c.Kanada (underrättat av Bulgarien och Rumänien)

Ett fjärde trepartsmöte ägde rum den 6 april 2016. Vid detta möte förklarade Kanada att det blev obligatoriskt att inneha ett elektroniskt resetillstånd (eTA) för alla viseringsfria resenärer den 15 mars 2016. För att underlätta en problemfri övergång tillämpas en övergångsperiod till och med den 29 september 2016.

Kanada upprepade sin utfästelse att utöka det elektroniska resetillståndet till bulgariska och rumänska medborgare som har rest in i Kanada på visering under de senaste tio åren, eller som innehar en giltig visering till USA för icke invandrare när systemet med elektroniska resetillstånd är stabilt och fungerar fullt ut. Det har fortfarande inte fastställts något datum för en sådan utökning.

Vid mötet tillhandahöll Kanada även en uppdatering rörande andelen immigrationsrelaterade överträdelser och andelen ej beviljade viseringar, som är de två nyckelindikatorer för undantag från viseringskravet som fastställs i Kanadas viseringspolitiska ram. För både Rumänien och Bulgarien har i synnerhet andelen ej beviljade viseringar legat kvar på en mycket högre nivå än den erforderliga tröskeln på 4 % under de senaste tre åren (medelvärdet under 2013–2015 ligger på runt 16 % för båda dessa länder). Rörande andelen immigrationsrelaterade överträdelser – för vilka tröskelvärdet är 3 % fördelat över tre år – klarar sig båda medlemsstaterna jämförelsevis bättre (2013–2015): Bulgarien: 4,3 %; Rumänien: 2,5 %. Kanada tillkännagav dessutom att för att samla in mer information om vissa områden (såsom utfärdande av resedokument och bakomliggande handlingar, integrationen av romer, gränsförvaltning och kampen mot korruption) ämnade man genomföra tekniska besök/expertbesök i de båda medlemsstaterna under de kommande månaderna. Detta bör inte anses utgöra en formell översyn på viseringsområdet, men sådana expertuppdrag skulle kunna bidra till att bygga upp förtroendet och göra det möjligt för kanadensiska experter att identifiera särskilda risker kopplade till undantag från viseringskravet och alternativ för att minska dessa risker.

Fullständig ömsesidighet med Kanada när det gäller undantaget från viseringskravet har således inte uppnåtts för bulgariska och rumänska medborgare. Kommissionen kommer att fortsätta övervaka utvecklingen, framför allt när det gäller Kanadas skyndsamma genomförande av den planerade utökningen av de elektroniska resetillstånden till att omfatta vissa kategorier resenärer, och som ett ytterligare steg, att utöka omfattningen till vissa ”lågriskkategorier”, såsom förstagångsresenärer.

d.Förenta staterna (underrättat av Bulgarien, Kroatien, Cypern, Polen och Rumänien)

Ett fjärde trepartsmöte med USA ägde rum den 23 februari 2016. USA betonade sitt åtagande att utvidga det amerikanska programmet för viseringsundantag när medlemsstaterna uppfyller alla krav. Insatser som gjorts av medlemsstaterna erkändes av USA.

Vid detta möte lade USA fram statistiken för ej beviljade viseringar för 2015: Bulgarien: 17,26 %; Kroatien: 5,29 %; Cypern: 3,53 %; Polen: 6,37 %; Rumänien: 11,16 %. Ingen av de fem medlemsstaterna uppfyllde tröskelvärdet på 3 % som krävs enligt den amerikanska lagen om immigration och medborgarskap (Immigration and Nationality Act).

Med avseende på de avtal som USA kräver på rättsskipningsområdet har alla medlemsstaterna kommit långt i förfarandet och nästan alla avtal har undertecknats. Inrapporteringen av borttappade/stulna pass till Interpol ansågs inte utgöra något hinder. USA inleder dock endast besök på plats i kandidatländer till programmet för viseringsundantag – en förutsättning för att landet ska kunna antas till programmet – när alla krav som fastställs i lagen om immigration och medborgarskap anses vara uppfyllda av det amerikanska utrikesdepartementet (Department of State) och Department of Homeland Security.

Den amerikanska kongressen ändrade lagstiftningen om programmet för viseringsundantag den 18 december 2015. Enligt de nya bestämmelserna måste i allmänhet resenärer från länder som deltar i programmet för viseringsundantag från och med den 21 januari 2016 ansöka om visering och kan inte längre resa med ett elektroniskt resetillstånd (Esta) i enlighet med programmet om de är medborgare i Irak, Iran, Syrien eller Sudan (dvs. om de har dubbelt medborgarskap), eller om de befann sig i dessa länder eller i Libyen, Somalia eller Jemen den 1 mars 2011 eller har befunnit sig där vid någon senare tidpunkt. Denna lag påverkar potentiellt alla medlemsstater som deltar i programmet för viseringsundantag. Ingen av medlemsstaterna som deltar i programmet för viseringsundantag underrättade kommissionen om dessa förändringar i programmet inom 30 dagar efter genomförandet i enlighet med artikel 1.4 a i förordningen. Den nya lagen innebär även förändringar med avseende på resedokument: Från och med den 1 april 2016 får endast resenärer som har ett biometriskt pass resa utan visering.

Dessa förändringar i programmet för viseringsundantag har inneburit nya reserestriktioner för medborgare i länder som deltar i programmet. Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten uttryckte vid flera tillfällen EU:s oro rörande de nya åtgärderna i den amerikanska lagstiftningen till kongressen och den amerikanska administrationen, och uppmanade USA att tillämpa lagen på ett flexibelt sätt för att begränsa de negativa följderna för resenärer från EU med ärligt uppsåt. Som svar på denna oro och i enlighet med lagstiftningens bestämmelser beslutade den amerikanska regeringen att i vissa fall inte tillämpa lagstiftningen på vissa personkategorier, utöver de undantag som uttryckligen fastställs i lagstiftningen (t.ex. militär personal och regeringspersonal som reser i tjänsten). Esta-blanketten ändrades i enlighet med detta och låter nu sökande som anser att de tillhör dessa kategorier att lämna ytterligare information, varefter de amerikanska myndigheterna fattar beslut från fall till fall rörande deras rätt till Esta-tillstånd.

Viseringskravet gäller fortsatt för bulgariska, kroatiska, cypriotiska, polska och rumänska medborgare. När det gäller att uppnå fullständig ömsesidighet rörande undantag från viseringskravet för de fem berörda medlemsstaterna har kommissionen sedan länge uttryckt uppfattningen att det inte skulle innebära en ökad migrations- eller säkerhetsrisk för USA att bevilja undantag från viseringskravet för medborgarna i dessa fem länder. Kommissionen kommer därför att uppmuntra USA att överväga, som ett första och omedelbart steg, en åtgärd liknande den kanadensiska utökningen av det elektroniska resetillståndet till bulgariska och rumänska ”lågriskresenärer” – dvs. att medborgare i dessa fem länder som lagligen har använt en visering till USA under de senaste tio åren ska kunna beviljas Esta-tillstånd – och om möjligt ta initiativ till lagstiftning i detta avseende. Dessutom kommer kommissionen att uppmuntra USA att överväga de lagstiftningsinitiativ som lagts fram, framför allt ”Jobs Originating through Launching Travel Act of 2015”.

Parallellt med att diskutera fullständig ömsesidighet rörande viseringar kommer kommissionen att fortsätta övervaka genomförandet av ändringarna i programmet för viseringsundantag, som inför ytterligare reserestriktioner för medborgare i länder som deltar i programmet, och föra en dialog med USA för att se till att dessa förändringar tillämpas på ett sätt som begränsar de negativa följderna för resenärer från EU med ärligt uppsåt. I detta sammanhang kommer kommissionen att uppmuntra USA att överväga de lagstiftningsinitiativ som lagts fram (t.ex. ”Equal Protection in Travel Act of 2016”) för att begränsa restriktionerna för innehavare av dubbla medborgarskap.

IV. Bedömning av följderna av tillbakadragande av viseringslättnaderna

Enligt riktlinjerna för bättre lagstiftning bör de följder av en lag som direkt kan fastställas och förväntas bli betydande förklaras av kommissionen för lagstiftarna så att de kan fatta ett välinformerat och bevisbaserat beslut, även om det inte finns några tillgängliga politiska alternativ för kommissionen (vilket är fallet i den aktuella situationen).

a.Möjliga följder för EU-medborgarna

Vid det nyligen genomförda trepartsmötet intog USA ståndpunkten att hävning av viseringslättnaden skulle leda till att landet i sin tur återinförde viseringskrav för EU-medborgare i alla medlemsstater. Ömsesidighetsprincipen fastställs i den amerikanska lagen om immigration och medborgarskap (avsnitt 217.2 A). Som en följd av detta skulle situationen sannolikt inte förbättras för de fem berörda medlemsstaterna och skulle förvärras för alla medlemsstater som för närvarande åtnjuter rätten till viseringsfria resor till USA.

Grundat på statistik från Världsturismorganisationen (UNWTO) och amerikanska handelsdepartementet uppskattar kommissionen att de EU-medborgare som för närvarande åtnjuter viseringsfria resor årligen skulle behöva ansöka om minst 8 miljoner viseringar för att resa till USA. Med tanke på att viseringsavgiften ligger på 160 US-dollar och att det finns ytterligare ansökningskostnader (på runt 200 US-dollar) innebär det omkring 2,5 miljarder euro i extra kostnader för EU-medborgare/EU-företag.

Även om ömsesidighetsprincipen inte ingår i Kanadas viseringspolitiska ram kan det inte uteslutas att också Kanada skulle svara på liknande sätt om viseringslättnaden för kanadensiska medborgare skulle dras tillbaka. Om så skulle vara fallet uppskattar kommissionen att EU-medborgare skulle ansöka om minst 1,5 miljoner viseringar, vilket skulle innebära 375 miljoner euro i extrakostnader för EU-medborgare/EU-företag.

b.Möjlighet att behandla viseringsansökningar om viseringslättnaden dras tillbaka