SV    SV  
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN 
Bryssel den 4.4.2014  
COM(2014) 215 final 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
om effektiva, tillgängliga och anpassningsbara hälso- och sjukvårdssystem 
 
 
2 
 1. Inl edning  
Hälso- och sjukvårdssystem1 spelar i moderna samhällen en ce ntral roll när det gäller att hjälpa 
människor att behålla och förbättra sin hälsa. Häls o- och sjukvårdssystemen ska kunna lägga till fler 
år till livet, men också mer liv till åren.  
Hälso- och sjukvårdssystemen i EU :s medlemsstater skiljer sig från varandra, vilket återspeglar de 
olika val som samhällena gjort. Trots skillnader i organisation och finansiering bygger de emellertid 
på gemensamma värderingar som råde t (hälso- och sjukvård) erkände 20062: allmängiltighet, tillgång 
till vård av god kvalitet, rättvisa och solidaritet. 
Hälso- och sjukvårdssystemen i EU samverkar allt  mer med varandra. Ikraftträdandet av direktiv 
2011/24/EU3 innebar ett avgörande steg för att öka denna  samverkan. Om samarbetet mellan hälso- 
och sjukvårdssystemen stärks kan de bättre hanter a den allt större rörligheten för patienter och 
vårdpersonal. 
Under de senaste tio åren har de europeiska hälso- och sjukvårdssystemen stått inför allt fler 
gemensamma utmaningar: stigande kostnader för hälso- och sjukvård, en åldrande befolkning i kombination med allt fler kroniska sjukdomar och mu ltisjuklighet som leder till en ökad efterfrågan 
på hälso- och sjukvård, brist på vårdpersonal eller en ojämn fördelning av personalen och ojämlikhet i 
hälsa och i tillgång till hälso- och sjukvård. 
Under de senaste åren har dessutom de tillgängliga finansiella resurserna minskat till följd av den 
ekonomiska krisen, och det har därmed blivit s vårare för medlemsstaterna att garantera att deras 
hälso- och sjukvårdsystem är hållbara
4. Detta äventyrar i sin tur medlemsstaternas möjligheter att 
erbjuda allmän tillgång till hälso- och sjukvård av god kvalitet. Hälso- oc h sjukvårdssystemen måste 
ha en god anpassningsförmåga. De måste effektiv t kunna anpassa sig till nya förhållanden och möta 
stora utmaningar med begränsade resurser.  
Ett ökat ömsesidigt beroende och gemensamma utmaningar kräver ett närmare samarbete. År 2006 
enades medlemsstaterna om gemensamma mål för tillgänglighet, kvalitet och ekonomisk 
bärkraftighet inom hälso- och sjukvården inom ramen för den öppna samordningsmetoden för social 
trygghet och social integration5. År 2011 tog rådet (hälso- och sj ukvård) initiati vet till en 
reflektionsprocess på EU-nivå för att hjälpa medlem sländerna att tillhandahålla moderna, flexibla och 
                                                            
1 I detta meddelande avses med hälso- och sjukvårdssystem system som syftar till att erbjuda patienter hälso- och 
sjukvårdstjänster, exempelvis förebyggande vård, diagnos, behandling eller palliativ vård, som huvudsakligen 
syftar till att förbättra hälsan. 
2 Rådets slutsatser om gemensamma värderingar och principer i Europeiska unionens hälso- och 
sjukvårdssystem, EUT C 146, 22.6.2006. 
3 Direktiv 2011/24/EU, EUT L 88, 4.4.2011. 
4 Detta framhävs också i rådets slutsatser om den ge mensamma rapporten från kommittén för ekonomisk politik 
och kommissionen om hälso- och sjukvårdssy stemen i EU (den 7 december 2010). 
5 Gemensamt yttrande från kommittén för socialt skydd och kommittén för ekonomisk politik om 
kommissionens meddelande Samarbete ger bättre resultat: En ny ram för den öppna samordningen av politiken 
för social trygghet och social integration i Europeiska unionen , som rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- 
och sjukvård samt konsumentfrågor) godkände den 10 mars 2006. 
 
3 
 hållbara hälso- och sjukvårdssystem6. Rådet insåg att ”samtidigt som säkerställande av rättvis tillgång 
till högkvalitativa hälso- och sjukvårdstjänster med begränsade ekonomiska och andra resurser alltid 
har varit en viktig fråga, [är] det för närvarande [...] situatione ns omfattning och brådskande karaktär 
som är på väg att förändras och att detta, om det in te åtgärdas, kan bli en avgörande faktor för EU:s 
framtida ekonomiska och sociala situation”. 
I december 2013 godkände rådet (hälso- och sjuk vård) de framsteg som gjorts och efterlyste 
ytterligare insatser på detta område i sina slutsa tser om reflektionsprocessen om moderna, flexibla 
och hållbara hälso- och sjukvårdssystem7. 
Av den årliga tillväxtöversikten 20148 framgår det att ”den viktigaste prioriteringen nu [är]  
att skapa tillväxt och konkurrenskraft” i syfte att lägga grunden för en varaktig återhämtning. Därför 
betonar den årliga tillväxtöversikten behovet av at t stärka effektiviteten och den ekonomiska 
bärkraftigheten i hälso- och sjukvårdssystem och sa mtidigt förbättra deras effektivitet och förmåga 
att tillgodose sociala behov och garantera viktiga soci ala skyddsnät. I översikten framhävs även hälso- 
och sjukvårdssektorns betydelse för att bekämpa de sociala följdverkningarna av den ekonomiska 
krisen och understryks att omsorg är ett område  som kommer att generera många arbetstillfällen 
under kommande år. Översikten rekommenderade att strategier för aktiv social integration bör 
utvecklas, inklusive bred tillgång till överkomlig a och högkvalitativa hälso- och sjukvårdstjänster. 
Samma sak har tidigare betona ts 2013, då elva medlemsstater9 fick en rekommendation till reform 
av sina hälso- och sjukvårdssystem som en del av den europeiska planeringsterminen. De flesta av 
rekommendationerna gällde hälso- och sjukvårdssy stemens hållbarhet och kostnadseffektivitet, och 
krävde reformer av sjukhussektorn, prissättningen av  hälso- och sjukvårdstjänster och öppen- och 
primärvården. I tre rekommendationer krävdes ocks å att tillgången till hälso- och sjukvård skulle 
upprätthållas eller förbättras. 
Förutom att vara ett värde i sig är hälsa också en förutsättning för ekon omiskt välstånd, såsom 
erkändes i kommissionens arbetsdokument Investing in health  som är en del av paketet om sociala 
investeringar10. Människors hälsa påverkar det ekonomiska resultatet i fråga om produktivitet, utbud 
av arbetskraft, humankapital och offentliga utgi fter. Innovationer är viktiga inom hälso- och 
sjukvårdssektorn, och sektorns ekonomiska betydelse är stor: den står för 10 % av EU:s BNP. Sektorn 
är dessutom mycket arbetsintensiv och en av de största sektorerna inom EU: År 2010 innehades 8 % 
av alla arbetstillfällen i EU av hälso- och sjukvårdspersonal11. 
Detta meddelande drar lärdom av de erfarenheter oc h det arbete som gjorts de senaste åren. I syfte 
att ytterligare utveckla insatser  på EU-nivå är meddelandet inriktat på följande åtgärder:  
                                                            
6 Rådets slutsatser: Mot moderna, flexibla och hållbara hälso- och sjukvårdssystem (den 6 juni 2011).  
7 Rådets slutsatser om reflektionsprocessen om moderna, flexibla och hållbara hälso- och sjukvårdssystem (den 
10 december 2013). 
8 COM(2013) 800. 
9  Bulgarien, Tjeckien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Malta, Österrike, Polen, Rumänien, Slovakien och Finland. 
10 COM(2013) 83.  
11 SWD(2012) 93, som bifogas COM(2012) 173. 
 
4 
 1. Förbättra hälso- och sjukvå rdssystemens effektivitet 
2. Förbättra tillgången till hälso- och sjukvård 
3. Förbättra hälso- och sjukvårdssystemens anpassningsförmåga 
2. Förbättra hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet  
Effektivitet, säkerhet och patienternas erfarenheter är  viktiga för kvaliteten på hälso- och sjukvården, 
som är ett viktigt mått på hälso- och sjukvårdens  prestanda. Patientsäkerheten utvecklas fortlöpande 
på EU-nivå12. Däremot måste patienternas erfarenhete r ges mer uppmärksamhet i framtiden. 
Tyngdpunkten i detta meddelande ligger på effektiv itet: hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att 
ge positiva hälsoresultat, det vill  säga att förbättra folkhälsan. 
Det blir allt viktigare att mäta hälso- och sjukvår dssystemens effektivitet, i synnerhet som hälso- och 
sjukvårdssystemen inte är den enda faktorn som förb ättrar vår hälsa. Även om det fortfarande finns 
stora skillnader i förväntad livslängd i de olika medlemsstaterna, lever vi överlag längre och har 
bättre hälsa än tidigare generationer. Detta beror in te minst på de betydande framsteg som gjorts på 
folkhälsoområdet och på områden utanför hälso- oc h sjukvårdssystemet. Framtida förbättringar är 
också att vänta t.ex. till följd av att vi röker mindre, dricker mindre alkohol, äter bättre och rör oss 
mer. Det råder allmän enighet om att hälso- och sj ukvårdssektorns bidrag till en frisk befolkning har 
ökat dramatiskt under de senaste femtio till sextio åren.   
Insamlingen av information om hälso- och sjukvår dssystemens relativa effektivitet befinner sig 
fortfarande på ett tidigt stadium. Exemplen  nedan visar på vilka områden hälso- och 
sjukvårdssystemen främst har bidragit till att förb ättra hälsan. Uppgifterna stöds av tillgängliga EU-
omfattande indikatorer (såsom perinatal dödlighet,  åtgärdbar dödlighet, antalet sjukdomar som kan 
förebyggas med vaccination och cancerscreening). De nna jämförelse visar på stora variationer mellan 
EU:s medlemsstater. 
Perinatal dödlighet 
Perinatal dödlighet definieras som summan av antalet dödfödda barn (efter 28:e graviditetsveckan) och antalet barn som dör tidigt (inom sj u dagar efter förlossningen). Jämfört med 
spädbarnsdödligheten
13 är den mindre starkt förknippad med socioekonomiska faktorer och därmed 
en mer tillförlitlig indikator på hur effektivt hälso- och sjukvårdssystemet är. 
                                                            
12 Rådets rekommendation av den 9 juni 2009 om patientsäkerhet och förebyggande och kontroll av 
vårdrelaterade infektioner, EUT C 151, 3.7.2009.  
13 Spädbarnsdödlighet definieras som antalet dödsfall bland barn under det första levnadsåret per 1 000 levande 
födda. 
 
5 
 Tabell 1: perinatal dödlighet per 1 000 fö dslar (från 2011 eller senaste uppgifter) 
 
Källa: Eurostats databas, projektet Euro-Peristat (som utvecklats av kommissionens tjänstemän) 
Under de senaste fem åren har den perinatala dö dligheten minskat i de flesta medlemsstater, men 
den har även ökat i vissa länder under samma tidsperiod.  
Åtgärdbar dödlighet 
Åtgärdbar dödlighet definieras som förtida dödsfall som inte hade inträffat om snabb och effektiv 
hälso- och sjukvård erbjudits. Den åtgärdbara död ligheten är en viktig faktor som används för att 
undersöka hälso- och sjukvårdssystemens inverkan på hälsoresultatet14. I begreppet åtgärdbar 
dödlighet sammanfattas de standardiserade dödstale n för en viss uppsättning sjukdomar som hälso- 
och sjukvården uppskattas ha en direkt inverkan på.  
Tabell 2: åtgärdbar dödlighet, standardisera de dödstal per 100 000 invånare — 2010 
0100200300400500600
FR NL IT ES LU BE DK SE PT FI CY DE MT AT IE SI UK PL CZ HR BG EE SK HU RO LT LV
kvinnor
 män
 
Källa: Eurostat (uppgifterna för Grekland saknas) 
                                                            
14 Jämförelserna av åtgärdbar dödlighet måste onekligen ta hänsyn till antalet sjukdomsfall och inte bara antalet 
dödsfall till följd av de relevanta sjukdomarna. Det finns emellertid inte alltid tillgång till jämförbara uppgifter. 
 
6 
 Så gott som alla medlemsstater har kunnat mins ka den åtgärdbara dödligheten mellan 2000 och 
2010, även om minskningsgraden varierar avs evärt mellan de olika medlemsstaterna. 
Smittsamma sjukdomar 
Det finns ett direkt samband mellan särskilt smi ttsamma sjukdomar och ändamålsenliga hälso- och 
sjukvårdstjänster: vaccinationskampanjerna har dr amatiskt minskat sjukdomar som kan förebyggas 
med vaccination (även om det i vissa länder finns oroväckande tecken på minskad vaccination). 
Tabell 3: sjukdomar som kan förebyg gas med vaccination — bekräftade fall per 100 000 invånare— 2011 
meningokockinfektion hepatit B påssjuka mässling 
Källa: ECDC:s epidemiologiska årsrapport 2012  
Även om vi ser på ett litet antal sjukdomar som kan förebyggas med vaccination 
(meningokockinfektion, hepatit B, påssjuka och mässling) finns det stora variationer i antalet 
sjukdomsfall i de olika medlemsstaterna. 
Cancerscreening 
Antalet tidiga diagnoser av tjock- och ändtarms cancer  och livmoderhals- och bröstcancer genom 
organiserad masscreaning är ett användbart mått på  hälso- och sjukvårdssystemets effektivitet när 
det gäller riskgrupper. Rådet rekommenderar att ma sscreaningar görs i enlighet med EU:s riktlinjer 
för kvalitetssäkring15.  
De största framstegen har gjorts i fråga om br östcancer. De nationella screeningprogrammen 
uppfyller i allmänhet EU:s riktlinjer för fastställande  av målåldersgrupper (kvinnor i åldern 50-69) och 
rekommenderade tidsintervall mellan mammografiscr eeningarna. Även om det i de europeiska 
riktlinjerna fastställs ett önskvärt mål om att mi nst 75 % av de berörda kvinnorna bör undersökas 
(70 % anses vara en godtagbar nivå) var det emelle rtid bara ett fåtal medlemsstater som klarade av 
detta mål 2010. 
                                                            
15 Rådets rekommendation av den 2 december 2003 om cancerscreening, EUT L 327, 16.12.2003. Se även 
European guidelines for quality assurance in colorectal cancer screening and diagnosis , European guidelines 
for quality assurance in cervical cancer screening  och European guidelines for quality assurance in breast 
cancer screening and diagnosis . 
 
7 
 Tabell 4: bröstcancerscreening — % av kvin nor i åldern 50–69 som undersökts 
 
Källa: OECD:s Health at a Glance: Europe 2012, nationell statistik  
De viktigaste resultaten  
Några inledande iakttagelser kan göras rörande dessa specifika indikatorer, men de är inte tillräckligt 
representativa för att stödja en bred utvärdering av hälso- och sjukvårdssystemen. De visar på stora 
variationer mellan EU:s medlemsstater. De visar oc kså att hälsoresultaten är flerdimensionella och 
svåra att definiera. I allmänhet är det svårt att ut värdera hälso- och sjukvårdssystemens effektivitet: 
effekterna av hälso- och sjukvårdsåtgärder syns enda st efter en lång tid, och möjligheten att jämföra 
uppgifter och deras trovärdighet är en utmaning. Arbe te pågår dock för att förbättra dessa aspekter. 
Kommissionen har gett stöd till utvecklingen av eu ropeiska hälsoindikatorer (ECHI), en uppsättning 
indikatorer för att övervaka folkhälsan och hälso- och sjukvårdssystemens funktion. EU:s hälso- och 
sjukvårdssystem har även utvärderats i ett flertal rapporter. Särskilt viktiga rapporter är den 
gemensamma rapporten från kommittén för ekonom isk politik och kommissionen om hälso- och 
sjukvårdssystemen från 2010, och Health at a Glance: Europe -serien, som OECD och kommissionen 
offentliggjort. 
Ett annat viktigt steg togs 2013: kommittén för soci alt skydd tog fram en gemensam bedömningsram 
för hälsa som tjänar som ett första kontrollv erktyg för att upptäcka eventuella problem i 
medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem. Den är viktig för den jämförande bedömningen av systemens prestanda och tar hänsyn till tillgån gen på uppgifter på EU-nivå. Slutligen har 
ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling finansierat ett flertal projekt för att utveckla 
indikatorer och metoder för att bedöma hälso- och sjukvårdssystemens prestanda
16. 
3. Förbättra tillgången till hälso- och sjukvård  
Hälso- och sjukvårdssystemen måste vara tillgängl iga för alla. Detta är en av principerna i den 
europeiska sociala stadgan17, som betonar vikten av transparenta kriterier för tillgång till läkarvård, 
                                                            
16 Se exempelvis projekten Echo ( http://www.echo-health.eu ), Eurohope ( http://www.eurohope.info ) och 
EuroReach ( http://www.euroreach.net ). 
17 Europeiska sociala stadgan (reviderad), Strasbourg den 3 maj 1996. 
 
8 
 och kravet på stater att ha ett adekvat hälso- och sjukvårdssystem som inte utesluter delar av 
befolkningen från hälso- och sjukvårdstjänster. 
Tillgången till hälso- och sjukvård är emellertid  svår att mäta, och det finns ingen EU-täckande 
detaljerad metod för att övervaka den och främja bä sta praxis. Detta skulle vara ett viktigt steg för 
att minska ojämlikhet i hälsa18.  
En indikator som ofta används är skillnaderna i procentandelen EU-invånare som meddelar att de har 
svårt att få medicinsk vård av orsaker som hänger samman19 med tillgången till hälso- och 
sjukvårdssystem: väntetid, avstånd och kostnadsdelni ng. Dessa resultat baserar sig emellertid på 
självrapporterade behov och kan därför omfattas av kulturella fördomar när man jämför resultaten 
mellan olika länder. 
Tabell 5: Självrapporterade icke tillgodosedda be hov av läkarundersökning  efter skäl, andel av 
befolkningen (%) 
EU = 3,4
051015202530
LV RO PL EE BG EL IT FI HR CY PT HU FR LT IE SK BE DE UK SE DK MT CZ ES LU NL AT SIÖvriga skäl Väntelista För långt avstånd För dyrt EU (väntetid, resor, kostnader)
 
Källa: Eurostat, gemenskapsstatistik öv er inkomst- och levnadsvillkor 2012 (2011 års uppgifter för AT och IE) 
Tillgången till hälso- och sjukvård beror på en samverkan mellan olika faktorer, såsom hälso- och 
sjukvårdsskyddets bredd (dvs. vem som har rätt till hälso- och sjukvård), djup (dvs. vad för hälso- och 
sjukvård invånarna har rätt till) samt hälso-  och sjukvårdstjänsternas överkomlighet och 
tillgänglighet. Tillgången till hälso- och sjukvård påverkas också direkt av de organisations- och 
förvaltningsmodeller som används i hälso- och sjuk vårdssystemen. Patienterna kan uppleva att hälso- 
och sjukvården är mer svårtillgänglig om sy stemen är komplicerade och insyn saknas. 
                                                            
18 COM(2009)567. 
19 Observera att klassificeringen ”övriga skäl” i denna undersökning avser skäl som inte är förknippade med 
lokala hälso- och sjukvårdssystem, såso m ”tidsbrist” och ”r ädsla för läkare”. 
 
9 
 Skyddets bredd
(andel av befolkningen)
Vårdutbud
(vilken vård har invånarna rätt till)Vårdens överkomlighet
(medfinansiering, kostnadsdelning)
Tillgång till vård
(avstånd, väntetid)TILLGÅNG TILL HÄLSO- OCH 
SJUKVÅRD
 
Hälso- och sjukvårdsskyddets bredd 
Hälso- och sjukvårdstjänsterna finansieras till störst a delen med offentliga medel i praktiskt taget alla 
EU-medlemsstater. Hälso- och sjukvården omfattar alla eller näst intill alla invånare i alla 
medlemsstater. Vissa invånare från mindre gynnade miljöer omfattas dock fortfarande inte av ett 
ändamålsenligt hälso- och sjukvårdsskydd. 
Hälso- och sjukvårdsskyddets djup Det finns skillnader i de behandlingar som finans ieras av den offentligt finansierade hälso- och 
sjukvården i de nationella hälso- och sjukvårdssystemen. Bland annat omfattas tand- och ögonvård och vissa moderna behandlingsmetoder endast i vissa  medlemsstater. I flera medlemsstater finns det 
ingen uttrycklig definition av offentligt finansierade behandlingar. Det blir på så sätt svårare att göra 
jämförelser och analyser som skulle kunna bidra t ill att nå samförstånd om den lägsta eller den 
optimala vårdnivån. 
Ett överkomligt pris  Människor måste ofta bidra ekonomiskt genom kost nadsdelning eller medfinansiering till den tjänst 
som de behöver. Detta kan bidra till att säkerställa  att hälso- och sjukvårdstj änsterna används på ett 
ansvarsfullt sätt. Samtidigt bör medfinansieringen inte utgöra ett hinder eller ett avskräckningsmedel 
för människor att få den hälso- och sjukvård som de  är i behov av. Besparingsåtgärder inom hälso- 
och sjukvårdssystemen, som syftar till att främja  en mer rationell användning av hälso- och 
sjukvården, får inte i onödan begränsa tillgånge n till en hälso- och sjukvård av hög kvalitet.  
Tillgänglighet (hälso- och sjukvårdspersonal, avstånd från vårdplats, väntetider) Patienter bör ha ändamålsenlig tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster: de ska inte behöva resa för 
långt eller vänta för länge för att få den vård som de  behöver. Detta är ett särskilt stort problem på 
landsbygden och i avlägsna områden. 
Problem som hänger samman med avstånd kan lösas med hjälp av mer integrerade vårdmodeller 
som förbättrar kontakterna mella n patienter och hälso- och sjukvårdssystem och med hjälp av en 
ökad användning av e-hälsolösningar. 
Det finns ingen EU-omfattande definition av hur vänte tiderna ska mätas, även om detta är ett viktigt 
koncept i förordning (EG) 883/04
20 och direktiv 2011/24/EU. Detta kan komma att ändras, eftersom 
                                                            
20 Förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen, EUT L 
166, 30.4.2004. 
 
10 
 direktiv 2011/24/EU ökar hälso- och sjukvårdssystem ens ansvar för tillgång till vård genom mer insyn 
i begreppet ”onödigt dröjsmål” i väntan på behandling. 
En åldrande befolkning och en ökning av antalet samverkande kroniska sjukdomar kräver olika 
kombinationer av färdigheter, vilket har kons ekvenser för innehållet i de medicinska 
utbildningsprogrammen. Skillnaderna mellan olika yr kesgrupper kommer troligtvis att minska genom 
inrättandet av tvärvetenskapliga grupper. Efterfråga n på färdigheter och kvalifikationer inom hälso- 
och sjukvårdssektorn ändras ständigt, och olika ro ller och yrken kommer sannolikt att utvecklas för 
att tillgodose befolkningens behov. Den fysiska inaktiviteten inom EU är hög, och medför 
hälsorelaterade riskfaktorer. Hälso- och sjukvårdspe rsonalen innehar därför en central roll att, i 
samarbete med andra sektorer, t.ex. idrottssektorn21, ge patienterna råd om vi kten av fysisk aktivitet. 
För att förekomma denna utveckling måste systemen för planering av den medicinska utbildningen 
bli mer effektiv, kunna reagera snabbare och ha bä ttre förutsättningar att locka studenter till de 
specialområden där behoven är som störst. 
Dessutom visar erfarenheten att uppmärksamheten bö r riktas på läkemedel,  eftersom de privata 
utgifterna för läkemedel är betydligt högre än för annan offentlig hälso- och sjukvård. 
Nationella beslut om prissättning och ersättning har direkt eller indirekt inverkan på tillgången på 
läkemedel inom EU. Innovativa produkter blir inte tillgängliga samtidigt i alla medlemsstater, och i 
vissa medlemsstater släpps de kanske aldrig ut på marknaden. 
En första förbättring gjordes genom processen rö rande företagens ansvar på läkemedelsområdet 
som väckte diskussion mellan de behöriga myndigheterna med ansvar för prissättning och ersättning och andra intressenter och som stödde ett öppe t informationsutbyte om bättre tillgång till 
läkemedel. 
4. Förbättra hälso- och sjukvårdssystemens 
anpassningsförmåga  
De moderna hälso- och sjukvårdssystemen måst e fortsatt vara tillgängliga och effektiva men 
samtidigt eftersträva hållbarhet på lå ng sikt. De måste därför vara fi nansiellt hållbara. Kommissionen 
stöder medlemsstaterna i detta arbete genom att tillhandahålla analyser och prognoser och 
rekommendera reformer som en del av den europeiska planeringsterminen. 
Hälso- och sjukvårdssystem bör även ta hänsyn till icke-finansiella faktorer. De måste snabbt kunna 
anpassa sig till en nya situationer och identifiera oc h tillämpa innovativa lösningar för att möta viktiga 
utmaningar, såsom brist på kunska p/resurser på vissa områden, en oväntad ökning av efterfrågan 
(t.ex. till följd av epidemier), med begränsade resurser. Med andra ord måste de sträva efter att 
inneha en god anpassningsförmåga och även uppehålla den framöver. 
De olika hälso- och sjukvårdssystemen inom EU har klarat av den ekonomiska krisen olika bra. Vissa 
system har varit tvungna att genomföra stora och ib land också smärtsamma refo rmer på mycket kort 
                                                            
21 Rådets rekommendation av den 26 november 2013 om befrä mjande av hälsofrämjande fysisk aktivitet i alla 
sektorer, EUT C 354, 4.12.2013. 
 
11 
 tid. Med avstamp i erfarenheterna av den senaste tidens reformer har kommissionen identifierat 
följande faktorer för en god anpassningsförmåga som hjälpt vissa hälso- och sjukvårdssystem att 
fortsatt kunna erbjuda tillgängliga och effektiva hälso- och sjukvårdstjänster för sina invånare. 
 
Stabila finansieringsmekanismer  
En stabil finansiering gör det möjligt att planera investeringarna på ett effektivt sätt och garantera 
kontinuitet i tjänsterna för att organisera och t illhandahålla vården. Hälso- och sjukvårdssystem vars 
finansiering grundar sig på mindre stabila inkomster är mer utsatta för yttre påverkan. Till exempel 
system som till största delen baserar sig på syssels ättningsbaserade bidrag för finansieringen är mer 
utsatta för konsekvenserna av ökad arbetslösh et. Reserver eller andra konjunkturdämpande 
lösningar för statliga budgetöverföringar kan bidra till en stabil finansiering.  
Sunda riskjusteringsmetoder Ett enhetligt system för riskjust ering och riskspridning är viktiga verktyg för att garantera att 
resurserna fördelas efter behov. Om exempelvis flera sjukförsäkringsbolag uppbär sociala avgifter 
eller försäkringspremier används en mekanism för ri skjustering/riskutjämning för att ta hänsyn till 
antalet personer, deras ålder och kön och en indika tion på sjuklighetsmönstren för de personer som 
är försäkrade i varje fond. Syftet  med detta är att undvika patienturval och diskriminering, och att 
säkerställa att finansiering en anpassas till behoven. 
God förvaltning 
 
12 
 Förvaltning handlar om väldefinierade ansvarsområden  i driften av hälso- och sjukvårdssystemet och 
dess huvudkomponenter, tillsa mmans med ett starkt ledars kap, sunda mekanismer för 
ansvarsskyldighet och en tydlig organisationsstruktur . Detta gör det möjligt för systemen att snabbt 
anpassa sig till nya mål och prioriteringar och förbättra sin förmåga att reagera på allvarliga 
utmaningar genom att identifiera och införa de  åtgärder som krävs för att stödja smarta 
investeringsbeslut. 
Informationsflöden i systemet  God insikt om styrkor och svagheter och förmågan  att övervaka information, även när det gäller 
enskilda patienter och vårdgivare, gör det möjligt fö r förvaltare av hälso- och sjukvårdssystem att 
fatta skräddarsydda och evidensbaserade beslut inom specifika undersektorer. 
E-hälsobaserade informationssystem underlätta r och stöder stärkandet av informations- och 
kunskapssystem. Dessutom kan e-hälsa ge mer i ndividanpassad hälso- och sjukvård som är mer 
målinriktad och effektiv och som bidrar till att minska felen och förkorta sjukhusvistelserna. 
Skäliga kostnader för hälso- och sjukvårdstjänster För att begripa hur komplicerade de processer är som leder från kostnad till resultat är det viktigt att 
förstå hur kostnader motsvarar mänskliga och fysisk a resurser, hur resurser bidrar till verksamheter 
(t.ex. kirurgiska ingrepp och diagnostiska te st), hur verksamheter inbegrips i hälso- och 
sjukvårdsinsatser och, slutligen, vilken inverkan dessa har på hälsan. 
Utvärderingen av medicinska metoder är viktig för att garantera en gemensam metod för att 
utvärdera insatsernas effektivitet och de egentliga kostnaderna för tjänsterna och sålunda för att 
göra det möjligt för beslutsfattarna att förd ela resurserna så effektivt som möjligt. 
Förmågan att sätta ett lämpligt pris på hälso- och sj ukvårdstjänsterna är inte enbart nödvändig för att 
kontrollera utgifterna utan också en förutsättn ing för effektiva beslut om investeringar och 
prioriteringar.  
Vårdpersonal med tillräckligt med kapa citet och de rätta kvalifikationerna 
En mycket kvalificerad och motiverad vårdperson al med tillräckligt med kapacitet och de rätta 
kvalifikationerna är viktig fö r att hitta innovativa lösningar med hjälp av organisatoriska och 
teknologiska förändringar. Effektiva belöningssyst em är viktiga för att förbättra vårdpersonalens 
insatser och garantera att fokus är inriktat på ett direkt tillhandahållande av hälso- och sjukvård.  
5. En EU-agenda för effektiva, tillgängliga och anpassningsbara 
hälso- och sjukvårdssystem 
Det är medlemsstaterna som bär det främsta ans varet för hälso- och sjukvårdssystemen. EU har 
vidtagit en rad åtgärder som kan stödja medlemsst aterna, särskilt genom att tillhandahålla riktlinjer 
och övervaknings- eller utvärderingsverktyg.  
 
13 
 Kommissionen har inrättat en oberoende expert panel för rådgivning om hälsoinvesteringar22. 
Panelen ska förse kommissionen med analyser och rekommendationer i vissa av de frågor som 
diskuterats. 
Stöd till ökad effektivitet i hälso- och sjukvårdssystemen Resultatutvärderingar av hälso- och sjukvårdssystem Rådet (hälso- och sjukvård) har uppmanat medlem sstaterna att använda resultatutvärderingar av 
hälso- och sjukvårdssystem för politiska åtgärder , ansvarsskyldighet och insyn, och har uppmanat 
kommissionen att stödja medlemsstaterna i användningen av resultatutvärderingarna. 
Som svar på denna uppmaning kommer samarbete i fråga om resultatutvärderingar att förse 
medlemsstaterna med verktyg och metoder, som bland annat består av att  
• kapitalisera EU-finansierad forskning om åtgärder och indikatorer för resultatutvärdering,  
• fastställa kriterier och förfaranden för val av prioriterade områden för resultatutvärdering på 
nationell nivå och EU-nivå,  
• ta fram ett skräddarsytt rapporteringssystem, och  
• intensifiera samarbetet med internationella  organisationer, särskilt OECD och WHO. 
Samarbetet kan också bestå av mer riktat arbete på EU-nivå för att minska ojämlikheterna genom 
stöd till de medlemsstater som ligger under EU-gen omsnittet så att deras situation kan förbättras. 
Samarbetet kan också visa sig vara av stor betydelse för att hjälpa medlemsstaterna uppfylla kraven i direktiv 2011/24/EU rörande informat ion om kvalitet och säkerhet. 
Vårdkvalitet, inbegripet patientsäkerhet Våren 2014 ämnar kommissionen lägga fram sin andra rapport om geno mförandet av rådets 
rekommendation om patientsäkerhet
23. På grundval av resultaten i rapporten har kommissionen för 
avsikt att diskutera åtgärder för att ytterligare förbättra patientsäkerheten och minska omotiverade 
skillnader mellan och inom medlemsstaterna. 
Resultaten från det senaste offentliga samrådet om patientsäkerhet och vår dkvalitet visar att det 
finns ett stort intresse av att utarbeta en mer om fattande EU-agenda för at t behandla de frågor som 
påverkar kvaliteten inom hälso- och sjukvården.  Kommissionen har för avsikt att följa upp denna 
fråga på ett ändamålsenligt sätt. 
Integration av vården  
                                                            
22 Kommissionens beslut av den 5 juli 2012 om inrättande  av en mångsektoriell, oberoende expertpanel för 
rådgivning om effektiva sätt att investera i hälsa, EUT C 198, 6.7.2012.  
23 Den första rapporten offentlig gjordes 2012: COM(2012) 658. 
 
14 
 Vården bör integreras både mellan olika nivåer av hälso- och sjukvård (såsom primärvård och 
sjukhusvård) och mellan hälso- och sjukvård och so cialvård, särskilt när det gäller äldre eller 
människor med kroniska sjukdomar. 
Reformerna i medlemsstaterna för att minska  hälso- och sjukvårdssystemens beroende av 
sjukhusvård genom en bättre integrering av vården, gör det möjligt att utbyta lärdomar på viktiga 
områden och att svara på följande frågor:  
• Vilka patienter kan behandlas bättre eller lika bra utanför sjukhuset?  
• Hur kan man på ett framgångsrikt sätt  minska undvikbara sjukhusvistelser? 
Expertpanelen om hälsoinvesteringar har offentliggjort en rapport om primärvård och integrering av 
vård som kommissionen har inlett ett offent ligt samråd om för att identifiera nya 
diskussionsområden. 
Förbättrad tillgång till hälso- och sjukvård  Vårdpersonalen inom EU Betydande skillnader har konstaterats i medlemsstat ernas möjligheter att planera för framtida krav i 
fråga om vårdpersonalen, både när det gäller den totala volymen och de kombinationer av 
färdigheter som krävs i syfte att möta förväntade behov av hälso- och sjukvård på ett effektivt sätt. 
Resultatet av handelsplanen för EU:s ar betskraft inom hälso- och sjukvården
24 kommer att bidra till 
att bättre förutse framtida kunskapsbehov och ge viktiga insikter i hur framtida generationers 
vårdpersonal ska få de rätta kunskaperna. Att fö rbättra tillgängliga uppgifter för att stärka de 
nationella planeringssystemen kan också bidra till att möta utmaningarna med vårdpersonalens 
rörlighet och finna lösningar som tar hänsyn till rätten till fri rörlighet inom EU. 
I samband med insatserna för att planera beho vet av vårdpersonal bör man utveckla hållbara 
lösningar på EU-nivå för att garantera en tillräck ligt stor vårdpersonal med ändamålsenlig utbildning 
och de rätta kunskaperna som kan ge vård till a lla som behöver. För att undvika personalbrist och 
kompetensglapp i framtiden ämnar kommissionen fort sätta sitt samarbete me d medlemsstaterna för 
att ta fram rekommendationer, gemensamma verktyg,  indikatorer och riktlinjer och utöka EU:s stöd 
till medlemsstaternas planering.  
En kostnadseffektiv användning av läkemedel  
EU behöver en konkurrenskraftig läkemedelsin dustri. Medlemsstaterna och kommissionen bör 
därför fundera vidare på hur man kan förena de politiska målen med att garantera alla EU-invånare 
tillgänglig hälso- och sjukvård med behovet av ko stnadsbegränsning. Uppmärksamheten bör inriktas 
på ett förbättrat samarbete om utarbetande av me kanismer för ökad insyn och bättre samordning 
för att reducera de oavsiktliga e ffekter som nuvarande nationella prissättningssystem kan ha på 
tillgängligheten inom EU.  
                                                            
24 SWD(2012) 93, som åtföljer COM(2012) 173. 
 
15 
 Ett optimalt genomförande  av direktiv 2011/24/EU  
Direktiv 2011/24/EU ökar patienternas valmöjlighe ter inom hälso- och sjukvården, och det hjälper 
dem att få de behandlingar som de behöver utan onödiga dröjsmål. Direktivet kommer att förbättra 
insynen genom att kräva att medlemsstaterna inrätta r nationella kontaktpunkter för att informera 
invånarna, bland annat om deras rättigheter, pa tientsäkerhet och kvaliteten på vårdnormerna. 
Direktivet efterlyser även en bättre förståelse av hälso- och sjukvårdsutbudet. Medlemsstaterna bör 
se till att alla bestämmelser i direktivet genomf örs till punkt och pricka. Kommissionen kommer att 
noga övervaka hur begreppet ”onödiga dröjsmål” tillämpas i medlemsstaterna. 
Referensnätverken kommer att främja samarb ete mellan högt specialiserade vårdgivare i 
medlemsstaterna som gör det möjligt för patienter som har sjukdomar med låg prevalens eller 
komplexa eller sällsynta sjukdomar att få tillgång till vård av hög kva litet. Kommissionen har för avsikt 
att gå ut med en intresseförfrågan om vem som vill  ansluta sig till det europeiska referensnätverket 
och som också kan utbilda vårdpersonal och ge stöd vid fastställande av gemensamma 
kvalitetssäkringskrav. 
Mer anpassningsbara hälso- och sjukvårdssystem Det finns ett akut behov av ytterligare unde rsökningar om anpassningsbara hälso- och 
sjukvårdssystem och om hur man ska bygga upp dem. Medlemsstaterna bör ta fram bättre analyser 
av dessa faktorer på grundval av sina nationella  erfarenheter. Dessa analyser bör kompletteras av 
arbete inom EU om spridning av bästa praxis oc h utarbetande av politiska åtgärder. Följande 
åtgärder kan bidra till att förbättra hälso- och sjukvårdssystemens anpassningsbarhet i EU. 
Utvärdering av medicinska metoder Vid en utvärdering av medicinska metoder utvärderar man vetenskapligt den relativa inverkan av en 
särskild medicinsk metod på ett hälso- eller sj ukdomstillstånd genom att svara på frågor som:  
• Är metoderna effektiva?  
• Vem får hjälp av metoderna?  
• Vilka är kostnaderna?  
• Hur väl fungerar metoderna jämfört med andra metoder?  
Utvärderingen av medicinska metoder har visat si g vara ett effektivt verktyg för att förbättra 
tillgången till innovativa metoder för patienter och för att stödja en effektivare fördelning av de 
ekonomiska resurserna. 
Medlemsstaterna bedriver samarbete om utvärderi ngar av medicinska metoder inom ramen för ett 
nätverk som fastställdes i direktiv 2011/24/EU. Kommissionen stöder ett ambitiöst mål som 
nätverket för utvärderingar av medicinska metoder har, nämligen att information om utvärderingar 
av medicinska metoder som tagits fram gemensamt bör återanvändas på nationell nivå. På så sätt 
kommer dubbelarbetet för tillsynsmyndigheterna samt de organ och företag som arbetar med 
 
16 
 utvärdering av medicinska metoder att minska, och en gemensam syn på kliniska aspekter av hälso- 
och sjukvårdsmetoder (t.ex. deras relativa säkerhet och effektivitet) att skapas. 
I framtiden kommer en mer ambitiös och stabil struktur för att stödja det vetenskapliga samarbetet 
om utvärdering av medicinska metoder att utveckla s. Kommissionen samarbetar med nätverket för 
utvärdering av medicinska metoder om eventuella förslag i denna fråga. 
Hälsoinformationssystem Alla insatser för att förbättra hälso- och sjuk vårdssystemets anpassnings förmåga måste beaktas i 
själva systemet. Beslut om investeringar eller minska de investeringar i vissa specifika sektorer måste 
basera sig på förståelse för de processer som styr dessa sektorer och insatsernas effekt på 
hälsorelaterade och ekonomiska parametrar. 
Medlemsstaterna bör därför investera i att utveck la sina informationsflöden för att exempelvis 
garantera att informationsflöden på patientnivå styr s på ett ändamålsenligt sä tt till alla nödvändiga 
vårdgivare eller att stöd ges till en mer effekt iv och hållbar omorganisation av hälso- och 
sjukvårdssystemen och hälso-  och sjukvårdstjänsterna
25.  
Kommissionen överväger att stödja medlemsstater na i att inrätta ett hållbart och integrerat 
hälsoinformationssystem inom EU och särskilt undersöka möjligheterna till ett övergripande 
konsortium för europeisk forsknings infrastruktur för hälsoinformation. 
E-hälsa Kommissionen uppmanar med eftertryck medlemsst aterna att samarbeta om e-hälsa, och stöder 
dem i att utveckla och genomföra kostnadseffektiva och kompatibla e-hälsolösningar för att förbättra 
hälso- och sjukvårdssystemen
26. I enlighet med kraven i direktiv 2011/24/EU stöder kommissionen 
nätverket för e-hälsa. Nätverket arbetar med att tillhandahålla hållbara nyttoeffekter från de 
europeiska system, tjänster och driftskompatibla t illämpningar som rör e-hälsa.  Handlingsplanen för 
e-hälsa 2012–2020 betonar också fördelarna med e- hälsotjänster för medborgare, patienter och 
vårdgivare, och föreslår särskilda åtgärder för at t sänka hindren för att använda dessa tjänster. 
Fler insatser krävs för att utarbeta effektiva oc h kompatibla telemedicintjänster. De europeiska 
referensnätverken kommer att erbjuda utmärkta mö jligheter att införa och testa telemedicin i EU. 
6. Slutsatser 
I 2013 års årliga tillväxtöversikt kons tateras det att ”mot bakgrund av de demografiska utmaningarna 
och de allt högre åldersrelaterade utgifterna kr ävs reformer inom hälso- och sjukvården för att 
säkerställa kostnadseffektivitet och hållbarhet, vilk et bäst sker genom att koppla systemens resultat 
                                                            
25 Se slutsatserna i rapporten från arbetsgruppen för e-hälsa Redesigning health in Europe for 2020  där 
beslutsfattarna uppmanas att utnyttja informationens makt: http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/eu-task-
force-ehealth-redesigning-health-europe-2020 . 
26 COM(2012) 736.  
 
17 
 till det dubbla målet effektivare användning av offent liga resurser och tillgång till hälso- och sjukvård 
av hög kvalitet”. 
Medlemsstaternas framtida möjligheter att erbjuda vård av hög kvalitet till alla kommer att vara 
beroende av om man kan göra hälso- och sjuk vårdssystemen mer anpassningsbara och bättre 
rustade att ta itu med de utmaningar som vän tar. Samtidigt måste systemen fortsatt vara 
kostnadseffektiva och finansiellt hållbara. 
Även om detta i främsta rummet är en uppgift för medlemsstaterna lyfter detta meddelande fram en 
rad initiativ som gör att EU kan stödja beslutsfa ttare i medlemsstaterna. EU  måste utveckla dessa 
initiativ och bygga vidare på dem för att garant era att medborgarnas förväntningar på vård av hög 
kvalitet kan uppfyllas. Fokus må ste ligga på metoder och verktyg som kommer att göra det möjligt 
för medlemsstaterna att göra sina hälso- och sjukvårdssystem mer effektiva, tillgängliga och 
anpassningsbara, i linje med de rekommendationer ti ll reform som riktats till medlemsstaterna inom 
ramen för den europeiska planeringstermin en. För att genomföra reformerna i dessa 
rekommendationer uppmuntras medlemsstaterna också att dra nytta av europeiska finansieringsinstrument.   
EU-agenda för effektiv a, tillgängliga och anpa ssningsbara hälso- och 
sjukvårdssystem
Ökad effektivitet Förbättrad tillgång Bättre anpassningsförmåga
Resultatutvärderingar av 
hälso- och sjukvårdssystem
Patientsäkerhet och 
vårdkvalitet
Integration av vårdenPlanering av vårdpersonalen 
inom EU
En kostnadseffektiv 
användning av läkemedel
Ett optimalt genomförande 
av direktiv 2011/24/EUUtvärdering av 
medicinska metoder
Hälsoinformationssystem
E-hälsa