Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets åttonde direktiv om bestämmelser rörande sommartid"

(97/C 30/07)

Den 28 maj 1996 beslutade rådet att i enlighet med artikel 100a i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för transport och kommunikation, som var ansvarig för kommitténs förberedande arbete, antog sitt yttrande den 24 juli 1996. Föredragande var Francis J. Whitworth.

Vid sin 338:e plenarsession den 25-26 september 1996 (sammanträdet den 25 september 1996) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 96 röster för, 1 mot och 5 nedlagda.

1. Inledning

1.1. I november 1993 lade Ekonomiska och sociala kommittén fram ett yttrande om "Förslag till ett sjunde direktiv om bestämmelser rörande sommartid".

1.2. Detta direktiv omfattade åren 1995-1998. Det fortsatte med ett gemensamt datum för sommartidens början, den sista söndagen i mars, alla fyra åren, men föreskrev för första gången ett gemensamt slutdatum, den sista söndagen i oktober, för alla medlemsstater 1997 och 1998.

1.3. Kommittén godkände förslaget till direktiv och det antogs oförändrat den 30 maj 1994.

1.4. I det nya direktivet vill man att dessa bestämmelser skall fortsätta att gälla (ett gemensamt datum för sommartidens början, dvs. den sista söndagen i mars och ett gemensamt slutdatum, dvs. den sista söndagen i oktober) i ytterligare fyra år - 1998-2001.

1.5. Det föreslagna direktivet åtföljs av en rapport som sammanfattar resultaten av en undersökning från 1995. Ett konsultföretag fick i uppdrag av kommissionen att undersöka sommartidens effekter på energiförbrukning, folkhälsa, arbetsförhållanden och livsstil, jordbruk, miljöskydd, trafiksäkerhet samt turist- och fritidsindustri. Undersökningen är uttömmande och omfattar 263 sidor. Den bygger på resultaten från 38 tidigare undersökningar i ämnet. Yttranden från 215 organisationer i de olika medlemsländerna har granskats

1.6. I undersökningen fann man enligt rapporten att en överväldigande majoritet föredrar att behålla bestämmelserna om sommartid i Europeiska unionen och att man i allmänhet är ense om att det finns ett behov av att fullständigt harmonisera datum för sommartidens början och slut inom unionen.

2. Kommentarer till förslaget till direktiv

2.1. Fastän det sjunde direktivet skall gälla i ytterligare ett och ett halvt år och det gemensamma slutdatumet, den sista söndagen i oktober, ännu inte har trätt i kraft anser kommittén att det är lämpligt att lägga fram ett direktiv som omfattar nästa fyraårsperiod, för att industrin och andra berörda sektorer skall ha möjlighet att planera framåt.

2.2. Med tanke på sina kommentarer i yttrandet om det sjunde direktivet och det allmänt positiva mottagandet av direktivets bestämmelser från kommissionens sida och i undersökningsrapporten, stöder kommittén förslaget till det åttonde direktivet.

3. Kommentarer till rapporten

3.1. Undersökningen behandlade tre möjligheter när det gäller sommartid:

- Att situationen förblir oförändrad i medlemsstaterna.

- Att Storbritannien och Irland ansluter sig till centraleuropeisk tid.

- Att sommartiden överges i alla medlemsländer och att Storbritannien och Irland ansluter sig till centraleuropeisk tid.

3.2. Kommissionen noterar i rapporten och kommittén bekräftar i enlighet med sitt yttrande från 1993 att beslutet om vilken tidszon man skall tillhöra är en fråga som tillkommer varje enskild medlemsstat att besluta om.

3.3. I undersökningen fann man enligt rapporten att en överväldigande majoritet föredrar att behålla bestämmelserna om sommartid i Europeiska unionen och att det skulle leda till ekonomiska och sociala nackdelar inom många olika områden om man övergav sommartiden. I rapporten anser man att detta utesluter den tredje möjligheten.

3.4. Slutligen visade undersökningen enligt rapporten att det skulle gynna Irland och Storbritannien om de harmoniserade sin tid med medlemsstaterna i den centraleuropeiska tidszonen. Denna standardisering skulle även gynna dessa sistnämnda länder.

3.5.1. Kommittén anser att undersökningen bidrar med användbara och relevanta uppgifter inom de olika områden som den omfattar, men den har oundvikligen en del brister. Särskilt är försöken att kvantifiera identifierade fördelar och nackdelar i ekonomiska termer tämligen diskutabla. Begripligt nog är uppgifterna i anslutning till alternativ 2 till övervägande del hämtade från Storbritannien och Irland. Undersökningen gjordes innan Portugal nyligen övergick till centraleuropeisk tid minus en timme (densamma som i Irland och Storbritannien).

3.5.2. När det gäller det viktiga ämnet vägsäkerhet kom fullständig information in endast från fyra medlemsstater och ofullständig information från fem. Följderna för barn som får gå till skolan i mörker togs inte upp specifikt, inte heller i vilken utsträckning barnen i Irland, Storbritannien och Nordirland (samt Portugal) påverkas om dessa övergår till centraleuropeisk tid. Emellertid visar de statistiska uppgifterna att antalet trafikolyckor kulminerar kring kl. 16.00 i alla nio länderna och att en förändring till alternativ 2 skulle leda till en minskning av den typen av dödsfall och skador i Storbritannien.

3.5.3. I analysen koncentrerar man sig mer på fördelarna med ljusare kvällar och mindre på nackdelarna med mörkare morgnar, men slutsatsen blir att fördelarna med ljusare kvällar är särskilt tydliga vad gäller energikonsumtion, fritidsaktiviteter och turism, medan de mörkare morgnarna kan ge upphov till problem för jordbruket och byggnadsindustrin.

3.6. Undersökningsrapporten bortser ifrån att den östeuropeiska tidszonen (tillämpas i Finland, Grekland och i de östeuropeiska länder som har ansökt om medlemskap) ligger en timma före den centraleuropeiska tidszonen. Kommittén anser att det är orealistiskt att anta att det någonsin kommer att bli möjligt för alla medlemsstater att tillämpa samma tid.

3.7. Frågan om sommartid är i mycket hög grad föremål för subjektiva bedömningar och framkallar starka personliga känslor när någon förändring planeras. Trots sina brister bidrar undersökningen på ett utmärkt sätt till debatten på det här området genom att lägga fram en avsevärd mängd sakliga bevis. Den visar speciellt att när det gäller Irland och Storbritannien skulle fördelarna av en övergång till centraleuropeisk tid uppväga nackdelarna inom de olika sociala och ekonomiska områdena.

4. Slutsatser

4.1. Kommittén stöder förslaget till direktiv.

4.2. Trots de brister som noterats rekommenderar kommittén rapporten och undersökningen till berörda parter i de medlemsländer där förändringar planeras, som ett exempel på objektiv extern information på vilken de kan grunda sin bedömning.

4.3. Kommittén stöder kommissionens uttalande om att dess uppgift begränsas till att harmonisera sommartidsschemat och att beslut om att ändra andra tidsarrangemang i de olika medlemsstaterna tillkommer medlemsstaterna själva.

Bryssel den 25 september 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Carlos FERRER