GEMENSAMT MEDDELANDE TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA SOCIALA KOMMITTEN SAMT REGIONKOMMITTÉN Det östliga partnerskapet: En färdplan inför toppmötet hösten 2013 /* JOIN/2012/013 final */





GEMENSAMT MEDDELANDE TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA SOCIALA KOMMITTEN SAMT REGIONKOMMITTÉN Det östliga partnerskapet: En färdplan inför toppmötet hösten 2013 INLEDNING Samarbetet mellan EU och dess östeuropeiska partnerländer – Armenien, Azerbajdzjan, Vitryssland, Georgien, Moldavien och Ukraina – är en viktig del av EU:s yttre förbindelser. Ju mer partnerländerna närmar sig EU desto större blir möjligheten att öka de politiska, ekonomiska och kulturella kopplingarna både med EU och bland länderna själva. Syftet med detta meddelande är att presentera färdplanen för det östliga partnerskapet som man enades om vid det toppmöte om det östliga partnerskapet som hölls i Warszawa den 29–30 september 2011[1]. Färdplanen är avsedd att vägleda arbetet inför nästa toppmöte som planeras äga rum under hösten 2013[2]. Den omfattar både de bilaterala och multilaterala dimensionerna i det östliga partnerskapet och styrs av principerna om delat ansvar, differentiering och villkorlighet. 1. POLITISKT SAMMANHANG 1.1. Det östliga partnerskapet: ett jämbördigt partnerskap med gemensamma värderingar Det östliga partnerskapet lanserades under 2009 vid ett toppmöte som hölls i Prag[3], som en strävan från EU och de östliga partnerländerna för att bidra till att främja politiska och ekonomiska reformer och hjälpa dem att närma sig EU. Det bygger på ett gemensamt engagemang för principerna i internationell rätt och de grundläggande värderingarna, däribland demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, samt för marknadsekonomi, hållbar utveckling och goda styrelseformer. Även om varje land har en individuell förbindelse med EU har EU och dess partnerländer, inom ramen för det östliga partnerskapet, åtagit sig att vidareutveckla den multilaterala dimensionen ytterligare, som omfattar samtliga EU-medlemsstater och partnerländer. Den multilaterala dimensionen är avsedd att stärka och komplettera den bilaterala inriktningen, och underlätta utvecklingen av gemensamma ståndpunkter och gemensam verksamhet. Under det andra toppmötet för det östliga partnerskapet som hölls i Warszawa i september 2011 bekräftades den dagordning som man kommit överens om i Prag och konstaterades de stora framsteg som gjorts på ett flertal områden. Deltagarna i toppmötet konstaterade dock också att reforminsatserna behövde förstärkas, att den takt med vilken reformerna genomfördes var avgörande för samarbetsnivån och att de partnerländer som engagerade sig mest i reformerna gynnades mest av sina förbindelser med EU. Deltagarna efterlyste också ett förnyat åtagande om gemensamma värderingar. Det är viktigt att göra förändringar på fältet, bygga upp hållbara demokratiska institutioner, nå fredliga lösningar på långvariga konflikter samt skapa en stabil grund för en hållbar ekonomisk tillväxt som kommer alla till del och nya arbetstillfällen. Framsteg mot djup och hållbar demokrati är av avgörande betydelse för de framtida förbindelserna mellan EU och dess östeuropeiska partnerländer. Särkild tonvikt lades på behovet av kontakter med samhällena i stort. Det civila samhället är ett grundläggande inslag i ett väl fungerande demokratiskt system. EU:s stöd till och samarbete med det civila samhället i de östeuropeiska länderna håller därför på att stärkas avsevärt. Dessa aspekter betonas därför i den föreslagna färdplanen. 1.2. Mål Huvudmålet med det östliga partnerskapet är att skapa förutsättningar för att påskynda den politiska associeringen och fördjupa den ekonomiska integrationen mellan EU och de berörda östeuropeiska partnerländerna. Under toppmötet i Warszawa för det östeuropeiska partnerskapet konstaterades att det fanns en strävan i riktning mot Europa och att vissa partnerländer valt att närma sig Europa och att de engagerar sig för att bygga djupa och hållbara demokratier. Den särskilda roll som det östeuropeiska parnerskapet har för att stödja dem som strävar efter en allt närmare förbindelse med EU[4] belystes. Det östliga partnerskapet syftar också till att främja regionalt samarbete och goda grannförbindelser. Dessa avsikter stöder det gemensamma åtagandet för stabilitet, säkerhet och välstånd i både EU och partnerländerna. Till stöd för dessa övergripande mål kommer EU och de östeuropeiska parnerländerna att göra följande: · Ingå nya och djupare avtalsförbindelser i form av associeringsavtal mellan EU och respektive partnerland och, när det är lämpligt, inrätta djupgående och omfattande frihandelsområden där tillnärmningen av regelverket kan stärka de positiva effekterna av liberaliseringen av handeln och investeringarna, och skapa tillnärmning till EU:s lagar och standarder. · Stödja medborgarnas rörlighet och liberalisering av viseringsbestämmelser i en väl fungerande och säker miljö. Medborgarnas rörlighet i partnerländerna kommer att främjas genom förenklade viseringsförfaranden och återtagandeavtal som ett första steg mot slutmålet som är ett system med viseringsfria resor. · Stärka sektorssamarbetet och underlätta partnerländernas deltagande i EU:s program och organ. Det östliga partnerskapet tar upp frågan om en oavslutad omställning. Det hjälper parterländerna att slutföra sin omställning till demokrati och en marknadsorienterad ekonomi genom att stödja deras reformprocesser. 2. GENOMFÖRANDE AV EN NY STRATEGI Färdplanen syftar till att omsätta principen ”mer ger mer” i den nya europeiska grannskapspolitiken i praktiken. Ju mer ett land fortskrider i sina inhemska reformer, desto mer stöd får det från EU. Detta kommer att inbegripa ökad finansiering för social och ekonomisk utveckling, större program för omfattande institutionsuppbyggnad, ökad tillgång för östeuropeiska partnerländer till EU:s inre marknad, ökad EU-finansiering för investeringar, inklusive lån från EIB samt anslag från EU:s budget som blandas med lån från EIB och andra internationella finansinstitut, samt en stärkt politisk dialog. EU kommer att bedöma framstegen med reformerna i de årliga länderrapporterna om grannskapspolitiken. Framstegen när det gäller reformer kommer att bedömas enligt särskilda kriterier som speglar de åtaganden som redan ingåtts genom de befintliga avtalen mellan EU och partnerländerna, inklusive de som ingår i handlingsplanerna för den europeiska grannskapspolitiken eller i associeringsagendor. EU kommer att anlägga en helhetssyn på sina förbindelser med partnerländerna, inbegripet insatser för att hantera instabilitet och konflikter i regionen. Färdplanen kommer att åtföljas av ytterligare finansiering enligt principen om ”mer ger mer”. Ett nytt program för integration och samarbete med de östliga partnerskapsländerna (EaPIC, Eastern Partnership Integration and Cooperation) håller på att inrättas, med ett preliminärt anslag på 130 miljoner euro för 2012–2013. Detta är ett komplement till EU:s åtaganden för 2010–2013 för de östeuropeiska partnerländerna som uppgår till 1,9 miljarder euro. Budgetanslaget för de östeuropeiska partnerländernas deltagande i samarbetsprogrammen för högre utbildning (Erasmus Mundus och Tempus) kommer att fördubblas för Erasmus och öka betydligt för Tempus. Programmet för integration och samarbete med de östliga partnerskapsländerna kommer att inriktas på att främja demokratisk omvandling och institutionsuppbyggnad, hållbar tillväxt för alla och stärkta förtroendeskapande åtgärder. 3. FÄRDPLANEN: Ett dynamiskt verktyg för att övervaka det gemensamma engagemanget för reform och framsteg Färdplanen för det östliga partnerskapet kommer, tillsammans med de två tabellerna i de bifogade dokumenten, att göra det möjligt för både EU och de östeuropeiska partnerländerna att vägleda och övervaka reformer och framsteg. I färdplanen anges · de mål som antogs gemensamt av EU och de östliga partnerländerna inom den ram för det östliga partnerskapet som härrör från de gemensamma förklaringarna från toppmötena i Prag 2009 och i Warszawa 2011, · de reformer och framsteg som partnerländerna strävar efter att göra för att uppfylla målen i de gemensamt överenskomna stegen i de berörda associeringsagendorna och handlingsplanerna för den europeiska grannskapspolitiken, · de olika instrument och det stöd som EU kommer att ge via sitt finansiella samarbete och politiska dialog, · en indikation om hur långt EU och partnerländerna räknar med att ha kommit när det gäller att uppnå målen i slutet av det andra halvåret 2013, genom fastställande av mål, resultat eller tidsfrister. 4. FÄRDPLANENS BILATERALA AVSNITT Färdplanens bilaterala tabell inriktas på följande gemensamt överenskomna huvudmål: – Politisk associering och ekonomisk integration. – Ökad rörlighet för medborgarna i en säker och väl förvaltad miljö. – Stärkt sektorssamarbete. För vart och ett av dessa tre mål syftar färdplanens bilaterala avsnitt till att identifiera vilka typer av politiska åtgärder partnerländerna behöver vidta, på grundval av befintliga gemensamt överenskomna dokument såsom associeringsagendorna och handlingsplanerna för den europeiska grannskapspolitiken samt det stöd som EU kan ge. · Mål 1: Politisk associering och ekonomisk integration Genomförande av gemensamma värderingar I det bilaterala avsnittet redovisas de viktigaste kriterierna för att bedöma genomförandet av de gemensamma värderingarna. Det fastställer, å ena sidan, de viktigaste åtgärderna per partnerland i enlighet med de gemensamt överenskomna dokumenten, t.ex. associeringsagendorna och, å andra sidan, det stöd som EU ger. Hur långt har vi hunnit med det östliga partnerskapet? Förhandlingarna med Ukraina om ett associeringsavtal, inklusive ett djupgående och omfattande frihandelsavtal, har slutförts och den framförhandlade texten paraferades den 30 mars 2012. Förhandlingarna om associeringsavtalen har inletts med Moldavien, Georgien, Armenien och Azerbajdzjan, och framskrider väl, medan beslutet att inleda förhandlingarna om djupgående och omfattande frihandelsavtal[5], som en integrerad del av associeringsavtalen med Georgien och Moldavien, fattades i december 2011 och när det gäller Armenien i februari 2012. Förväntade resultat fram till hösten 2013 Efter slutförandet av förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Ukraina vid toppmötet i december 2011, nådde båda sidor samförstånd om att Ukrainas resultat, särskilt vad gäller respekten för gemensamma värderingar och rättsstatsprincipen, kommer att vara av avgörande betydelse för hur snabbt landets politiska associering och ekonomiska integration med EU kan gå, även när det gäller ingåendet av associeringsavtalet och dess genomförande. Hösten 2013 bör förhandlingarna om associeringsavtalen med Moldavien, Georgien, Armenien och Azerbajdzjan ha framskridit väl, om än inte ha avslutats. Förhandlingarna om djupgående och omfattande frihandelsavtal med Armenien, Georgien och Moldavien bör ha framskridit väl, om än inte ha avslutats, och betydande framsteg ha gjorts inom området för ökad tillnärmning av regelverk, i enlighet med kommissionens rekommendationer. Azerbajdzjan bör ha gjort framsteg mot anslutningen till WTO som en förutsättning för att kunna inleda förhandlingar om djupgående och omfattande frihandelsavtal. För att stödja processen med att utarbeta och genomföra associeringsavtal, samt där det är lämpligt, djupgående och omfattande frihandelsavtal, bör EU och Armenien, Azerbajdzjan, Georgien och Republiken Moldavien komma överens om associeringsagendor under 2013. Under hela förhandlingsprocessen kommer EU att driva en politisk dialog med parnerländerna och tillhandahålla ekonomiskt stöd, bland annat genom heltäckande program för institutionell uppbyggnad. De framsteg som har gjorts mot de politiska reformer som krävs för att genomföra det östliga partnerskapets gemensamma värderingar, och det övergripande läget i EU:s förbindelser med partnerländerna, kommer att inverka på den takt i vilken samarbetspartnerna kommer att få ta del av de närmare förbindelserna med EU. De kommande parlamentsvalen i Armenien, Georgien och Ukraina kommer att utgöra milstolpar för att befästa demokratin i dessa länder. EU förväntar sig att se trovärdiga och hållbara insatser mot snabbast möjliga fredliga lösning av konflikterna i Georgien, konflikten i Transnistrien i Moldavien och konflikten om Nagorno-Karabach. EU bekräftar sitt åtagande att fortsätta sitt engagemang och sin inblandning i insatserna för stabilisering och konfliktlösning i Georgien, också genom att fortsätta sitt engagemang som medordförande i Genèvediskussionerna, de insatser som den särskilda representanten för Sydkaukasien och för krisen i Georgien gör och den fortsatta närvaron av Europeiska unionens övervakningsuppdrag (EUMM). Vad gäller konflikten i Transnistrien, ger EU sitt fulla stöd till de pågående medlingsinsatserna i formatet 5+2 under OSSE:s beskydd, i vilka EU deltar. EU ger också sitt fulla stöd till medlingsinsatserna i OSSE:s Minskgrupp för konflikten i Nagorno-Karabach, där EU inte är medlem. EU upprepar sitt stöd för Madridprinciperna och uppmanar Armenien och Azerbajdzjan att öka sina insatser för att nå en överenskommelse om dessa principer som en grund för fred. EU ökar sitt samarbete med de berörda partnerländerna och stärker sitt stöd för förtroendeskapande åtgärder och åtgärder för att förbättra levnadsvillkoren för de människor som påverkas av konflikterna. Partnerländernas framsteg vad gäller den politiska associeringen och den ekonomiska integrationen med EU kommer att bidra till konfliktlösning och stabilitet i regionen. EU kommer att stå fast vid sitt åtagande att stärka kontakterna med det vitryska folket och det civila samhället. Med tanke på det nuvarande läget i förbindelserna mellan EU och Vitryssland kommer EU att öka sitt stöd till det civila samhället och demokratiska politiska krafter i Vitryssland genom en särskild ”europeisk dialog om modernisering” som inleddes i Bryssel den 29 mars 2012 som ett tecken på att EU står fast vid sitt åtagande att stödja det vitryska folkets strävan mot demokrati. EU fortsätter att nära övervaka situationen i Vitryssland och engagera sig genom att påtala missförhållanden, särskilt genom att föra en dialog och genom det östliga partnerskapet. Utvecklingen av de bilaterala förbindelserna kommer att vara beroende av Vitrysslands framsteg vad gäller respekten för de demokratiska principerna, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna. Samtidigt är EU mot bakgrund av den fortsatta utvecklingen berett att överväga ytterligare riktade åtgärder på alla samarbetsområden. · Mål 2: Ökad rörlighet i en säker och väl förvaltad miljö Hur långt har vi hunnit med det östliga partnerskapet? Efter att ha genomfört avtal om förenklade viseringsförfaranden och återtagande med EU sedan 2008, håller Moldavien och Ukraina nu på att genomföra handlingsplaner för liberalisering av viseringsbestämmelserna. Partnerskap för rörlighet har ingåtts med Georgien och Moldavien, och mer nyligen med Armenien. Sedan mars 2011 har Georgien framgångsrikt genomfört avtalen om förenklade viseringsförfaranden och återtagande. Efter det att ett mandat erhållits från EU:s ministerråd i december 2011 inledde Europeiska kommissionen i mars 2012 förhandlingar om liknande avtal med Armenien och Azerbajdzjan. Ett liknande erbjudande lämnades till Vitryssland i juni 2011, eftersom ett avtal om förenklade viseringsförfaranden skulle gynna den vitryska befolkningen i stort, men myndigheterna i Minsk har inte svarat på det. För att underlätta utfärdandet av viseringar till den vitryska befolkningen strävar EU:s medlemsstater efter att på bästa sätt använda den flexibilitet som erbjuds genom viseringskodexen, särskilt möjligheterna att avskaffa och sänka viseringsavgifterna för vissa kategorier av vitryska medborgare eller i enskilda fall. Förväntade resultat fram till hösten 2013 Förhandlingar om avtal om förenklade viseringsförfaranden och återtagande med Armenien och Azerbajdzjan kan komma att ingås. EU står redo att inleda förhandlingar om sådana avtal med Vitryssland. Inrättandet av ett partnerskap för rörlighet med Azerbajdzjan kan komma att övervägas. Ett effektivt genomförande av avtalen om förenklade viseringsförfaranden och återtagande och ett effektivt samarbete i ett stort antal frågor på området rättsliga och inrikes frågor kan leda till att förhandlingarna om handlingsplaner för liberalisering av viseringsbestämmelserna inleds mycket snabbt med Georgien, och senare även med Armenien och Azerbajdzjan. EU planerar att inleda en dialog om viseringsförfarandena med Georgien inom kort. Liberaliseringen av viseringsbestämmelserna med Moldavien och Ukraina kommer att bero på de två ländernas genomförande av sina respektive handlingsplaner för liberalisering av viseringsbestämmelserna. · Mål 3: Förbättrat sektorssamarbete Den redogörelse för olika sektorer som följer är vägledande och inte uttömmande. Mer information om ett utökat sektorssamarbete finns i tabellerna. De informella dialogerna om det östliga partnerskapet som ska hållas två gånger om året med partnerländerna (förklaras i detalj i avsnitt 5 nedan) kommer också att bidra till att stärka nivån på det bilaterala sektorssamarbetet. Deltagande i EU-program och EU-organ Hur långt har vi hunnit med det östliga partnerskapet? EU har undertecknat protokollen med Moldavien och Ukraina, vilka utgör den rättsliga grunden för deras deltagande i de EU-program som står öppna för partnerländerna i den europeiska grannskapspolitiken. Moldavien har varit associerat med EU:s sjunde ramprogram för forskning och teknisk utveckling sedan januari 2012. Samarbete eller insatser för att stärka samarbetet mellan EU:s organ och de östeuropeiska länderna har gått framåt, särskilt på området rättsliga och inrikes frågor och flygsäkerhet. Förväntade resultat fram till hösten 2013 EU kommer att underlätta partnerländernas deltagande i arbetet inom EU:s organ och de EU-program som är öppna för dem på grundval av kommissionens meddelande[6]. Före utgången av 2013 kommer protokoll om att ge ytterligare länder inom det östliga partnerskapet möjlighet att delta i EU:s program att ha förhandlats fram på grundval av en ömsesidig överenskommelse. Kommissionen kommer att ha kunnat stödja partnerländerna när det gäller att uppfylla de rättsliga förutsättningarna för deltagande i EU:s organ och ha gjort stöd tillgängligt för att täcka en del av de kostnader som är förbundna med deltagandet i arbetet inom EU:s organ och program. Energi Hur långt har vi hunnit med det östliga partnerskapet? Sektorsreformer som syftar till ökad energisäkerhet pågår. Inledande åtgärder vidtas för att integrera de östeuropeiska länderna och EU:s energimarknader, förbättra nätverksanslutningarna mellan EU och de östeuropeiska partnerländerna, diversifiera energikällor och försörjningsvägar, förbättra energieffektiviteten och användningen av förnybara energikällor. Man har påbörjat tillnärmningen av sektorslagstiftningen och sektorsregleringen till vissa av EU-reglerna om den inre energimarknaden. Ukraina och Moldavien är medlemmar i energigemenskapen, som är ett kraftfullt verktyg för integration. Georgien och Armenien är observatörer. Förbättringar av kärnsäkerheten pågår i Ukraina och Armenien. Efter olyckan i Fukushima år 2011 åtog sig båda länderna att frivilligt utföra ”stresstester” på grundval av EU:s specifikationer. Vitryssland har också åtagit sig att utföra kärnsäkerhets- och riskbedömningar för sina kärnkraftverksprojekt. Förväntade resultat fram till hösten 2013 För att stärka energipartnerskapet kommer en inkluderande och öppen strategi för energitrygghet, samt transport och leverans av energi att främjas. Stora framsteg bör ha gjorts vad gäller de sektorspolitiska reformerna, vilket i sin tur gör det möjligt att öka integreringen av energimarknaderna. Fortsatta synergier med verksamheterna inom ramen för fördraget om energigemenskapen kommer att uppmuntras. Energinät av gemensamt intresse (naturgas, olja, el) bör ha vidareutvecklats, när det gäller planering och faktisk konstruktion, inbegripet konkreta steg i riktning mot förverkligandet av den södra gaskorridoren, en strategiskt viktig infrastruktur för att säkerställa diversifieringen av energiförsörjningsvägarna från Kaspiska havet till den europeiska marknaden. Parterländerna bör ha infört kraftfullare strategier och projekt för energieffektivitet och förnybar energi. Ukraina och Armenien bör ytterligare ha förbättrat säkerheten hos sina kärnkraftverk och ha slutfört ”stresstesterna”. Transport Hur långt har vi hunnit med det östliga partnerskapet? Även om reformer inom transportsektorn, som omfattar alla transportsätt, har inletts är de långt ifrån avslutade. De flesta länderna håller gradvis på att anpassa sig till EU:s transportstandarder. En hög transportsäkerhetsnivå och höga säkerhetsstandarder och sociala standarder är avgörande för närmare integration av partnerländerna i EU:s transportsystem. Inom luftfartssektorn har förhandlingar om omfattande luftfartsavtal inletts med Georgien och Moldavien och är på väg att inledas med Azerbajdzjan. Framsteg görs i förhandlingarna med Ukraina. Att förbättra situationen vad gäller sjösäkerheten förblir en utmaning, eftersom de flesta av partnerländerna har bekvämlighetsflaggade fartyg som finns kvar på den svarta listan i samförståndsavtalet (Paris Memorandum of Understanding on Port State Control) som mäter flaggstatsprestationer. Trafiksäkerheten i partnerländerna är oroande, eftersom dödstalen till följd av trafikskador är avsevärt högre än i EU. Järnvägstrafikens potential skulle kunna utnyttjas ytterligare genom ökad driftskompatibilitet med EU:s järnvägssystem. Flaskhalsar i infrastrukturen påverkar människors möjlighet att smidigt resa mellan EU och partnerländerna och varuflödena. EU och partnerländerna samarbetar om planeringen av infrastrukturen för att se till att transportnäten länkas samman. Förväntade resultat fram till hösten 2013 Reformerna av transportsektorn bör ha lett till en högre grad av tillnärmning till EU:s transportstandarder. Förhandlingarna om luftfartsavtalen bör har avslutats med ett flertal länder, medan andra förhandlingar pågår eller ska inledas och genomförandet ha följts upp. Sjösäkerheten och sjöfartsskyddet bör ha förbättrats genom politiska reformer och situationen vad gäller bekvämlighetsflagg bör ha förbättrats inom ramen för samförståndsavtalet. Partnerländerna bör kunna uppvisa bättre resultat vad gäller trafiksäkerheten, liksom konkreta åtgärder för att förbättra driftskompatibiliteten med EU:s järnvägar. Transportförbindelserna med EU bör ha förbättrats genom bättre planering av nätverken och genom arbetet med prioriterade infrastrukturprojekt som bidrar till att ansluta partnerländerna till det transeuropeiska transportnätet. Frihet, rättvisa och säkerhet Hur långt har vi hunnit med det östliga partnerskapet? På detta område har det bilaterala samarbetet utvecklats successivt. Samarbetet inleddes först med Ukraina på grundval av en särskild sektoriell handlingsplan mellan EU och Ukraina. Partnerskapen för rörlighet med Moldavien och Georgien har blivit exempel på hur kopplingarna och verksamheterna i ett vidare sammanhang på området migration har kunnat stärkas, vilket bidrog till att ett partnerskap för rörlighet undertecknades med Armenien i oktober 2011. Det regionala samarbetet har ökat när det gäller gränskontroll, mot bakgrund av EU:s gränsövervakningsuppdrag för Moldavien och Ukraina (EU BAM) och projektet för integrerad gränsförvaltning i södra Kaukasus. EU BAM har också fortsatt att sörja för att situationen övervakats runt regionen Transnistrien i Moldavien. Asyl, kampen mot organiserad brottslighet, människohandel, penningtvätt och korruption, uppgiftsskydd och rättsligt samarbete har stått på dagordningen för EU och de östeuropeiska partnerländerna under de senaste åren. Dialoger om narkotika inleddes 2011 med Moldavien, Armenien och Azerbajdzjan. I december 2011 upprepade EU sin avsikt att ytterligare stärka sektorssamarbetet inom ramen för det östliga partnerskapet, inbegripet samarbete om frågor om narkotikabekämpning. Såsom framgår av kommissionens meddelande om samarbete i rättsliga och inrikes frågor inom det östliga partnerskapet kan sammankallande vid behov av regelbundna möten på ministernivå om rättsliga och inrikes frågor för att främja samarbete också spela en roll för att säkra relevant politisk vägledning och samordning, så att framsteg kan nås inom särskilda åtgärdsområden[7]. Förväntade resultat fram till hösten 2013 I linje med Europeiska kommissionens meddelande om samarbete på området rättsliga och inrikes frågor inom det östliga partnerskapet samt rådets slutsatser[8] i samma fråga, kan framsteg väntas när det gäller att främja laglig migration genom lämpliga regleringsåtgärder och genomförande av lagstiftning. I asylfrågor bör lagstiftning ha införts och administrativa strukturer och förfaranden inrättats för att garantera ett effektivt skydd. Den relevanta rättsliga ramen för att bekämpa olaglig invandring, inbegripet återtagande, bör ha färdigställts, och effektiva genomförandeåtgärder ha genomförts. Kampen mot människohandel bör omsättas i praktiken genom att fullt ut genomföra relevanta internationella konventioner, tillsammans med integrerad gränsförvaltning som genomförs på grundval av bästa praxis och internationella avtal. Betydande framsteg bör ha gjorts när det gäller att bekämpa organiserad brottslighet och ekonomisk brottslighet, inbegripet finansiering av terrorism, hantera olaglig narkotikahandel och korruption samt när det gäller uppgiftsskydd genom att inrätta en effektiv lagstiftning som backas upp av noggranna genomförandeåtgärder. Regional utveckling, jordbruk och landsbygdsutveckling Hur långt har vi hunnit med det östliga partnerskapet? På området regionalpolitik förs en dialog med Ukraina och man har nyligen inlett dialoger med och kommit överens om arbetsprogrammen med Georgien och Moldavien. Stora program om regional utveckling pågår i Ukraina och Georgien och diskussioner pågår med regeringarna i Armenien och Azerbajdzjan om deras respektive regionala utvecklingsstrategier mot bakgrund av utarbetandet av pilotprogrammen för regional utveckling. För Moldavien befinner sig utarbetandet i ett slutskede och programmet kommer att lanseras under 2012. När det gäller jordbruk och landsbygdsutveckling hålls sektoriella dialoger i de relevanta underkommittéerna i partnerskapets samarbetsavtal. För att stärka samarbetet med partnerländerna på jordbruksområdet har kommissionen börjat arbeta på en allmän strategi för att stödja denna sektor genom programmet för europeiskt grannskapsstöd till jordbruk och landsbygdsutveckling – Enpard. Förväntade resultat fram till hösten 2013 På området regional utveckling bör framsteg ha gjorts med genomförandet av arbetsprogrammen, och dialoger kan ha inletts med andra berörda parter. I de flesta partnerländerna kommer pilotprogrammen för regional utveckling att befinna sig i genomförandefasen. När det gäller jordbruk och landsbygdsutveckling kommer förberedande arbete vad gäller översiktliga sektorsundersökningar för att lansera det europeiska grannskapsstödet till jordbruk och landsbygdsutveckling att ha genomförts. Programmet för europeiskt grannskapsstöd till jordbruk och landsbygdsutveckling förväntas hjälpa partnerländerna att verka mer effektivt på utländska marknader, fullt ut dra fördel av de djupgående och omfattande frihandelsavtalen och stimulera det inhemska jordbruket. Inom denna ram kommer kommissionen att inleda nära politiska dialoger med partnerländerna för att främja långsiktiga jordbruks- och landsbygdsstrategier i nära samarbete med alla relevanta aktörer. En undersökning kommer att inledas för detta ändamål för att tillsammans med partnerländerna se över deras politik och strategier för jordbruk och landsbygdsutveckling och fastställa möjliga områden för framtida stöd. Detta skulle ge en solid grund för ytterligare fastställande av program för europeiskt grannskapsstöd till jordbruk och landsbygdsutveckling i de östeuropeiska partnerländerna. I Georgien håller samtidigt ett stort program om 40 miljoner euro på att avslutas inom jordbrukssektorn (Stöd till jordbrukssektorn – Enpard Georgien). Ytterligare samarbetsprogram för europeiskt grannskapsstöd till jordbruk och landsbygdsutveckling kommer att övervägas inom ramen för den planeringsverksamhet som ska inledas denna sommar, på grundval av bedömningen av pågående landsbygdsutvecklingsprogram som det som nämns ovan i Georgien och de som pågår i Azerbajdzjan (jordbruk och landsbygdsutveckling) och i Moldavien (stimulerande av utvecklingen i landsbygdsområden). Dessutom är EU redo att samarbeta närmare med kustnära partnerstater om havspolitik bland annat för att säkerställa ett hållbart nyttjande av fiskeresurserna. Miljö och klimatförändring Hur långt har vi hunnit med det östliga partnerskapet? Samarbetet om miljö och klimatförändringar omfattar ett stort antal områden, t.ex. grön ekonomi, biologisk mångfald, ett gemensamt miljöinformationssystem och miljökonsekvensbedömningar. Ett övergripande mål är att stödja ökad tillnärmning av regelverk, stärka den offentliga förvaltningens kapacitet och genomförande och genomföra multilaterala miljöavtal. Förväntade resultat fram till hösten 2013 Partnerländerna bör ha gjort stora framsteg i sina förberedelser för konvergens med EU:s centrala miljölagstiftning. De bör ha förbättrat sin administrativa struktur och gjort framsteg när det gäller att upprätta ett omfattande system för insamling av miljöuppgifter. 5. FÄRDPLANENS MULTILATERALA AVSNITT Den multilaterala dimensionen av det östliga partnerskapet är utformad för att stödja och stärka partnerskapets bilaterala mål. Det är ett forum för utbyte av information om och erfarenheter av partnerländernas åtgärder i riktning mot omställning, reform och modernisering. Som ett verktyg för att främja integrationen med EU ger det partnerländerna ytterligare ett instrument till stöd för reformer och för att underlätta tillnärmning av lagstiftningen. I den gemensamma förklaringen från toppmötet i Warszawa bekräftades att det östliga partnerskapet även fortsättningsvis bör främja stabilitet och multilateralt förtroendeskapande i fall där konflikter hindrar samarbete. Denna del av färdplanen ligger nära de mål som fastställs i de arbetsprogram som vartannat år upprättas i de multilaterala plattformarna för det östliga partnerskapet. I dessa fora, där högre tjänstemän från EU:s medlemsstater och partnerländerna deltar, förs en politisk dialog om följande tematiska frågor: demokrati, goda styrelseformer och stabilitet, ekonomisk utveckling, energisäkerhet, att samarbeta med det civila samhället och underlätta kontakterna mellan människor över gränserna. De kompletterar den bilaterala dagordningen om EU:s förbindelser med partnerländerna. Sedan det östeuropeiska parnerskapet bildades har EU inlett en rad flaggskeppsinitiativ som regelbundet diskuteras inom den relevanta multilaterala plattformen. En bedömning av dem kommer att göras under 2012–2013 och EU kommer att överväga möjliga nya flaggskeppsinitiativ inför nästa toppmöte om det östeuropeiska partnerskapet inom ramen för den programplanering för perioden 2014–2020 som ska genomföras från och med 2014. Informella dialoger om det östliga partnerskapet håller på att införas som ett sätt att stärka kopplingen mellan de bilaterala och multilaterala processerna, öka känslan av gemensamt egenansvar för det östliga partnerskapet och främja en regional dynamik. Dessa informella multilaterala dialoger som hålls vartannat år mellan partnerländernas utrikesministrar och EU:s höga representant/vice ordförande och kommissionledamoten med ansvar för den europeiska grannskapspolitiken kommer att göra det möjligt att hålla informella diskussioner om utvecklingen i partnerländerna på ministernivå och om framstegen vad gäller reformerna, samt göra det möjligt att övervaka genomförandet av färdplanen för det östliga partnerskapet. Denna ram kommer också att göra det möjligt att hålla informella möten för dialog mellan relevanta fackministrar och EU-kommissionsledamöter för att stärka det multilaterala sektorsamarbetet mellan EU och de östliga grannskapspartnerna. · Demokrati, goda styrelseformer och stabilitet Hur långt har vi hunnit med det östliga partnerskapet? Framsteg har redan gjorts på följande områden: bekämpning av korruption, demokrati och mänskliga rättigheter, åtgärdande av rättsväsendets funktion, it-brottslighet och förbättring av normerna för genomförande av val. Plattformen om demokrati, goda styresformer och stabilitet har nyligen lanserat nya expertpaneler om reformen av den offentliga förvaltningen och migration och asyl och antagit deras tvååriga arbetsplaner. Plattformen utvecklar idéer om hur man kan förbättra gemensamma metoder mellan brottsbekämpande myndigheter för att begränsa gränsöverskridande brottslighet och inleda samarbete i frågor om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Förväntade resultat fram till hösten 2013 Betydande framsteg bör ha gjorts i genomförandet av överenskomna grundläggande mål i det nuvarande arbetsprogrammet för 2012–2013, inklusive de två närstående flaggskeppsinitiativen. Verksamhet med anknytning till flaggskeppsinitiativet på området integrerad gränsförvaltning bör ha resulterat i att över 700 gränsbevakare och tulltjänstemän erhållit utbildning och genomförandet av ett antal konkreta pilotprojekt längs partnerländernas gränser bör ha inletts. På området civilskydd bör flaggskeppsinitiativet om att förebygga, ha beredskap för och reagera på naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan ha gjort betydande framsteg vad gäller att utveckla en elektronisk riskatlas och rekommendationer bör ha lämnats för att förbättra partnerländernas kapacitet som rör katastrofförebyggande, katastrofberedskap och katastrofinsatser. Nära samarbete med Europarådet genom den EU-finansierade faciliteten inom det östliga partnerskapet, verksamheterna inom plattformen för demokrati, goda styrelseformer och stabilitet samt tillhörande paneler bör ha bidragit till en förbättring i överensstämmelse med europeiska normer på valområdet, reform av rättsväsendet och bekämpning av korruption samt ökad kapacitet för att hantera it-brottslighet. Verksamheter bör har vidtagits för att stärka ombudsmannens institutioner. Framsteg bör ha gjorts vad gäller reformen av den offentliga förvaltningen till följd av de utbyten, utbildningar, seminarier och workshoppar som genomförts under 2012–2013. Stöd som erbjuds genom pilotprojekt om gränsöverskridande samarbetsprogram och territoriellt samarbete, verksamheter i konferensen för de lokala och regionala myndigheterna (Corleap) och panelen för reform av den offentliga förvaltningen bör ha stärkt partnerländernas kapacitet på regional och lokal myndighetsnivå. De nya panelen för migration och asyl bör ha stärkt systemen för asyl- och migration i linje med bästa praxis. Samarbetet mellan de brottsbekämpande organen bör ha ökat genom lanseringen av Euroeastpolis-projektet. Erfarenhetsutbyten om hur man kan förbättra samarbetet om internationella säkerhetsfrågor och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken bör ha inletts. · Ekonomisk integration och konvergens med EU:s politikområden Hur långt har vi hunnit med det östliga partnerskapet? Plattformen för ekonomisk integration och konvergens med EU:s politikområden har bistått parterländerna i deras strävan efter tillnärmning av lagstiftningen till EU:s handelsrelaterade regelverk, investeringsklimat och utveckling av små och medelstora företag. Plattformens panel om handel och handelsrelaterat regleringssamarbete kopplat till djupgående och omfattande frihandelsavtal har tagit upp ett stort antal frågor för att stödja de handlingsförhandlingar som äger rum inom ramen för det östliga partnerskapets bilaterala avsnitt. En panel om miljö och klimatförändringar inriktar sig på konvergensen med EU:s miljölagstiftning, grönare ekonomier och åtgärder för att bemöta klimatförändringen. Plattformen har inrättat en panel om politiken för små och medelstora företag och företagskontakter uppmuntras. En panel on transport infördes under 2011 för att stärka förbindelser med grannländerna genom att underlätta genomförandet av de åtgärder som anges i kommissionens meddelande[9]. En panel om arbetsmarknads- och socialpolitik är under övervägande. Förväntade resultat fram till hösten 2013 Arbetet på detta område bör ha bidragit till en gradvis tillnärmning av partnerländernas lagstiftning till gemenskapens regelverk på handelsområdet, inom ramen för nuvarande eller framtida förhandlingar och genomförande av djupgående och omfattande frihandelsavtal. Tullsamarbetet bör ha lett till smidigare och säkrare handelsvägar, utveckling av riskhanteringssystemen och stöd för en övergripande modernisering av tullsystemet, inklusive tillnärmning till EU:s standarder i partnerländerna och framsteg i bekämpningen av bedrägerier, särskilt cigarettsmuggling. Samarbetet på området för små och medelstora företag, däribland också genom flaggskeppsinitiativet, bör ha lett till ökad tillgång till rådgivningstjänster och investeringsfinansiering. Inom området informationssamhället kommer ett östligt partnerskapsnätverk av tillsynsmyndigheter att ha inrättats. På transportområdet bör insatserna har inriktats på att främja integrationen av marknaden och förbättra anslutningarna för att underlätta passagerar- och godstrafiken. Förstärkt dialog om miljö och klimatförändring bör bidra till tillnärmning till EU:s miljölagstiftning, och stöd bör ges för att bygga upp nationella system för handel med utsläppsrätter och genomförande av pilotprojekt kopplade till klimatförändringarna. Dialogen om harmonisering av skattepolitiken och god styrning i skattefrågor kommer att fortsätta. En dialog om arbetsmarknads- och socialpolitik bör föras för att främja utbyte om politiken för sysselsättning, socialt skydd och social integration, vilken inbegriper aktörer såsom offentliga verk och inrättningar och arbetsmarknadens parter. EU och partnerländerna bör också fortsätta att samarbeta om främjande och spridning av högkvalitativa statistikuppgifter. Ökat samarbete med Europeiska investeringsbanken (EIB), Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och andra europeiska finansinstitut kommer att ha bidragit till att ge EU-bidragen bättre effekt, bland annat till viktiga transportanslutningsprojekt, inklusive genom EIB:s facilitet för de östliga partnerländerna. EU utvecklar ytterligare alternativ för att stödja riskkapitaltransaktioner och garantera stödordningar i det östra grannskapsområdet med EIB, EBRD och andra europeiska finansinstitut, som bygger på de positiva erfarenheterna från EU-stödet till Europeiska fonden för Sydöstra Europa (Efse) och faciliteten för små och medelstora företag. · Energitrygghet Hur långt har vi hunnit med det östliga partnerskapet? Plattformen för energitrygghet arbetar utifrån sina fyra grundläggande mål: förbättring av ramvillkoren och solidaritet, stöd till utveckling av infrastruktur, anslutning av infrastruktur och diversifiering av energiförsörjningen, främjande av ökad energieffektivitet och användning av förnybara resurser, regelverk och tillnärmning av energipolitiken. På grundval av de riktlinjer som gavs vid den gemensamma förklaringen från toppmötet i Warszawa innefattar plattformens arbetsprogram för 2012–2013 även verksamheter som syftar till att införa och stärka en rättslig ram för kärnsäkerhet. Förväntade resultat fram till hösten 2013 Arbetet under 2012–2013 bör ha inriktats på att förbättra samarbetet för att integrera konkurrensutsatta energimarknader med den europeiska marknaden genom omfattande reformer inom energisektorn (politik, genomförande av lagstiftning och bestämmelser). Insatserna för att bidra till diversifiering av energiförsörjningen kommer också att fortsätta. Betydande insatser kommer att göras för att främja energieffektivitet och användningen av förnybara energikällor. På alla dessa områden kommer flaggskeppsinitiativet för regionala elmarknader, energieffektivitet och förnybar energi genom programmet Inogate och borgmästaravtalet (Covenant of Mayors ) att bidra till att uppnå de centrala målen. Som en del av insatserna för att främja en starkare kärnsäkerhetskultur och utveckla en solid rättsligt bindande ram som överensstämmer med internationella fördrag och konventioner, förväntas de berörda partnerländerna slutföra ”stresstesterna” under 2012. · Kontakter mellan människor Hur långt har vi hunnit med det östliga partnerskapet? Plattformen för kontakter mellan människor stöder samverkan mellan EU-medborgarna och medborgarna i partnerländerna, med särskild inriktning på studerande, akademiker, forskare, ungdomar och kulturella aktörer. EU:s medlemsstater och partnerländerna har inlett en dialog på ett antal politikområden, som inbegriper ungdom och kultur. Samarbetet är organiserat inom och kring ett flertal av EU:s samarbetsprogram, nya eller befintliga, på områdena utbildning, högre utbildning, forskning och innovation, ungdom och kultur. Uppmärksamhet ägnas åt moderniseringsfrågor, uppbyggnaden av kapacitet för forskning och innovation samt rörlighet för studerande, lärare, forskare och ungdomar. Plattformen främjar också skapandet av samarbetslänkar med EU på alla forskningsområden, inbegripet forskningsinfrastruktur. Förväntade resultat fram till hösten 2013 Samarbetet för att främja kontakter mellan människor bör leda till ett ökat deltagande av studerande och lärare från partnerländerna i EU:s internationella samarbetsprogram inom högre utbildning. Exempelvis förväntas mer än 2 300 stipendier tilldelas studerande och universitetspersonal i partnerländerna genom Erasmus Mundus-programmet för läsåren 2012 och 2013. Tillnärmningen av systemen för högre utbildning samt främjande av samarbetet mellan skolor och inlärningssätt kommer också att ha ökat. Partnerländerna bör dra nytta av ett ökat deltagande i EU-programmet Aktiv ungdom (genom att ett stort fönster öppnas mot det östliga partnerskapet). Kapaciteten hos de tjänstemän och aktörer i det civila samhället i partnerländerna som arbetar med ungdomsfrågor bör ha förbättrats. Samarbetet på kulturområdet kommer att öka genom kulturprogrammet för det östliga partnerskapet och genom en förbättrad politisk dialog, vilket kommer att innefatta seminarier på expertnivå och ett högnivåevenemang som ska samla politiker och kulturpersonligheter under 2013. Samarbetet bör bidra till att skapa ökad medvetenhet i partnerländerna om kulturens potential när det gäller den ekonomiska och sociala utvecklingen och stärka samarbetet mellan ministerier på kulturområdet. Samarbete kommer att ha inletts i den audiovisuella sektorn som omfattar beslutsfattare och företrädare för yrkesverksamma. Under 2012–2013 bör också deltagandet i EU:s sjunde ramprogram för forskning ha ökat genom uppbyggnad av forskningskapaciteten och förbättrad spridning av kunskap om finansieringsmöjligheter, särskilt genom lokalt utsedda kontaktpunkter och utbyte av bästa praxis, i synnerhet vad gäller den oberoende inbördes utvärderingen av forskningsförslag. Insatser kommer att göras för att förbättra banden mellan partnerländernas nationella forsknings- och utbildningsnät och det europeiska multigigabitnätet för forskning. Generellt kommer man under 2012–2013 att sträva efter att arbeta för utvecklingen av ett gemensamt område för kunskap och innovation. 6. GENOMFÖRANDET AV MÅLEN FÖR DET ÖSTLIGA PARTNERSKAPET: SAMVERKAN MED ANDRA INTRESSENTER Inom det östliga partnerskapet har man ägnat stor uppmärksamhet åt kontakterna med alla delar av samhället. Forumet för det civila samhället inrättades under 2009 för att underlätta det organiserade medborgarsamhällets deltagande i genomförandet av partnerskapet. Dess roll har erkänts av EU:s medlemsstater och de östeuropeiska länderna, till följd av beslutet att inbjuda företrädare för forumet för det civila samhället till de fyra multilaterala plattformarna för det östliga partnerskapet som permanenta deltagare. Forumets strategi som antogs vid det årliga mötet i Poznan (i november 2011) kommer att hjälpa till att inrikta det civila samhällets bidrag på arbetet i partnerskapet. Forumets nationella plattformar har fastställts och kommer att bidra till debatten på nationell nivå om det östliga partnerskapets mål i partnerländerna. För att öka stödet till det civila samhällets organisationer inrättades i september 2011 en ny grannskapsfacilitet för det civila samhället som omfattar hela grannskapet med en ursprunglig budget på 26 miljoner euro för 2011 och där motsvarande belopp har planerats för 2012 och 2013. Vidare enades EU:s ministerråd i december 2011 om de viktigaste principerna för inrättandet av det europeiska initiativet för demokrati. Det europeiska initiativet för demokrati som inledningsvis, men inte enbart, inriktas på EU:s grannskapspolitik kommer att bidra till ytterligare stöd för dem som engagerar sig i demokratiska frågor i regionen. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén spelar en viktig roll och bidrar till dialogen med det civila samhället i det östra grannskapsområdet. Den bidrar också till att stärka dialogen med arbetsgivarorganisationer och fackföreningar. Det finns också planer på att uppmuntra regelbundna möten mellan företrädare för både det civila samhället i EU och det civila samhället i partnerländerna i de associeringsavtal som håller på att förhandlas fram. Den parlamentariska församlingen Euronest som inrättades i maj 2011 för samman parlamentariker från partnerländerna tillsammans med ledamöter från Europaparlamentet. Församlingen ska bidra till att stärka, utveckla och synliggöra det östliga partnerskapet som den institution som ansvarar för parlamentariskt samråd, tillsyn och övervakning av partnerskapet. Sedan Euronest inrättades har en rad åtgärder vidtagits för att effektivisera parlamentsdebatten om dagordningen för det östliga partnerskapet. Konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap) som inrättades i september 2011 har lagt grunden för partnerskapets regionala dimension. En vidareutveckling av Corleap kommer att bidra till att främja en bättre koppling mellan de nationella myndigheterna och medborgarna för att uppfylla målen med det östliga partnerskapet. Det näringslivsforum inom det östliga partnerskapet som lanserades i Sopot i september 2011 kommer att göra det möjligt för näringslivet i EU och partnerländerna att vidareutveckla forumet, särskilt nu då förhandlingarna om de djupgående och omfattande frihandelsavtalen har slutförts med ett partnerland och pågår med flera andra. Det östliga partnerskapet gynnas också av sakkunskaper hos Europarådet som genomför den av EU finansierade Europarådets facilitet inom det östliga partnerskapet. För att stödja sunda politiska reformer och för att bidra till att förverkliga stora infrastrukturprojekt som förbinder östeuropeiska partnerländer med EU, främja utvecklingen och behandla viktiga utmaningar på energi-, miljö- och transportområdet, hjälper EIB och andra regionala och nationella utvecklingsbanker, som t.ex. EBRD, till att säkra ytterligare finansiering för att stödja tillväxt och skapande av arbetstillfällen. Inom ramen för det östliga partnerskapet sammanför en informations- och samordningsgrupp partnerländer utanför EU och internationella finansinstitut för att utbyta information om det östliga partnerskapet och främja samordningen mellan givare. 7. ÖVERVAKNING AV FÄRDPLANENS GENOMFÖRANDE Färdplanen är avsedd att fungera som ett praktiskt verktyg för att övervaka och utvärdera framstegen i det östliga partnerskapet. Den består av en enda uppsättning dokument, som är avsedd för både EU:s medlemsstater och de östeuropeiska länderna och som sammanfattar de ömsesidigt överenskomna målen, de nödvändiga politiska åtgärder som ska vidtas av partnerländerna, det stöd som EU utvidgat för att uppnå dessa åtgärder och det förväntade resultatet. I färdplanen anges därför åtgärder för att göra konkreta framsteg fram till hösten 2013. EU och partnerländerna kommer att få tillfälle att gemensamt bedöma framstegen i genomförandet av målen för det östliga partnerskapet vid de årliga möten som hålls av det östliga partnerskapets utrikesministrar. De informella dialoger om det östliga partnerskapet som ska hållas två gånger om året på ministernivå kommer också att utgöra ett tillfälle att utbyta synpunkter om genomförandet av färdplanen och ta itu med särskilda sektoriella frågor. Den gemensamma förklaringen från toppmötet i Warszawa har gett det civila samhället ett mandat att engagera sig för att stödja demokrati, hållbar socioekonomisk utveckling, goda styrelseformer och rättsstatsprincipen. Det civila samhället förväntas underlätta omvandlingen i partnerländerna genom att förespråka reformer och genom att främja det östliga partnerskapets värderingar. Det civila samhällets deltagande är också avgörande när det gäller övervakningen av genomförandet av partnerskapet och takten i reformarbetet i partnerländerna genom de årliga utvärderingsrapporterna. Därför förväntas forumet för det civila samhället och dess nationella plattformar (med vilka samarbetet kommer att stärkas ytterligare genom den strukturerade dialog som redan har inletts av EU:s delegationer) samt den parlamentariska församlingen Euronest och Corleap spela en större roll när det gäller att uppnå partnerskapets mål och övervaka genomförandet av färdplanen. I syfte att stödja övervakningen av genomförandet av det östliga partnerskapets mål kommer insatser att göras för att förbättra synligheten för det östliga partnerskapets verksamhet. 8. UPPFÖLJNING Vid utarbetandet av färdplanen har hänsyn tagits till de förslag som lades fram av EU:s medlemsstater, de östeuropeiska partnerländerna och företrädare för det civila samhället i en rad samråd. På grundval av denna utveckling i samarbete med andra förväntas färdplanen bli ett effektivt och dynamiskt verktyg som stöd för att målen för det östliga partnerskapet uppnås. Sedan den antagits av den höga representanten och Europeiska kommissionen i maj 2012 kommer färdplanen för det östliga partnerskapet att diskuteras vid det årliga utrikesministermötet för det östliga partnerskapet som planeras äga rum under sommaren 2012. [1] Gemensam förklaring från toppmötet för det östliga partnerskapet i Warszawa den 29–30 september 2011. [2] Färdplanen påverkar inte något östeuropeiskt partnerlands individuella ambitioner eller planer på europeisk integration. Innehållet har utformats efter samråd med EU:s medlemsstater och de östeuropeiska partnerländerna samt med företrädare för det civila samhället. [3] Gemensam förklaring från toppmötet för det östliga partnerskapet i Prag den 7 maj 2009. [4] Gemensam förklaring från toppmötet för det östliga partnerskapet i Warszawa den 29–30 september 2011. [5] Förhandlingarna om djupgående och omfattande frihandelsavtal förutsätter medlemskap i Världshandelsorganisationen (WTO). [6] KOM (2006) 724, Meddelande från kommissionen om en allmän strategi för att göra det möjligt för de partnerländer som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken att delta i gemenskapens organ och gemenskapens program, Bryssel den 4 december 2006. [7] KOM (2011) 564, Meddelande från kommissionen om samarbete på området rättsliga och inrikes frågor inom det östliga partnerskapet, Bryssel den 26 september 2011. [8] Rådets slutsatser om samarbete på området rättsliga och inrikes frågor inom det östliga partnerskapet, Bryssel den 13–14 december 2011. [9] KOM (2011) 415, meddelande från kommissionen om EU och dess grannregioner: En ny strategi för transportsamarbete, Bryssel den 7 juli 2011.