella föreningar utgör ett allt för stort hinder för att effektivt kunna ta del av EU:s olika stödprogram. Kommissionens handläggare bör i detta fall bättre anpassa sig till de annorlunda förutsättningar och arbetsvillkor som gäller för föreningssektorn och som framför allt har med de obetydliga ekonomiska marginalerna att göra och som i sin tur beror på att ideella föreningar per definition inte ska gå med vinst.

3.3.5. Men föreningarna kunde även undersöka möjligheten till att stärka sitt samarbete med privata stiftelser. Bl a i Finland har man erfarenhet av hur en privat stiftelse upprättat ett stödsystem där man för beviljade projekt förskotterar likvida medel till ideella föreningar för att underlätta deras samarbete med kommissionen. Denna typ av säkerhetsfond kunde med fördel tillämpas i flera andra länder och regioner.

3.3.6. ReK delar kommissionens uppfattning om att avsaknaden av ett juridisk erkännande av föreningar i andra länder är ett växande problem. ReK har tidigare [Regionkommitténs yttrande "Kulturella aspekter" ()] tagit upp frågan om föreningars svårigheter att p.g.a. rådande nationell lagstiftning samarbeta över nationsgränserna i EU. Därför stöder ReK kommissionens förslag till en stadga för europeiska föreningar i syfte att ge föreningarna status av juridisk person i andra länder i Europeiska unionen.

3.3.7. Utvecklingen inom informationsteknologin har varit explosionsartad. Den får även en allt större betydelse i föreningarnas dagliga verksamhet och rutiner. Framför allt i relation till samarbetspartner i andra europeiska länder kan tillgången till egna elektroniska system underlätta kontakten. Den ideella sektorns speciella behov och önskemål bör därför uppmärksammas och tas till vara när de regionala och lokala myndigheterna utvecklar sina egna elektroniska datanätverk.

3.4. Jämställdhet

3.4.1. ReK är för övrigt medveten om att sysselsättningen som skapas inom föreningssektorn är mycket osäker på grund av sätten att finansiera denna sektor. Det medför att denna typ av arbete ofta går till kvinnor som vanligtvis innehar arbeten med låg status. Kommittén uppmanar därför de ansvariga nationella, regionala och kommunala myndigheterna att införa finansieringsmetoder som är bättre ägnade att skapa varaktig sysselsättning inom sektorn.

4. Regionkommitténs slutsatser: på nationell nivå, förenings - och EU-nivå

4.1. ReK vill avslutningsvis betona betydelsen av en dialog och aktiv samverkan med ideella föreningar och stiftelser. ReK anser det angeläget att den civila kontakten inte enbart berör de övriga EU-institutionerna utan även Regionkommittén. ReK bör därför för egen del undersöka hur frågor som berör den ideella sektorn kan tas upp till fortsatt belysning och diskussion. Detta är särskilt angeläget eftersom det i många lokala och regionala politiska församlingar pågår en aktiv diskussion om hur den ideella sektorn kan bidra till att stärka och utveckla samhället. Hur formerna för en sådan kontakt ska organiseras är än så länge en öppen fråga. ReK vill i detta skede enbart erinra om möjligheterna att tillsammans med kommissionen och de regionala och lokala myndigheterna ordna hearings och arbetsseminarier kring olika frågor där även föreningsrepresentanter kunde delta.

4.2. Regionkommittén stöder i stort sett kommissionens slutsatser i meddelandet men med följande kompletteringar:

Nationell nivå

4.3. ReK vill markera att tredje sektorns problem fortfarande kan lösas bäst i nära samarbete med föreningarna på nationell, regional och lokal nivå, men ReK ser det som positivt att också kommissionen visar ett aktivt intresse för frågorna.

4.4. Det är ReK:s klara uppfattning att föreningarna bör bevara sitt oberoende även när de arbetar i nära samarbete med offentliga myndigheter. Detta hindrar dock inte att föreningar som tar på sig offentliga uppdrag kan och bör inta en aktivare roll även i politisk planering på de områden där de är verksamma.

4.5. ReK stödjer ideella föreningars aktiva deltagande i regionalpolitiken och i synnerhet i EU:s omfattande program inom ramen för strukturfonderna.

Förenings- och fondnivå

4.6. ReK uppmanar föreningar att bevara sitt oberoende samt att söka nya vägar till att diversifiera den ekonomiska basen för sin verksamhet.

4.7. ReK önskar att föreningslivet också i fortsättningen skulle värdesätta demokratiska arbetsmetoder och en konstruktiv dialog med offentliga myndigheter. Detta bör däremot inte hindra föreningar från att uttrycka radikala och annorlunda idéer.

EU-nivå

4.8. ReK vill uppmana EU att i sin dialog med frivilligsektorn även fästa uppmärksamhet vid regionala och lokala aspekter. Detta kunde exempelvis komma till uttryck i den nybildade konsultativa kommittén för tredje sektorn men även i övriga europeiska föreningsmöten genom att tillämpa solidarisk resefördelning och i sin mötesverksamhet även beakta de mindre språken.

ReK ser det vidare som en fördel - och inte som ett hinder - att europeiska paraplyorganisationer som konsulteras av kommissionen har medlemsföreningar från EES-länderna och de nya ansökarländerna.

4.9. ReK önskar ge lokala och regionala föreningar bättre möjligheter till gränsöverskridande kontakter. Program för att främja den lokala demokratin kunde med fördel tillämpas i anslutning till de nya ansökarländerna i Öst- och Centraleuropa.

Även i övrigt kunde kommissionen se över möjligheterna att upprätta speciella utbytesprogram för anställda inom tredje sektorn.

4.10. ReK önskar ge den ideella sektorn en aktivare roll i EU:s strukturpolitik samt i andra relevanta EU-program: ReK uppmanar EU:s olika organ att visa en smidig inställning till de ideella föreningarnas annorlunda villkor och arbetsförhållanden.

4.11. ReK föreslår att kommissionen, som en del av de socio-ekonomiska forskningsaktiviteterna inom det femte ramprogrammet, tar initiativ till ett särskilt program i syfte att studera den tredje sektorns roll och förutsättningar.

4.12. ReK anser slutligen att kommissionen samt de nationella, regionala och lokala myndigheterna bör medverka till att skapa gynnsamma villkor för den europeiska föreningssektorn så att den även framdeles kan utvecklas och skapa nya arbetstillfällen.

Bryssel den 13 mars 1998.

Regionkommitténs ordförande

Manfred DAMMEYER

() KOM(97) 241 slutlig.

() EGT C 116, 14.4.1997, s. 65.