MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

EU:s riktlinjer för ett säkert återupptagande av verksamheten i den kulturella och kreativa sektorn - Covid-19

(2021/C 262/01)

I. EU:S KULTURSEKTORER OCH COVID-19-PANDEMIN

De kulturella och kreativa sektorerna och näringarna, även kallade industriella ekosystem, har spelat en avgörande roll i den nya situation som uppstått genom covid-19-pandemin. Krisen har belyst kulturens betydelse för människors välbefinnande (1) och psykiska hälsa. Kulturen har hjälpt människor att hantera effekterna av nedstängning och social distansering, tack vare att den kulturella och kreativa sektorn på ett kreativt sätt engagerat sig och nått ut till sin publik i innovativa virtuella miljöer. De omfattande restriktioner som införts sedan pandemin bröt ut har drabbat den kulturella och kreativa sektorn särskilt hårt: många aktiviteter har avstannat i och med att lokaler och arenor har stängt, evenemang, festivaler och turnéer har ställts in, samtidigt som kulturarbetarnas rörlighet har minskat radikalt och spridningen av kulturella verk har försvårats.

I 2021 års rapport (2) om den inre marknaden bekräftades att detta ekosystemet var ett av de mest drabbade industriella ekosystemen i EU. I rapporten kan man läsa följande: ”Detta gäller särskilt verksamhet som förutsätter lokaler och besök: scenkonst och ”kulturarv” (t.ex. livemusik, teatrar, cirkus, festivaler, film, museer och kulturarvsplatser). Biografoperatörerna i EU rapporterade till exempel en minskning på 70 % av biljettförsäljningen under 2020, konsertsalar rapporterar en minskning av antalet besökare på 76 % (64 % av intäkterna) och museerna förlorade intäkter på upp till 75-80 % (i populära turistregioner). Denna effekt illustreras ytterligare av en minskning på cirka 35 % av de royalties som upphovsrättsorganisationer för upphovsmän och utövande konstnärer tar in. Deras intäkter förväntas fortsätta att minska under 2021 och 2022 (3).

Sett på hela sektorn visar Eurostats uppgifter om förädlingsvärdet att konst, nöje och fritid under 2020 uppvisade den största procentuella minskningen jämfört med 2019 (se diagram 1). Effekterna var särskilt starka under andra och fjärde kvartalet, vilket motsvarar de stora vågorna under pandemin (4). En stor del av dessa verksamheter ingår i ekosystemet.

Procentuell förändring jämfört med samma period föregående år.

Källa: Eurostat.

Med tanke på deras starka tillgångar är kulturen och den kulturella och kreativa sektorn viktiga för EU:s hållbara återhämtning, våra samhällens motståndskraft och, mer allmänt, vårt europeiska levnadssätt. Det behövs mer samordnade och skräddarsydda insatser i alla medlemsstater för att sektorn säkert och gradvis ska kunna återuppta sin verksamhet och bli mer motståndskraftig och förberedd för framtida kriser. Samtidigt behöver den kulturella och kreativa sektorn ett klart perspektiv.

Kommissionen har vidtagit flera åtgärder som kompletterar och stöder medlemsstaternas insatser för att ta itu med pandemins följder för sektorn. Den kulturella och kreativa sektorn har dragit nytta av övergripande direktåtgärder från EU:s sida, och av riktat stöd från EU:s finansieringsinstrument. Den kommer också att få stöd för inkluderande och hållbar återhämtning och motståndskraft inom ramen för den nya (2021–2027) fleråriga budgetramen och NextGeneration EU (5) , (6).

I och med den ökade vaccinanvändningen, som väcker hopp om att vaccination kommer att hjälpa oss att minska spridningen av covid-19 avsevärt, har medlemsstaterna gradvis börjat överväga och genomföra hävande av restriktioner, även på kulturområdet, och att tillåta att kulturplatser, kulturaktiviteter och kulturevenemang öppnas igen. Med tanke på pandemins dynamiska utveckling medför dessa beslut svåra val. Det finns också stora skillnader mellan de olika åtgärder som vidtas på nationell nivå.

För att hjälpa medlemsstaterna i deras beslutsfattande innehåller meddelandet Coronaviruset: en gemensam väg för ett tryggt återöppnande av EU (7) EU-riktlinjer för en säker öppning av kultursektorn inom områdena musik, audivisuella medier, scenkonst, utställningslokaler som muséer och gallerier, bibliotek och kulturarv. Syftet med dessa riktlinjer är att underlätta medlemsstaternas val och förenkla samordningen av deras åtgärder på EU-nivå. De omfattar två centrala dimensioner: En säker återöppning av kultursektorn, och dess hållbara återhämtning.

Riktlinjerna läggs fram mot bakgrund av en gradvis förbättring av folkhälsosituationen i EU (8) på grundval av den senaste tidens ökade vaccintillgång och vaccinationsnivåer, kombinerat med färre nya fall och dödsfall, fler befolkningsgrupper som är skyddade mot sjukdomen och befintliga riskreducerande åtgärder i alla medlemsstater. (9) Även om det finns ett visst utrymme för optimism är spridningen av sars-CoV-2 fortfarande omfattande i stora delar av EU/EES, med det ytterligare hotet från oroande varianter som kräver fortsatt övervakning, vaksamhet och noggrann riskbedömning.

II. EU:S RIKTLINJER FÖR EN SÄKER ÅTERÖPPNING AV DEN KULTURELLA OCH KREATIVA SEKTORN

Det är viktigt att notera att testevenemang som anordnats i olika sammanhang inom den kulturella och kreativa sektorn i EU har visat att få fall av covid-19 kan kopplas till överföring vid eller kring kulturevenemang. Särskilda krav på deltagande och övervakning av data i uppföljningen av dessa experiment har varit avgörande för ett säkert genomförande.

I dessa EU-riktlinjer fastställs en gemensam EU-omfattande strategi för ett samordnat och säkert återupptagande av verksamheten i den kulturella och kreativa sektorn. De syftar till att möjliggöra den flexibilitet som krävs för att ta hänsyn till smittläget i de olika medlemsstaterna, anpassa sig till framstegen när det gäller att mildra pandemin och säkerställa kompatibilitet med andra verktyg och standarder på EU-nivå och internationell nivå. De bygger på synpunkter från Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) och diskussioner med hälsosäkerhetskommittén i maj 2021.

EU:s riktlinjer presenteras nedan i form av

— allmänna principer och indikatorer och

— rekommendationer.

Medlemsstaterna uppmanas att använda riktlinjerna, som med full respekt för subsidiaritetsprincipen förblir frivilliga.

1. Allmänna principer och indikatorer för en säkert återöppning av kultursektorn

a) Andelen vaccinerade

En tillräcklig vaccinationstäckning hos befolkningen är av största vikt för en bred och säker återöppning av samhället, inbegripet kulturinrättningar. Vi närmar oss gradvis målet att vaccinera minst 70 % av den vuxna befolkningen senast i sommar (10), men ett stort antal människor har ännu inte vaccinerats. Det är därför viktigt att planera återinförandet av sociala aktiviteter stegvis, och att i varje fas samla erfarenheter om hur infektionsrisken effektivt kan minskas, och om det bakomliggande smittläget.

b) Lokaliteter och sammanhang

Kulturinstitutioner omfattar en rad olika miljöer (t.ex. inomhus kontra utomhus, besökare som cirkulerar eller intar tilldelade eller lediga platser) där människor samlas i olika former. Det är viktigt att vara medveten om i vilken utsträckning rörelserna kan kontrolleras och om möjliga interaktionsnivåer. Riskreducerande åtgärder minskar risken för överföring, men kan inte helt eliminera den. Beslutet att tillåta en viss typ av evenemang bör därför fattas på grundval av en noggrann riskbedömning (11). När medlemsstaterna öppnar upp kulturella aktiviteter som tidigare har stängts ned bör de ta hänsyn till indikatorerna i tabellerna 1 (populationsnivå) (12), 2 (individuell nivå) och 3 (nivå inom kulturell inrättning) (13).

Tabell 1

Indikatorer på populationsnivå

Indikator Uppgifter Epidemiologisk bakgrund Viruscirkulation i samhället har en direkt inverkan på risken för potentiell överföring i alla miljöer, inbegripet kulturinrättningar. Vaccinationstäckning på populationsnivå Att säkerställa en hög vaccinationstäckning på populationsnivå, med utgångspunkt i dem som löper ökad risk för allvarlig covid-19, anses vara den enda hållbara strategin för att häva åtgärderna och återöppna samhället, inbegripet kulturinrättningar. Cirkulation av immuna, problematiska varianter. Risken för överföring från vaccinerade eller tidigare smittade personer kan vara högre i områden med överföring av immuna virusmutationer i samhället.





Tabell 2

Indikatorer på individnivå

Indikator Uppgifter Åldersblandning och redan existerande hälsoproblem Att vara äldre än 60 år och ha ett redan existerande hälsoproblem är riskfaktorer för allvarlig covid-19. Exempel på detta är högt blodtryck, diabetes, hjärt- och kärlsjukdomar, kronisk luftvägssjukdom, kronisk njursjukdom, nedsatt immunförsvar, cancer och fetma. Testning, vaccinationsstatus och tidigare smittade personer Ett negativt test för snabb upptäckt av antigen (RADT) vid ingången till en lokal kan minska risken för att smittade kommer in. Personer som har vaccinerats utgör en begränsad risk för överföring av covid-19 till andra besökare och deltagare. Personer som bevisligen genomgått en infektion utgör också en lägre risk för överföring. Det är inte känt hur länge denna skyddande effekt kommer att hålla i sig efter infektionstillfället. Positiva antikroppstester anses inte vara tillräckliga bevis på att en person inte kan sprida smitta, och bör därför inte användas som kriterier för tillträde till och deltagande i kulturell verksamhet (14). Genomförande av riskreducerande åtgärder Att undvika fysisk kontakt och hålla ett fysiskt avstånd på 1–2 m anses vara en viktig förebyggande åtgärd. Social distansering har i stor utsträckning tillämpats både i Europa och i den övriga världen. Användningen av munskydd är kopplad till en liten till måttlig minskning av transmissionen och kan användas som en kompletterande åtgärd för att minska smittspridning i inomhusutrymmen och överfulla utomhusutrymmen. Det rekommenderas starkt att andningshygieniska åtgärder iakttas under hela pandemin och som god praxis för att förebygga alla sjukdomar som kan överföras genom direkt kontakt till följd av sekret från luftvägarna. Det rekommenderas också starkt att man vidtar adekvata handhygieniska åtgärder under hela pandemin och som god praxis för att förebygga alla sjukdomar som kan överföras genom direkt kontakt genom sekret från andningsorganen eller via avföring/oralt intag.





Tabell 3

Indikatorer på kulturinstitutionsnivå

Indikator Uppgifter Typ av evenemang Utomhusevenemang är förknippade med lägre risk än inomhusevenemang och bör om möjligt föredras. I inomhusutrymmen bör optimal ventilation säkerställas i enlighet med tillämpliga byggregler, med beaktande av lokalens storlek och antalet besökare/deltagare. Fördelning av människor Sars-CoV-2 sprids särskilt i folksamlingar. I situationer där deltagarna rör på sig (till skillnad från evenemang där deltagarna sitter) är det också svårare att säkerställa tillräcklig social distansering. Platstilldelning innebär ett mervärde om det finns behov av kontaktspårning. Evenemangets storlek Evenemangets storlek påverkar komplexiteten hos potentiell kontaktspårning direkt, om positiva fall upptäcks i efterhand. Kontaktspårning efter stora evenemang med många deltagare kan vara svårare att hantera.

c) Samordnings- och kommunikationsåtgärder

Det är mycket viktigt att det finns mekanismer för att säkerställa samordning och kommunikation mellan myndigheter och aktörer inom kultursektorn samt mellan lokala och nationella/regionala myndigheter. Riskkommunikation, bland annat via digitala medier, är också avgörande för att säkerställa att allmänheten är välinformerad om det lokala sammanhanget, vilka åtgärder som ska vidtas vid misstänkta fall av covid-19, hur man får tillgång till hälso- och sjukvård osv., särskilt eftersom publiken vid större evenemang eller lokaliteter kan komma från andra regioner eller länder. Tydliga riktlinjer och tydlighet när det gäller tidpunkten för när åtgärder ska träda i kraft eller mildras är avgörande för att stödja sektorn.

d) Noggrann och kontinuerlig övervakning

Villkor för deltagande och uppföljning av deltagare för kontaktspårning har testats vid olika evenemang runt om i EU, i syfte att undersöka om sådana evenemang kan anordnas på ett säkert sätt. (15) Dessa försök visar att medlemsstaterna kan fortsätta att överväga att tillåta deltagare i kulturevenemang och kulturplatser på vissa villkor, i kombination med ovannämnda riskbedömning. Noggrann övervakning bör garanteras vid alla större sammankomster, för att förhindra att sådana evenemang blir ”superspridare”.

2. Rekommendationer om hälsoprotokoll för kulturinstitutioner

Utöver ECDC:s riskbedömningar och rekommendationer från relevanta hälsomyndigheter, särskilt Världshälsoorganisationen, bör rekommendationerna nedan vägleda utformningen och genomförandet av åtgärder och protokoll i medlemsstaterna när de återupptar kulturella tjänster och evenemang. Rekommendationerna ska främja en samordnad strategi i linje med specifika nationella/regionala/lokala förhållanden och ge säkrare villkor för publik, kulturarbetare och andra anställda genom användning av hälsoprotokoll inom den kulturella och kreativa sektorn.

När medlemsstaterna utarbetar åtgärder och protokoll för kulturinstitutioner uppmuntras de att:

— ha ett nära samarbete med berörda parter och se till att åtgärderna är skräddarsydda och anpassade till tjänstens storlek och karaktär. Medlemsstaterna bör överväga att stödja dessa åtgärders genomförande.

— regelbundet utvärdera och anpassa åtgärderna för att skydda publikens och arbetstagarnas hälsa, med beaktande av all relevant sakkunskap och alla relevanta överväganden, mot bakgrund av dagens folkhälsobehov,

— Garantera nära samordning på sektorsnivå mellan lokala och nationella folkhälsomyndigheter och kulturinstitutioner så att de senaste reglerna i ett visst geografiskt område sprids och följs och att genomförandet av dem övervakas, och

— på lika villkor tillämpa de föreslagna åtgärderna och protokollen på kulturinstitutioner, oavsett om de är statliga, privata, självstyrande eller av något annat slag.

Följande åtgärder rekommenderas (16):

1) bör medlemsstaterna fortsätta att tillämpa ett strategiskt, stegvist tillvägagångssätt, och börja med ett gradvis öppnande och ett begränsat antal deltagare. Antalet kan ökas om smittläget inte förvärras (t.ex. genom ökad spridning av oroande varianter) och vaccinationstäckningen utvecklas tillräckligt.

2) Kulturinstitutioner bör ha en beredskapsplan där det anges vilka åtgärder som ska vidtas för att förhindra överföring av sars-CoV-2 under ett evenemang/i lokalen. En särskild handlingsplan med uppgifter om personalens roller och ansvarsområden bör alltid finnas tillgänglig för all personal. Denna bör omfatta åtgärdsprotokoll i händelse av att covid-19-fall upptäcks.

3) Arbetsgivare i kulturinrättningar bör också se till att personalen kan följa så många rekommendationer om riskreducering som är praktiskt möjligt. Detta kan inbegripa tillhandahållande av tillräckligt skydd, ett minskat antal anställda på plats samtidigt, minimering av antalet fysiska kontakter med andra personer och deras varaktighet, möjlighet till distansarbete, uppdelade paustider så att inte alla pausar samtidigt, maximering av användningen av elektronisk kommunikation och tillhandahållande av lämplig utbildning för all personal (17).

4) Arbetsgivare bör underlätta och främja de anställdas tillgång till covid-19-vaccinationer i enlighet med de nationella planerna, eftersom personalen vid kulturinrättningar kommer i kontakt med allmänheten och med annan personal.

5) Allmänheten bör få all nödvändig information på ett tillgängligt sätt, bland annat via digitala medier, före ankomst och på plats, om all aktuell vägledning från lokala folkhälsomyndigheter och om särskilda åtgärder på platsen.

6) Tillträde till kulturinstitutioner skulle kunna villkoras av bevis på negativt covid-19-test (RT-PCR-test eller antigentest i form av snabbtest) och/eller vaccinering och/eller bevis på covid-19-diagnos inom vissa tidsperioder, dvs. liknande EU:s digitala covid-certifikat. Etablissemang kan också överväga att tillhandahålla antigentest i form av snabbtest vid inträdet, om detta är möjligt. Beroende på det lokala smittläget (t.ex. Förekomsten av immuna virusmutationer) skulle detta krav kunna utvidgas till att omfatta fullt vaccinerade personer.

7) Etablissemangen bör se till att gästernas kontaktuppgifter är tillgängliga om de behövs för kontaktspårning. Kontaktspårningsåtgärder bör strikt begränsas till syftet att hantera covid-19-utbrottet. Anläggningarna bör göra deltagarna medvetna om möjligheten att använda mobila kontaktspårningsappar, eftersom de är till hjälp för att rapportera nära kontakter med personer som blir sjuka efter händelserna. Många medlemsstater tillhandahåller sådana appar, som i enlighet med EU:s gemensamma verktygslåda för nätverket för e-hälsa inrättats för mobila applikationer för kontaktspårning i EU:s kamp mot covid-19, och håller på att förbättra apparna med ytterligare funktioner, t.ex. med digital närvaro-kontaktspårning för anmälan av hotspots för covid-19 till masspublik.

8) Deltagare i stora evenemang bör övervakas och utbrott identifieras och utredas för att öka kunskapen om hur man kan organisera ett säkert återupptagande av kulturaktiviteter.

9) Etablissemang bör vidta riktade åtgärder för att se till att social distansering bibehålls i gemensamma utrymmen där folk sannolikt samlas under längre tid (dvs. längre än 15 minuter), som att fastställa största tillåtna antal gäster i varje gemensamt utrymme (t.ex. restauranger, caféer, barer, foajéer). Om social distansering inte kan garanteras fullt ut bör det starkt övervägas att föreskriva användning av munskydd för alla gäster även på öppna platser.

10) Utöver social distansering bör särskilda personliga skyddsåtgärder (t.ex. handhygien och andningshygien) och rengörings- och desinfektionsprotokoll införas (18).

11) Handhygien är en viktig riskreducerande åtgärd, och dess betydelse bör tydligt anges. Etablissemangen bör se till att det är enkelt att tvätta händerna med flytande tvål och att det finns engångshanddukar av papper eller automatiska handtorkar och handsprit.

12) Både personalens och allmänhetens användning av munskydd bör betraktas som en kompletterande åtgärd (om avstånd på 1–2 m inte kan garanteras), men ska inte ersätta de grundläggande riskreducerande åtgärderna. Lämplig användning av munskydd är viktigt och bör förklaras för arrangörer och publik, särskilt när social distansering inte kan upprätthållas (19).

13) Att öka frekvensen av luftutbyten och tillhandahålla så mycket utomhusluft som möjligt rekommenderas, antingen genom naturlig eller mekanisk ventilation beroende på etablissemanget (20).

14) Det är viktigt att rengöra ofta berörda ytor så ofta som möjligt (minst dagligen och helst oftare) (21).

15) Övervakning av genomförandet av kraven bör följas upp noggrant.

III. ÅTGÄRDER FÖR ATT STÖDJA EN HÅLLBAR ÅTERHÄMTNING INOM KULTURSEKTORN

Återöppnandet av kulturella sammanhang bör åtföljas av en rad åtgärder för att säkerställa en hållbar återhämtning och motståndskraft i hela sektorn i linje med den senaste uppdateringen av EU:s industristrategi (22) och i enlighet med reglerna för statligt stöd . Medlemsstaterna skulle kunna tillämpa dessa åtgärder i nära samarbete med kultursektorerna och delsektorerna för att stödja deras återhämtning och förbättra deras motståndskraft.

a) EU-verktyg för att underlätta återöppnandet

På kommissionens begäran har Europeiska standardiseringskommittén (CEN) lagt fram hälso- och säkerhetsprotokoll för att förhindra spridningen av covid-19 i turistsektorns ekosystem. Dessa berör uttryckligen också vissa kulturella sektorer. Initiativet innehåller också en särskild märkning, det europeiska covid-19-säkerhetsmärket för turistsektorn som medlemsstaterna kan ställa till förfogande. Medlemsstaterna kan också hjälpa kulturorganisationer som vill dra nytta av säkerhetsmärket att utnyttja EU:s olika finansieringsmöjligheter för turism och kultur för att täcka potentiella kostnader i samband med att uppnå märkningen (23).

Som en del av sina nationella lösningar får medlemsstaterna besluta (och uppmuntras till) att använda EU:s digitala covid-certifikat (24) för säker tillgång till och deltagande i kulturaktiviteter (25). Användningen av EU:s digitala covid-certifikat kommer att förenkla formaliteterna för personer som vill resa till andra medlemsstater och delta i kulturevenemang.

Medlemsstaterna bör utnyttja de möjligheter som erbjuds genom EU:s nya webbplattform Re-open EU (26), som ger viktig information, bland annat om öppnandet av kulturmiljöer, och gör det möjligt för den europeiska allmänheten att planera sina resor i fullt förtroende. Medlemsstaterna bör fortsätta att i god tid tillhandahålla validerad information om kulturmiljöer för denna plattform.

Medlemsstaternas lokala förvaltningar uppmanas att använda Cultural gems (27) — en öppen plattform för kartläggning av kulturella och kreativa platser i Europa – för att ge besökarna information om kultur i städer och på så sätt stödja kulturturismen. Lokala förvaltningar kan engagera lokalbefolkningen i kartläggningen.

b) Bygga upp nytt förtroende med förlorad publik

Medlemsstaterna bör hjälpa till att utforma och underlätta nya affärsmodeller och innovativa system för att öka sektorernas kapacitet att ta sig ur krisen.

Sektorerna har också experimenterat med nya former av kontakter med sin publik genom digital teknik, till exempel på det audiovisuella området, där biografer samarbetat med onlineplattformar, eller på området scenkonst och musik. Inom de olika sektorerna har även festivaler lanserat innovativa online-modeller för att nå ut till publiken.

Inom ramen för programmet Kreativa Europa har ett nytt verktyg, Perform Europe, lanserats för att stödja innovativa, inkluderande och hållbara distributionsmodeller och turnémodeller inom scenkonstsektorn. (28) Ett innovativt system för att stödja en den europeiska musiksektorns hållbara återhämtning kommer också att göras tillgängligt under 2021 (29).

c) Experimentera med nya sätt att främja kulturellt innehåll och reagera på förändringar i publikens beteende

Medlemsstaterna bör hjälpa sektorn att anpassa sig till nya samhällsbehov efter pandemin genom att kombinera åtgärder inriktade på den digitala och den fysiska miljön. Åtgärder för att underlätta den digitala publikens engagemang och öka kunskapen om denna bör främjas.

Under andra halvåret 2021 kommer kommissionen att inrätta en expertgrupp för kunskap om den digitala publiken som ska fokusera på erfarenheterna från covid-relaterade metoder och innovationer för att behålla publiken och bygga upp ny publik online. Medlemsstaterna uppmanas att tillhandahålla expertkunskap till denna grupp och att genomföra relevant god praxis som härrör från dess arbete.

d) Anpassa kulturutbudet till specifika mål och olika miljöer och stärka kopplingen mellan kultur och välbefinnande

Medlemsstaterna uppmanas att främja en starkare koppling mellan kultur, utbildning och välbefinnande. De bör stödja sektorn i dess ansträngningar att tillgodose behoven hos de grupper som drabbats särskilt hårt av pandemin och se till att utsatta gruppers tillgång till kultur förblir en prioritering. Kommissionen har inlett en ansökningsomgång för att stödja utvecklingen av strategier för kultur och välbefinnande nedifrån och upp (30).

e) Underlätta investeringar i strategier som främjar sektorns hållbarhet och motståndskraft

Det är viktigt att medlemsstaterna drar full nytta av faciliteten för återhämtning och resiliens (31) för att möjliggöra återhämtning från pandemins negativa effekter och göra den kulturella och kreativa sektorn mer motståndskraftigt mot framtida kriser genom att ta itu med dess strukturella utmaningar.

Medlemsstaterna bör också arbeta i nära samarbete med regioner och lokala myndigheter för att på bästa sätt utnyttja de möjligheter för kultur som är kopplade till sammanhållningspolitiken under programperioden 2021–2027 (32).

Medlemsstaterna bör fortsätta att undersöka möjligheterna till kompletterande finansiering av kulturarvet. Tillsammans med kulturinstitutioner bör de överväga sätt att främja och dra nytta av resultaten av bästa praxis i hela EU, såsom nyligen fastställts av kommissionen (33).

Medlemsstaterna bör också överväga åtgärder för att använda blandade källor för att bidra till att minska den extra ekonomiska börda som är kopplad till återöppnandet (t.ex. kostnader för tillämpning av hälsoprotokoll och för åtgärder såsom personalutbildning och kommunikation med publiken).

f) Investera i kompetens, digital utbildning och digital kapacitetsuppbyggnad

Medlemsstaterna och den kulturella och kreativa sektorn uppmanas att främja nya utbildningsmodeller, ömsesidigt lärande och kompetenshöjning för att ge kulturarbetare och yrkesverksamma de nya färdigheter som krävs för den digitala återhämtningen.

På EU-nivå kommer kompetenspakten (34) att underlätta tillgång till information. Kompetensagendan för Europa (35) stöder digitala färdigheter, bland annat data-snabbkurser för små och medelstora företag och programmet för ”digitala frivilligarbetare” för att höja kompetensen hos den nuvarande arbetskraften i små och medelstora företag på digitala områden.

Programmet Kreativa Europa kommer att fortsätta att stödja yrkesverksamma genom att utrusta dem med de färdigheter som behövs för att fullt ut utnyttja de möjligheter som digital teknik erbjuder, både för kreativa ändamål och för affärsändamål. Inom ramen för programområdet Kultur har under 2021 stöd till utveckling av digitala verktyg för att uppmuntra omvandling och öka konkurrenskraften lyfts fram som en möjlig prioritering för alla sektorer och som en del av relevant kapacitetsuppbyggnad, särskilt för yrkesverksamma inom musik och kulturarv. Åtgärden för utveckling av mediekompetens och talanger inom programmet Kreativa Europa kommer att fortsätta att stödja yrkesverksamma inom den audiovisuella sektorn.

Det nya programmet för ett digitalt Europa (36) kommer att utgöra en viktig resurs för medlemsstaterna och den kulturella och kreativa sektorn när de eftersträvar synergier mellan digitala förvaltare och stärker den digitala kapacitetsuppbyggnaden.

Medlemsstaterna uppmanas att övervaka utvecklingen och resultaten av Charter-projektet och den pågående den branschspecifika kunskapsalliansen inom Erasmus+ på kulturarvsområdet (37).

g) Spridning av uppgifter och uppföljning av testsevenemang

Medlemsstaterna uppmanas att samla in och sprida uppgifter om resultat och säkerhet i samband med kulturevenemang för att stödja informationsutbytet inom den kulturella och kreativa sektorn och, när så är lämpligt, med forskarsamhället.

h) Ökade resurser inom nya EU-program

Medlemsstaterna bör sprida information till den kulturella och kreativa sektorn om nya finansieringsmöjligheter inom den nya generationen av EU-program (2021–2027). Kulturmyndigheter och kulturorganisationer bör uppmuntras att utnyttja potentialen hos program som Kreativa Europa och Horisont Europa, som har öronmärkt en betydande ökning av sin budget för den kulturella och kreativa sektorn. För att tillgodose sektorernas mest akuta behov kommer det kompletterande programmet Kreativa Europa att tidigarelägga sitt stöd genom att tillhandahålla 728 miljoner euro under 2021 och 2022.

Under hösten 2021, och med utgångspunkt i det interaktiva onlineverktyg som togs fram våren 2021 för den audiovisuella sektorn och mediesektorn, kommer kommissionen att publicera en särskild onlineguide om EU-finansiering för kultur, som omfattar över 15 EU-fonder och som medlemsstaterna och berörda parter uppmuntras att använda.

i) Mervärdesskattesatser och andra åtgärder

Medlemsstaterna uppmanas att beakta särdragen hos de anställda inom kultursektorn, särskilt när det gäller konstnärer, och sådana yrkesverksamma som har mycket osäkra arbeten. För att främja övergången till ett mer digitalt och hållbart kulturekosystem kan medlemsstaterna vilja använda en rad olika åtgärder, från investeringar till subventioner, i enlighet med reglerna för statligt stöd, för att bidra till att bevara arbetstillfällen och arbetstagarnas rättigheter i den kulturella och kreativa sektorn. Medlemsstaterna har redan tillgång till lägre mervärdesskattesatser för tjänster som tillhandahålls av kultursektorn, vilket gör det möjligt för dem att tillämpa de mervärdesskattesatser som de anser vara lämpligast till stöd för denna sektor.

När det gäller statligt stöd omfattar den tillfälliga ramen för att stödja ekonomin som svar på covid-krisen (38) alla sektorer, inklusive den kulturella och kreativa. De flesta anmälda stödordningar har omfattat en rad sektorer, så det är omöjligt att exakt ange det stödbelopp som beviljats den kulturella och kreativa sektorn inom denna ram. I slutet av maj 2021 uppgick dock de anmälda särskilda statliga stödordningarna till stöd för den kulturella och kreativa sektorn till cirka 268 miljoner euro (39).

j) Konstnärers arbetsförhållanden

Konstnärernas ställning och arbetsvillkor kommer att vara en viktig fråga för EU:s kultursamarbete. I april 2021 sammankallade kommissionen till en kulturdialog med 47 organisationer inom den kulturella och kreativa sektorn (40), och en ny grupp experter från medlemsstaterna kommer att inleda sitt arbete under hösten 2021. Kommissionen fortsätter att föra en branschvis social dialog med organisationer för scenkonst genom kommittén för liveuppträdanden (41). Kommissionen har också inlett en EU-studie om musikskaparnas hälsa och välbefinnande (42).

IV. NÄSTA STEG

Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att använda vägledningen i detta meddelande. Det kommer att underlätta ett snabbt utbyte av information om genomförandet av åtgärder för en säker återöppning av kultursektorerna i Europa mellan ECDC och medlemsstaternas företrädare. En fokuserad diskussion om användningen av dessa rekommendationer och om resultaten av experiment och deras relevans för en säker och hållbar återöppning av de berörda sektorerna. Resultaten av dessa diskussioner bör också ligga till grund för EU:s framtida kulturpolitiska samarbete.

(1) Covid-19-pandemins inverkan på vår psykiska hälsa togs upp vid en konferens den 10 maj 2021. https://ec.europa.eu/health/non_communicable_diseases/events/ev_20210510_en

(2) Arbetsdokument från kommissionens avdelningar ”Årlig rapport om den inre marknaden 2021”, som åtföljer meddelandet Uppdatering av 2020 års nya industristrategi: en starkare inre marknad för EU:s återhämtning, SWD(2021)351, 5 maj 2021.

(3) Rebuilding Europe – the cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis, EY (januari 2021).

(4) 2021 års rapport om den inre marknaden

(5) https://ec.europa.eu/culture/resources/coronavirus-response

https://ec.europa.eu/info/strategy/recovery-plan-europe_en

(6) För att stärka utbytet av god praxis inom sektorerna och mellan EU-länderna lanserade kommissionen under våren 2020 två nya plattformar: Creatives Unite, en plattform för och av den kulturella och kreativa sektorn, och en plattform för EU:s medlemsstater där företrädare för kulturministerier kan utbyta god praxis.

(7) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/communication-safe-sustained-reopening_en.pdf

(8) ECDC, Weekly Covid-19, Landsöversikt: https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/country-overviews

(9) ECDC Rapid Risk Assessment: Assessing SARS-CoV-2 circulation, variants of concern, non-pharmaceutical interventions and vaccine rollout in the EU/EEA femtonde uppdatgeringen, 10 juni 2021, https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/rapid-risk-assessment-sars-cov-2-circulation-variants-concern

(10) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52021DC0035

(11) Ett riskbedömningsverktyg har tagits fram för dem som planerar stora sammankomster: https://www.who.int/publications/i/item/10665-333185; European COVID-19 Forecast Hub kan också bidra till planeringen av större händelser genom att tillhandahålla prognoser för utbrott.

(12) Uppgifter om den smittläget finns i ECDC:s veckovisa översikt över covid-19. Uppgifter om vaccinationsläget finns på ECDC:s resultattavla för vaccin- och vaccinationsläget i EU/EES, och information om varianternas spridning finns på ECDC:s resultattavla över sars-cov-2-varianter .

(13) Annan information och indikatorer som kan ligga till grund för riskbedömningen omfattar följande: a) Resultatdata om sars-CoV-2-överföring från kulturevenemang för försöksändamål. b) Uppgifter om risken för överföring av sars-CoV-2 för fullt vaccinerade personer vid medelstora till stora sammankomster av personer med blandad eller okänd vaccinationsstatus, i full överensstämmelse med EU:s integritets- och dataskyddsregler. c) Uppgifter om risken för sars-CoV-2-infektion för ovaccinerade och tidigare smittade individer vid medelstora till stora sammankomster av personer med blandad eller okänd vaccinationsstatus, i full överensstämmelse med EU:s bestämmelser om integritet och uppgiftsskydd.

(14) https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/use-antibody-tests-sars-cov-2-context-digital-green-certificates

(15) Resultat av studier, såsom studien från Berlins tekniska universitet om smittspridning genom aerosolpartiklar i kulturmiljöer (GCF 2/2021 – officiell länk: http://dx.doi.org/10.14279/depositonce-11401), ger vetenskapligt stöd för att uppmuntra till återupptagande av kulturaktiviteter. I forskning som publicerades i december 2020 av Institut Pasteur framhölls att kulturevenemang spelade en minimal roll för spridningen av viruset. Endast 2,2 % av de positiva fallen misstänktes (utan bevis) härröra från ett kulturevenemang. Se citatet på sidan 7, näst sista stycket i detta dokument, endast tillgängligt på franska. Två viktiga exempel på säkra kulturevenemang: pilotevenemang i Barcelona den 27 mars: https://www.thelancet.com/journals/laninf/article/PIIS1473-3099(21)00268-1/fulltext konsert i Accor Arena, Paris den 29 maj (https://www.culturematin.com/publics/securite-accueil/live-le-concert-test-de-l-accor-hotel-arena-s-est-il-bien-passe.html?nl=103306&utm_source=email&utm_id=219248&utm_campaign=newsletter-2021-06-03).

Ytterligare exempel finns här: https://creativesunite.eu

(16) Mot bakgrund av smittläget enligt ECDC:s senaste Rapid Risk Assessment (10 juni 2021): https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/rapid-risk-assessment-sars-cov-2-circulation-variants-concern

(17) https://osha.europa.eu/en/themes/covid-19-resources-workplace

(18) Riktlinjer för genomförandet av riskreducerande åtgärder mot covid-19 https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-guidelines-non-pharmaceutical-interventions

(19) Användning av munskydd i samhället: första uppdateringen – Effektivitet när det gäller att minska spridningen av covid-19, ECDC: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/using-face-masks-community-reducing-covid-19-transmission

(20) Värme-, ventilations- och luftkonditioneringssystem i samband med covid-19: första uppdateringen, ECDC: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/heating-ventilation-air-conditioning-systems-covid-19

(21) https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/disinfection-environments-covid-19

(22) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/europe-fit-digital-age/european-industrial-strategy_en I EU:s industristrategi har sektorn identifierats som ett av de 14 industriella ekosystemen för inkluderande och hållbar återhämtning och den dubbla (gröna och digitala) omställningen av EU:s ekonomi.

(23) https://ec.europa.eu/growth/content/new-european-tourism-covid-19-safety-seal-available_en. Det nya CEN-avtalet för turistnäringen innehåller också protokoll för museer, kulturarvsplatser, nattlivsnäringen, scenkonst och utställningar.

(24) EU digital COVID certificate - Consilium (europa.eu)

(25) Genom att tillhandahålla den nödvändiga rättsliga grunden för behandling av personuppgifter i nationell lagstiftning, som måste vara förenlig med unionens dataskyddslagstiftning.

(26) Re-open EU (europa.eu)

(27) https://culturalgems.jrc.ec.europa.eu

(28) Perform Europe

(29) 2020 förberedande åtgärd Music Moves Europe:Ett innovativt stödsystem för ett hållbart musikekosystem.

(30) Förberedande åtgärd – Utveckling nedifrån och upp av politiken för kultur och välbefinnande i unionen Kultur och kreativitet (europa.eu)

(31) Faciliteten för återhämtning och resiliensEuropeiska kommissionen (europa.eu)

(32) Sammanhållningspolitiken 2021–2027 – Regionalpolitik – Europeiska kommissionen (europa.eu)

(33) Kommissionen har hjälpt till att identifiera möjligheter att främja finansieringen av kultur och kulturarv utöver offentligt stöd vid en workshop om kompletterande finansiering av kulturarvet i januari 2021. Över 100 exempel på god praxis identifierades och offentliggjordes. Två EU-finansierade projekt ger ytterligare insikter: Circular models leveraging investments in cultural heritage adaptive reuse (Cirkulära modeller som fungerar som hävstång för investeringar i en adaptiv återanvändning av kulturarvet) (CLIC) – som finansieras genom Horisont 2020. Financing impact on regional development of cultural heritage valorisation (Finansiering av kulturarvets betydelse för den regionala utvecklingen) (FINCH) – som finansieras genom Interreg Europe. Ytterligare information finns här: https://ec.europa.eu/culture/cultural-heritage/funding-opportunities-cultural-heritage

(34) Kompetenspakten - Sysselsättning, socialpolitik och inkludering - Europeiska kommissionen (europa.eu)

(35) EUR-Lex - 52016DC0381 - SV - EUR-Lex (europa.eu)

(36) DIGITALEUROPE – De digitalt omvandlande näringarnas röst i Europa.

(37) Home - CHARTER (charter-alliance.eu)

(38) EUR-Lex - 52020XC0320(03) - SV - EUR-Lex (europa.eu)

(39) Förteckningen över antagna beslut enligt den tillfälliga ramen finns på: Competition - State aid - State aid rules and coronavirus - Europeiska kommissionen (europa.eu)

(40) Status and Working Conditions of Artists and Cultural and Creative Professionals – Voices of Culture

(41) Dialog inom branscher - Sysselsättning, socialpolitik och inkludering - Europeiska kommissionen (europa.eu)

(42) https://ec.europa.eu/culture/sectors/music/music-moves-europe