EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 14.01.1998 
K0M(I998)8 slutlig 
97/0119 (COD) 
97/0120 (CNS) 
Till det andra andrade fbrslaget till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RADETS BESLUT OM FEMTE 
RAMPROGRAMMET FOR EUROPEISKA GEMENSKAPENS 
VERKSAMIIET INOM OMRADET FORSKNING, TEKNISK 
UTVECKLING OCH DEMONSTRATION 
(1998-2002) 
och till det andra andrade fbrslaget till 
RADETS BESLUT OM FEMTE RAMPROGRAMMET FOR 
EUROPEISKA ATOMENERGIGEMENSKAPENS (EURATOM) 
VERKSAMIIET INOM FORSKNINGS- OCII 
UTBILDNINGSOMRADET 
(1998-2002) 
(framlagda av Komissionen) 

MOTIVERING 
Den 30 april 1997 antog kommissionen sina förslag till beslut om Femte ramprogrammet 
för forskning och teknisk utveckling i enlighet nied EG- respektive Euratomfördraget. I 
slutct av juli komplctteradc kommissionen dessa förslag med de finansiella ramarna för 
Femte ramprogrammet som innebär ell lotalt anslag på 16,3 miljarder ecu uncler perioden 
1998-2002. 
Femte ramprogrammet karakteriseras av ett nytt tillvägagångssätt där nyckelorden är 
koncentration och flexibilitet. Kommissionen är övertygad om att forskningen i första hand 
måste inriktas på områden som angår medborgarna (sysselsättning, livskvalitet, 
konkurrenskraft) och att antalet teman bör begränsas för att garantera att vidtagna åtgärder 
och anslagna resurser får bättre effekt. 
Förslagen har granskats av rådet och Europaparlamentet, dvs. de två institutioner som tar 
del i medbeslutandeförfarandet avseende EG-ramprogrammet, samt av Ekonomiska och 
sociala kommittén och Regionkommittén. De två sistnämnda ställer sig positiva till 
förslagen i sina respektive yttranden. 
Europaparlamentet avgav sitt yttrande vid första behandlingen den 17 och 18 december 
1997. I en strävan att föra debatten i parlamentet och rådet framåt har kommissionen 
beslutal att omarbela sina förslag utan att för den skull ge avkall på de grundläggande 
principcr som hittills varit vägledande för dcss arbete. 
Avsiklcn är att diskussioncrna i siimband med forskningsministrarnas rådsmöte den 12 
fcbruari 1998 skall leda till att de antar en gemcnsam ståndpunkt om EG-programmet och 
en politisk överenskommelse om Euratom-programmet. 
Rådets granskning 
I väntan på Europaparlamentets yttrande, som också kommer att tas upp till behandling så 
småningom, har rådet (forskning) under sina möten den 15 maj 1997 och den 10 november 
1997 redan hunnit långt i sin granskning av texterna. 
Även om rådet ännu inte är enigt om EG-ramprogrammets struktur lyckades man vid sitt 
möte den 10 november 1997 nå ett samförstånd om innehållet i de flesta nyckelåtgärderna. 
Rådet anslöt sig därvid till det yttrande som Kommittén för vetenskaplig och teknisk 
forskning (CREST) antog i mitten av oktober. 
Europaparlamentets granskning 
l)c iindringar som Europaparlamentet godkäncle den 17 och 18 december 1997 rör bland 
annat IKJ-ramprogrammets struktur och nyckelåtgärder. Ändringarna visar generellt att 
parlamentet håller fast vid de principer om koncentration och flexibilitet som 
kommissionen förespråkat i sitt ursprungliga förslag. 
Parlamentet föreslår till exempel ytterligare ett tematiskt program i EG-ramprogrammet. 
Vad gäller antalet nyckelåtgärder ställer sig parlamentet positivt till en mindre ökning. 
Åtgärdernas inriktning överensstämmer emellertid i stor utsträckning med den ståndpunkt 
som majoriteten i rådet intar. 
<* 
Vad beträffar det totala anslaget ger parlamentet en viktig signal genom att föreslå 16,7 
miljarder ecu. 
Koiiiniissioiiciis ståiidpunkt 
I den mån Europaparlamentets ändringsförslag är konstrukliva och kan bidra till att 
förenkla kommande förhandlingar har de i flera fall medtagits i de ändrade förslagen, om 
än inte i exakta ordalag. 
Det gäller till exempel antalct tcmatiska program i EG-ramprogrammet. En majoritet i 
rådet har förordat fem tematiska program, medan Europaparlamentet föreslår fyra. 
Kommissionen menar att fyra tematiska program kan vara en lämplig kompromiss. 
I vissa av parlamentets ändringsförslag, som rör de tematiska programmens beteckningar 
och den detaljerade utformningen av deras vetenskapliga och tekniska innehåll, eftersträvas 
emellertid ett sektors- och områdesvist tillvägagångssätt som strider mot det som 
kommissionen förespråkar. Där det råder delade meningar om grundläggande principer 
bygger kommissionens ändrade förslag på rådets rekommendationer. Det gäller i synnerhet 
formuleringen av texterna om de nya nyckelåtgärderna. 
De viktigaste ändringarna avser EG-ramprogrammet och rör bland annat följande: 
• Det första verksamhelsområdets struktur består nu av följande fyra tematiska program 
fartikel 1.2, artikel 3.1, bilaga II, bilaga III]: 
(a) Förbättrad livskvalitet och förvallning av bioresurser. 
(b) Utveckling av ett användarvänligt informationssamhälle. 
(c) Främjande av en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt. 
(d) Skydd av ekosystem. 
I denna nya utformning, som i huvudsak innebär att det första och tredje tematiska 
programmet omdefinieras och att ett fjärde inrättas, förordar kommissionen att man 
tillämpar samma integrerade, tvärvetenskapliga och sektorsövergripande tillväga­
gångssätt som hittills. Det första tematiska programmet centreras återigen kring frågor 
som gäller hälsa, livskvalitet och förvaltning av bioresurser, medan det nya (fjärde) 
programmet inriktas på att bevara naturresurser. 
Vad gäller detta nya program gör kommissionen den bedömningen att kopplingen 
mellan miljö- och energifrågor är tillräckligt stark för att motivera att ytterligare ett 
program läggs till inom detta tema. 
Det tredje programmet kommer nu att inriktas huvudsakligen på problem som rör 
produktion och transport. 
• Nyckelåtgärderna [bilaga II] 
- De två nyckelåtgärderna "Hälsa och kost" och "Miljö och hälsa" inom programmet 
"Förbättrad livskvalitet och förvaltning av bioresurser" har mycket gemensamt 
och slås därför ihop till en enda nyckelåtgärd, "Hälsa, kost och miljö", som 
n 
cmcllcrlid lår cn ny ullormning varigcnnm antalcl ämncn hegränsas |bilaga II, 
ll.l.a)i)|. 
Nyckclålgäidcn "Avamcnu/c ciicrgisystcm och tjänslcr" delas npp i Ivå 
nyckelåtgärder med beteckningarna "brtimja cn hållbar envrgitmviindmng" och 
"Ren energi och encrgidislribution konkurrenskraji och diversiwr, som överförts 
till det nya programmet "Skydd av ekosystem" efter en ny utformning av 
innehållet som delvis bygger på CREST:s yttrande [bilaga II, II.4.a) (iii) och (iv)]. 
Två nya nyckelåtgärder inrättas, den första om "Den ökande medelåldern i 
befolkningen" inom programmet "Förbättrad livskvalitet och förvaltning av 
bioresurser" [bilaga II, Il.l.a) iv)] och det andra om "Globala miljö- och 
klimatförändringar" inom det nya programmet "Skydd av ekosystem" [bilaga II, 
II.4.a) ii)]. I båda fallen bygger utformningen av innehållet delvis på CRESTis 
yttrande. 
En punkt om ulvecklingen av den vclcnskapliga grunden för ett hällbart utnyltjande 
av havets rcsurser ingår i nyckelfttgärdcn "Cdobala miljö och kliiiHiiJörtindringur" 
|hilaga II, II.4.a) n)|. 
liclcckningcn på nyckclåtgärdcn "Morgoudagvns sfad" ändras så all den även 
omfattar kulturarvet [bilaga II, II.4 a) iv)]. 
Vad beträffar det totala anslaget och dess fördelning. föreslås att de totalbelopp och den 
fördelning på de fyra verksamhetsområdena som kommissionen föreslagit fastställs. 
De ändringar som gjorts beträffande resursfördelningen inom första verksamhetsområdet 
speglar den reviderade strukturen som grundas på fyra program: 
a) Förbättrad livskvalitet och förvaltning av bioresurser 
b) Utveckling av ett användarvänligt informationssamhälle 
c) Främjande av en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt 
d) Skydd av ekosystem 
Slutsats 
Genom att anta sina ändrade förslag redan den 14 januari håller kommissionen sitt löfte att 
göra allt den kan för att möjliggöra en kompromiss i rådet (forskning) den 12 februari 
1998. För att man skall kunna respektera tidsplanen för antagandet av Femte 
ramprogrammet och dess delprogram och för att besluten skall kunna verkställas redan i 
början av 1999 är det viktigt att göra framsteg vid detta rådsmöte. joner ecu 
2 650 
3 925 
3 100 
2 100 
1 C 
ANDRA ÂNDRADE FÔRSLAGET TILL EUROPAPARLAMENTETS OCH RÀDETS BESLUT 
OM FEMTE RAMPROGRAMMET FÔR EUROPEISKA GEMENSKAPENS VERKSAMHET 
INOM OMRÂDET FORSKNING, 
TEKNISK UTVECKLING OCH DEMONSTRATION (199S-2000) 
URSPRUNGLICT FORSLAG ÀNDRAT FÔRSLAG 
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA 
UNIONENS RÂD HAR BESLUTAT FÔLJANDE EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA 
UNIONENS RÂD HAR BESLUTAT FÔLJANDE 
med bcaktande av Fôrdraget om upprâttandet av 
Europciska gemcnskapcn, sârskilt artikel BOi.l i 
dclta, 
mcd bcaktande av kommissionens fôrslag1, 
mcd bcaktande av Ekonomiska och sociala 
kommiltcns yttrandc ~, 
mcd bcaktande av Rcgionkommiltcns yttrandc \ 
i cnlighct mcd dct fôrfarandc som avscs i artikel 
189b i fôrdraget, och mcd bcaktande av fôljandc: 
Ett flerârigt ramprogram som omfattar 
gemenskapens alla aktiviteter, inbegripet 
demonstration, inom omrâdet forskning och 
teknisk utveckling bôr antas. 
I enlighet med artikel 4.2 i Europaparlamentets 
och ràdets beslut nr 1110/94/EG av den 26 april 
1994 om det Fjarde ramprogrammet fôr 
Europeiska gemenskapens verksamhet inom 
omrâdet forskning, teknisk utveckling och 
demonstration (1994-1998)\ ândrat genom beslut 
nr 616/96/EG5, skall kommissionen, innan den 
lâgger fram sitt fôrslag till Femte 
ramprogrammet, lâta genomfôra en extern 
utvardering av fôrvaltning och genomfôrande av 
gemenskapens verksamhet under de fem àren fôre 
denna utvardering. Denna utvardering, de 
slutsatser den innehâller samt kommissionens 
stâllningstaganden har sants till 
Europaparlamentet, râdet, Ekonomiska och 
sociala kommittén och Regionkommittén. med beaktande av Fôrdraget om upprâttandet av 
Europciska gemcnskapcn, sarskill artikel BOi.l i 
dclta, 
mcd bcaktande av kommissionens fôrslag', 
mcd bcaktande av Ekonomiska och sociala 
kommittcns yttrandc2, 
mcd bcaktande av Rcgionkommiltcns yttrandc3, 
i cnlighct mcd dct fôrfarandc som avscs i artikel 
189b i fôrdraget, och mcd bcaktande av fôljandc: 
Ett flerârigt ramprogram som omfattar 
gemenskapens alla aktiviteter, inbegripet 
demonstration, inom omrâdet forskning och 
teknisk utveckling bôr antas. 
I enlighet med artikel 4.2 i Europaparlamentets 
och ràdets beslut nr 1110/94/EG av den 26 april 
1994 om det Fjarde ramprogrammet fôr 
Europeiska gemenskapens verksamhet inom 
omrâdet forskning, teknisk utveckling och 
demonstration (1994-1998)\ ândrat genom beslut 
nr 616/96/EG\ skall kommissionen, innan den 
lâgger fram sitt fôrslag till Femte 
ramprogrammet, lâta genomfôra en extern 
utvardering av fôrvaltning och genomfôrande av 
gemenskapens verksamhet under de fem àren fôre 
denna utvardering. Denna utvardering, de 
slutsatser den innehâller samt kommissionens 
stâllningstaganden har sants till 
Europaparlamentet, râdet, Ekonomiska och 
sociala kommittén och Regionkommittén. 
'EGTC 173, 7.6.1997, s. 10 
2 EGTC 355, 21.11.1997, s. 38 
3 EGT C 379, 15.12.1997, s. 26 
4EGTL 126, 18.5.1994, s. 1. 
5 EGT L 86, 4.4.1996, s. 69. 1 EGT C 173, 7.6.1997, s. 10 och EGT C 291, 
25.9.1997, s. 15. 
2 EGTC 355, 21.11.1997, p.38 
3 EGTC 379, 15.12.1997, s. 26 
4 EGT L 126, 18.5.1994, p.l 
5 EGT L 86, 4.4.1996, s. 69 
IÔL 
Den 10 juli 1996 antog kommissionen ett 
meddelande om de första riktlinjerna för Femte 
ramprogrammet, och underströk nödvändigheten 
av alt detta program i första hand motsvarar de 
ekonomiska och sociala behoven. Detta 
meddelande följdes av ett första arbetsdokumcnl 
den 20 novembcr 1996 , i vilkct programmalen 
och genoiniörandeinstrumenten bchandladcs i 
detalj, och av ett andra arbetsdokument den 12 
fcbruari 1997 som omfattade ett detaljerat 
förslag till innehåll till Femte ramprogrammet. 
Målen för gemenskapens politik för forskning 
och teknisk utveckling speglar de aktuella 
tankegångarna runt de utmaningar gemenskapen 
står inlör och de möjlighetor den avser alt 
utnytlja, detta gäller lörelrädesvis 
samhällsprohlemen, industrins konkurrenskralt, 
skapandet av arhctslillfällcn, livskvalileten, 
globaliseringen av kunskap, stöd till utveckling 
och genomförande av gemenskapens politik i 
enlighet med artikel BOf. I i fördraget och 
gemenskapens plats i världen som 
kunskapscentrum för vetenskap och teknik. 
Femte ramprogrammet bör fortsättningsvis, i 
enlighet med första verksamhetsområdet i artikel 
130g i fördraget, fokuseras på ett begränsat antal 
ämnen som omfattar aktiviteter för generisk 
forskning och utveckling av generiska tekniker, 
åtgärder för att sammanföra denna typ av 
aktiviteter i en enhetlig ram som strategiskt sett är 
anpassad till ett visst mal (hädanefter kallade 
"nyckelåtgärder"), samt på främjande av 
forskningsinfrastruktur. 
Dessutom bör Femte ramprogrammet beträffande 
andra, tredje och fjärde verksamhetsområdena i 
artikel 130g i fördraget omfatta både ämnen som 
är specifika för dem och ämnen av övergripande 
natur som stöd för och i samverkan med de 
aktiviteter av samma typ som genomförs inom 
ramen för det första verksamhetsområdet. 
6 KOM (96) 332 slutlig. 
7 KOM (96) 595 slutlig. 
8 KOM (97) 47 slutlig. Den 10 juli 1996° antog kommissionen ett 
meddelande om de första riktlinjerna för Femte 
ramprogrammet, och underströk nödvändigheten 
av atl detla program i första liaiul motsvarar de 
ekonomiska och sociala behoven. Detta 
meddelande följdes av ett Iörsta aibctsdokuiikMit 
den 20 novembcr I99(>', i vilket progiammålcn 
och gcnomförandcinstrumcnten bchandladcs i 
detalj, och av ett andra arbetsdokument den 12 
februari 1997* som omfattade ett detaljerat förslag 
till innehåll till Femte ramprogrammet. 
Efter kommissionens meddelande från novembcr 
19949, beslutade rådet i juni 1995 att lämpliga 
åtgärder skulle vidtas för att främja samarbcte och 
samordning mellan medlemsstaterna, i enlighet 
med artikel BOh i fördraget. 
Målen för gemenskapens politik för forskning 
och teknisk utveckling speglar de aktuella 
tankegångarna runt de utmaningar gemenskapen 
står inför och tle i»öjlighctcr den avser atl 
utnytlja, detta gäller lörelrädesvis 
samhällsprohlemen, främjandct av 
gemenskapsindustrins internationella 
konkurrenskralt, ekonomisk fillväxt, skapandet 
av arbetstilllallen, itiiljö^ livskvaliteten, 
globaliseringen av kunskap, stöd till utveckling 
och genomförande av gemenskapens politik i 
enlighet med artikel BOf. 1 i fördraget och 
gemenskapens plats i världen som 
kunskapscentrum för vetenskap och teknik. 
Femte ramprogrammet bör fortsättningsvis, i 
enlighet med första verksamhetsområdet i artikel 
130g i fördraget, fokuseras på ett begränsat antal 
ämnen som omfattar aktiviteter för 
grundforskning och utveckling av generisk 
teknik, åtgärder för att sammanföra denna typ av 
aktiviteter i en enhetlig ram som strategiskt sett är 
anpassad till ett visst mål (hädanefter kallade 
"nyckelåtgärder"), samt på främjande av 
forskningsinfrastruktur. 
Dessutom bör Femte ramprogrammet beträffande 
andra, tredje och fjärde verksamhetsområdena i 
artikel 130g i fördraget omfatta både ämnen som 
är specifika för dem och ämnen av övergripande 
natur som stöd för och i samverkan med de 
aktiviteter av samma typ som genomförs inom 
ramen för det första verksamhetsområdet. 
6 KOM (96) 332 slutlig. 
7 KOM (96) 595 slutlig. 
8 KOM (97) 47 slutlig. 
9 KOM (94) 438 slutlig. 
Detta förutsätter att den starka ställning som 
gemenskapen har inom forskning och teknik 
bibehålls och förstärks varvid hänsyn bör tas till 
de ansträngningar som görs av gemenskapens 
stora internationella medspelare. Denna ställning 
har att göra både med den fysiska och 
immateriella infrastrukturen och med de 
mänskliga resurserna. 
I detta sammanhang bör man särskilt rikta in sig 
på små och medelstora företag, som skapar en 
stor mängd arbetstilltällen, på spridning och 
övcrföring av resultaten, på innovation samt på 
uthildning och fri rörlighet för forskare. 
Utarbetandet och genomforandet av 
gemenskapens politik och verksamhet måste ta 
hänsyn till målet att stärka dess ekonomiska och 
sociala sammanhållning. I enlighet med denna 
princip måste ramprogrammet bidra till en 
harmonisk utveckling av gemenskapen samtidigt 
som den vetenskapliga kvaliteten heh&lls som 
nödvändigt kriterium. Det är också viktigt att 
stärka samverkan mellan aktiviteterna för 
forskning och teknisk utveckling och de 
aktiviteter gemenskapen genomför med hjälp av 
strukturfonderna. Detta förutsätter att den starka ställning som 
gemenskapen har inom forskning och teknik 
bibehålls och förstärks varvid hänsyn bör tas till 
de allt större investeringar i forskning och teknisk 
utveckling som görs av gemenskapens stora 
internationella medspelare. Denna ställning har 
att göra både med den fysiska och immateriella 
infrastrukturen och med de mänskliga resurserna. 
i detta sammanhang bör man särskilt rikta in sig 
på små och medelstora företag, som skapar en 
stor mängd arbetstilltällen, på spridning och 
överföring av resultaten, på innovation samt på 
uthildning och fri rörlighet för forskare, och 
darigcnom bidra till utvccklingcn av en ny 
gcncration forskare med nyskapandc idccr, som 
har förmäga alt hävda sig i naringslivcl. 
Forskning och teknisk utveckling kan stimulcra 
ekonomisk tillväxt och darigcnom leda till att 
varaktig sysselsältning skapas. 
Främjandet av en hållbar tillväxt för Europas 
ekonomi samt en varaktig konkurrcnskraft för 
dess industri förulsättcr alt den vetenskapliga och 
tekniska basen stärks i ctl mcdcilängt till längt 
pcrspektiv. 
Utarbetandet och genomforandet av 
gemenskapens politik och verksamhet måste ta 
hänsyn till målet att stärka dess ekonomiska och 
sociala sammanhållning. I enlighet med denna 
princip måste ramprogrammet bidra till en 
harmonisk utveckling av gemenskapen samtidigt 
som den vetenskapliga kvaliteten behålls som 
nödvändigt kriterium. Det är också viktigt att 
stärka samverkan mellan aktiviteterna för 
forskning och teknisk utveckling och de 
aktiviteter gemenskapen genomför med hjälp av 
strukturfonderna. 
I enlighet med subsidiaritets- och 
proportionalitetsprinciperna, enligt artikel 3b i 
fördraget kan målen för gemenskapens politik för 
forskning och teknisk utveckling, som omsatts i 
Femte ramprogrammet, inte i tillräcklig 
utsträckning uppnås av medlemsstaterna, 
eftersom de kräver en kritisk massa i mänskliga 
och finansiella termer och en kombination av 
sakkunskap som går utöver vad en ensam 
mcdlcmsstat kan klara. Dcssa mål kan därför 
bältrc nås på gemenskapsnivå. med hänsyn till 
spin-oll-elfektcr. Detta beslut är begränsat till det 
minimum som krävs för att uppnå dessa mål och 
går inte utöver vad som är nödvändigt för detta 
syfte. I enlighet med subsidiaritets- och 
proportionalitetsprinciperna, enligt artikel 3b i 
fördraget kan målen för gemenskapens politik för 
forskning och teknisk utveckling, som omsatts i 
Femte ramprogrammet, inte i tillräcklig 
utsträckning uppnås av medlemsstaterna, 
eftersom de kräver en kritisk massa i mänskliga 
och finansiella termer och en kombination av 
sakkunskap som går utöver vad en ensam 
mcdlcmsstat kan klara. Dessa mål kan därför 
bältrc nås på gemenskapsnivå, med hänsyn till 
spin-off-effekter. Detta beslut är begränsat till det 
minimum som krävs för att uppnå dessa mål och 
går inte utöver vad som är nödvändigt för detta 
syfte. 
Gemenskapens finansiclla deltagande i 
ramprogrammets aktiviteter kan anpassas på 
delprogramnivå, allt efter aktiviteternas art och 
deras närhet till marknaden, i särskilda fall som 
motiveras på vederbörligt sätt och i 
överensstammelse med internationella regler och 
bestämmelsema i gemenskapsramarna för statligt 
stöd till forskning och utveckling9, särskilt 5.12 
och 5.13 idessa. Gemenskapens finansiclla dellagande i 
ramprogrammets aktiviteter kan anpassas på 
delprogramnivå, allt efter aktiviteternas art och 
deras närhet till marknaden, i särskilda fall som 
motiveras på vederbörligt sätt, som 
överensstämmer med de principer som fastställs i 
detta beslut, i synnerhet i bilaga IV, och i 
överensstammelse med internationella regler och 
bestämmelsema i gemenskapsramarna för statligt 
stöd till forskning och utveckling10, särskilt 5.12 
och 5.13 i dessa. 
Dcu budgctansvariga myndighclcn kommcr atl 
göra allt dcn kan för atl uppuä cll sa högt 
lolalbclopp som möjligl, undcr förulsältning atl 
budgclplancn för nästa pcriod är förcnlig med dc 
övriga politikomrädcnas rältmäliga bchov. 
Oni nya mcdlcmsslalcr anslutcr sig skall dct 
totala maximibcloppct för Fcmlc ramprogrammcl 
scs övcr förc ramprogrammets upphörandc. 
De administrativa ulgiftcr som uppstår på grund 
av forskningsverksamhcten bör finansieras inom 
ramen för det totala belopp som anslagits för 
ramprogrammet. Det är lämpligt att redovisa 
dessa kostnader på ett lydligt sätt, med tanke på 
att budgetmyndigheten av kommissionen kräver 
cn dctaljcrad, jämförbar analys av dc 
administrativa utgiflcrna och deras användning 
De kriterier som faslställts för all välja u( l;em(e 
ramprogrammels verksainhclsomiådcn och deras 
vetenskapliga och tekniska mål omlallar de 
principer som beskrivs ovan. Dessa kriterier bör 
även tillämpas vid genomförandet av Femle 
ramprogrammet, i syfte att säkerställa 
sammanhållning. 
Vid genomförandet av Femte ramprogrammet 
måste man åstadkomma en rättvis balans inom 
ämnena och, särskilt, mellan aktivitetema för 
generisk forskning och utveckling av generiska 
tekniker och nyckelåtgärderna, mellan de olika 
ämnena i Femte ramprogrammet samt mellan 
Femte ramprogrammet och alla andra instrument 
som har direkt eller indirekt anknytning till detta. De krileiier som lastställts för att välja ut Femte 
ramprogrammets verksamhetsomiåden och ileras 
vetenskapliga och tekniska mål omlallar de 
principer som beskrivs ovan. Dessa kriterier bör 
även tillämpas vid genomförandet av Femte 
ramprogrammet, i syfte att säkerställa 
sammanhållning. 
Gemensamma forskningscentret bidrar till Gemensamma forskningscenlrumet (GFC) 
genomförandet av ramprogrammet, särskilt inom kommer att genomföra direkla 
de vetenskapliga och tekniska områden där det FTU-åtgärder genom forskning samt vetenskaplig 
har lämplig kompetens ior att erbjuda opartisk och teknisk stödverksamhet av institulionell art 
EGTC45, 17.2.1996, s. 5. EGTC45, 17.2.1996, s. 5. 
och oheroende experthjälp till fördel för 
gemenskapens politik. Gemensamma 
forskningscentret kommer dessutom atl della i de 
konsortier som upprättas för atl genomföra de 
forskningsaktiviteter som planeras genom 
indirekta åtgärder. inom områden där det lörfogar över särskilda 
eller till och med unika sakkunskapcr och 
resurser i gemenskapeu eller när det får i uppdrag 
atl hcdriva sådan verksamhet som är nödvändig 
för att utforma och genomföra gemenskapens 
politik samt uppgifter som åligger kommissionen 
i kraft av fördraget och som kräver GFC:s 
opartiskhet. Vidare kommer GFC att stegvis och 
på ett konkurrensinriktat sätt på konsortienivå 
delta i genomförandet av den planerade 
forskningsverksamheten genom indirekta 
åtgärder. 
Det är nödvändigt att ta hänsyn till de etiska 
aspekterna av de framsteg som sker inom kunskap 
och teknik och tillämpningen av dessa, samt att 
genomföra forskningsaktivileterna i 
överensstämmelse med grundläggande etiska 
principer och med skyddet av privatlivet. 
Förutom den årsrapport som i enlighet med 
artikel I30p i fördraget skall överlämnas till 
Europaparlamentet och rådet, i enlighet med de 
rekommendationer som skall genomföras 
beträffande öppenhet samt beträffande en rationell 
och effektiv förvaltning, är det lämpligt att 
dessutom anta bestammelser om systematisk 
övervakning av hur långt Femte ramprogrammet 
har nått samt om utvärdering av det. Det är nödvändigt att (a hänsyn till de etiska 
aspekterna av de framsteg som görs inom 
kunskap och teknik och tillämpningen av dessa, 
samt att genomföra lorskningsakliviteterna i 
överensstämmelse med grundläggande etiska 
principer och med skyddet av privatlivet. 
Förutom den årsrapport som i enlighet med 
artikel BOp i fördraget skall överlämnas till 
Europaparlamentet och rådet, i enlighet med de 
rekommendationer som skall genomföras 
beträffande öppenhet samt beträffande en rationell 
och effektiv förvaltning, är det lämpligt att 
dessutom anta bestammelser om systematisk 
övervakning av hur långt Femte ramprogrammet 
har nått samt om utvärdering av det. 
Europaparlamentet har tillkännagivil sin avsikt 
atl upprälta mckanismcr som gör det möjligt för 
ledamölcrna atl följa ramprogiammcls 
gcuomförandc ulan all inkräkla pä 
kommissioncns roll som vcrkställandc organ. 
Gemenskapens politik för lika möjlighctcr bör 
bcaklas i samband med genomförandet av Femte 
ramprogrammet. 
För att säkerställa överensstämmelse mellan de 
forskningsåtgärder som vidtas med stöd av 
Fördraget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen, och dem som vidtas med stöd av 
Euratom-fördraget bör beslutet om 
ramprogrammet beträffande nukleär forsknings-
och utbildningsverksamhet antas samtidigt med 
detta ramprogram och för samma period. För att säkerställa överensstämmelse mellan de 
forskningsåtgärder som vidtas med stöd av 
Fördraget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen, och dem som vidtas med stöd av 
Euratom-fördraget bör beslutet om 
ramprogrammet beträffande nukleär forsknings-
och utbildningsverksamhet antas samtidigt med 
detta ramprogram och för samma period. 
Vetenskapliga och tekniska kommittén (Crest) har Vetenskapliga och tekniska kommittén (Crest) har 
hörts, hörts, 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖUANDIi: IIÄRKUiNOM FÖRESKRIVS FÖUANDIi: 
Artikcl I Artikcl 1 
I. Ett flerårigt ramprogram för all I. Ett flerårigt ramprogram för all 
gemenskapsverksamhet, inbegripet gemenskapsverksamhet, inbegripet 
demonstration inom området forskning och demonstration inom området forskning och 
teknisk utveckling, hädanefter kallat "Femte teknisk utveckling, hädanefter kallat "Femte 
ramprogrammet" antas för perioden 1998- ramprogrammet" antas för perioden 1998-
2002. 2002. 
2. Femte ramprogrammet skall, i enlighet med 2. Femte ramprogrammet skall, i cnlighct mcd 
artikel 130g i fördraget, omfatta fyra artikel 130g i fördraget, omfatta fyra 
verksamhetsområden. verksamhetsområdcn. 
Dct första vcrksamhctsomrädcl skall omfatta Dct försla vcrksamhclsomrädct skall omfatta 
följandc trc ämncn: följandc fyra ämncn: 
a) l;orskning i biorcsurscr och ckosyslcm. a) Förbätlrad livskvalilcl och lörvallniug av 
biorcsurscrna 
b) Ulvcckla ctl användarviinligt 
iiiformationssamhällc. b) Utveckling av cll användarvänligl 
informationssamhällc. 
c) Främja en konkurrenskraftig och hållbar 
(illväxl. c) Främjande av en konkurrenskraftig och hållbar 
tillväxt. 
d) Skydd av ekosystem. 
Dc andra, Iredje och fjärdc vcrksamhetsområdena De andra, tredjc och fjärdc vcrksamhctsområdcna 
skall var för sig omfatta följandc ämnen: skall var för sig omfatta följande ämncn: 
a) Bcfästa gcmcnskapsforskningens a) Stärkning av gcmcnskapsforskningcns 
intcrnalionclla roll. inlcrnalionella roll. 
b) Förnyclsc samt inlcgration av små och b) Förnyclsc samt inlegration av smä och 
mcdclslora förclag. medclstora förctag. 
c) Stärka dcn mänskliga potcntialcn. c) Stärkning av dcn mänskliga potcntialcn. 
Dessa sista tre ämnen kommer också att beaktas i Dessa sista tre ämnen kommer också att beaktas i 
det första verksamhetsområdet. det första verksamhetsområdet. 
3. Dc urvalskrilcricr som har lillämpals för de 3. Dc urvalskritcricr som har tillämpats för dc 
verksamhetsområdcn som nämns i punkt 2, verksamhetsområdcn som nämns i punkt 2, 
och för dc mål som gällcr för dessa, fastställs i och för dc mäl som giillcr för dessa, fastslälls i 
bilaga I. Dc skall även beaktas vid bilaga I. De skall även beaktas vid 
genomförandet av Femte ramprogrammet. genomförandet av Femte ramprogrammet. 
Huvuddragen för verksamhetsområdena, deras 
vetenskapliga och tekniska mål samt relevanta 
prioriteringar fastställs i bilaga II. Huvuddragen för verksamhetsområdena, deras 
vetenskapliga och tekniska mål samt relevanta 
prioriteringar fastställs i bilaga II. 
Artikel2 Artikel 2 
Kostnadstaket för gemenskapens samlade 
finansiella deltagande i Femte 
ramprogrammet skall vara 14 833 miljoner 
ecu. Kostnadstaket för gemenskapens samlade 
finansiella deltagande i Femte 
ramprogrammet skall vara 14 833 miljoner 
ecu. 
Oni dctta bclopp är lörcniigt mcd budgclplancn 
för pcriodcn 2000-2002 skall dcl anscs vara 
bekräflal. I annal fall skall dc årliga anslag som 
dcn btidgctausvaiiga myndighclcn beviljar vara 
lorcnliga mcd budgclplancn för rcs|)cklivc år, 
varvid hänsyn skall tas till dc priorileringar som 
fastställs i dctla bcslut. 
I bilaga III anges respektive andelar för vart 
och ett av verksamhetsområdena enligt artikel 
1 och fördelningen mellan ämnena i det första 
verksamhetsområdet som fastställt i artikel 
1.2. 
Artikel 3 Om nya mcdlcmsslalcr anslutcr sig skall det 
belopp som nämns i första stycket ses över före 
ramprogrammets upphörande. 
I bilaga III anges respektive andelar för vart 
och ett av verksamhetsområdena enligt artikel 
1 och fördelningen mellan ämnena i det första 
verksamhetsområdet som fastställt i artikel 
1.2. 
Alla adminislraliva utgifler som uppslär gcnom 
foiskningsvcrksamhclcn skall bctalas utgiicndc 
fiän dcl allmaiina klopp som anslagits loi 
piogianimcl. Dcssa ulgillcr skall redovisas pa 
saiinna säll som andra, jäiulörhara adminislraliva 
utgiUcr i gcmcnska|)cn.s budgct. Kommissioncn 
skall varjc år i samband mcd dcl prcliminära 
budgcUbrslagct lägga fram dctaljcradc. 
jämlbrbara analyscr av dc adminislraliva 
utgiftcrna och deras användning. 
Artikel 3 
Femte ramprogrammet skall genomföras 
genom sju delprogram, varav tre motsvarar 
de tre ämnena i det första 
verksamhetsområdet, tre är kopplade till 
andra, tredje respektive fjärde 
verksamhetsområdena samt ett är ett 
delprogram för Gemensamma 
forskningscentrct. 
För varjc delprogram skall 
genomförandebestämmelser samt uppgilt om 
varaktighet och kostnadsberäkning 
fastställas. Femte ramprogrammet skall genomföras 
genom åtta delprogram, varav fvra 
motsvarar de fyra ämnena i det första 
verksamhetsområdet, tre är kopplade till 
andra, tredje respektive fjärde 
verksamhetsområdena samt ett är ett 
delprogram för Gemensamma 
forskningscentret. 
För varjc delprogram skall 
genomförandebestämmelser samt uppgilt om 
varaktighet och kostnadsberäkning 
fastställas. 
2. Vid genomförandet av Femte 2. 
ramprogrammel kan dct visa sig nödvändigt 
all inleda tilläggsprogram enligl arlikel 
BOk, att gemenska|xn deltar i progiam för 
lorskning, teknisk utveckling och 
deinonatralion som gcnomlörs av llera 
medlemsstaler enligt artikel 1301 eller att 
upprätta gemenskapsföretag eller andra 
strukturer enligt artikel BOn. 
Ramprogrammet kan även leda till 
samarbetsavtal med tredje länder eller 
internationella organisationer enligt artikel 
130m. Vid genomförandet av Femte 
ramprogrammet kan det visa sig nödvändigt 
all inleda lilläggsprogram enligt artikel 
BOk, alt gemenskapen deltar i progiam för 
loiskiiing, teknisk ulveekling oeh 
demonslration som gcnomlörs av llera 
medlemsstaler enligt artikel 1301 eller att 
upprätta gemenskapsföretag eller andra 
strukturer enligt artikel BOn. 
Ramprogrammet kan även leda till 
samarbetsavtal med tredje länder eller 
internationella organisationer enligt artikel 
BOm. 
Artikel 4 Artikel 4 
De närmare bestämmelserna om gemenskapens 
finansiella deltagande i Femte ramprogrammet 
skall fastställas i överensstämmelse med de 
särskilda bestämmelser som gäller för anslag för 
forskning och teknisk utveckling i 
finansförordningen om Europeiska 
gemenskapernas allmänna budgel, kompletterade 
med bilaga IV (ill delta beshit. De närmare bestämmelserna om gemenskapens 
finansiella deltagande i Femte ramprogrammet 
skall fastställas i överensstämmelse med de 
särskilda bestämmelser som gäller för anslag för 
forskning och teknisk utveckling i 
finansförordningen om Europeiska 
gemenskapernas allmänna budgel, kompletterade 
med bilaga IV till delta heslut. 
Arlikel 5 Arlikel 5 
Kommissioncn skall varjc är med hjälp av 1. 
obcrocndc, kvalificcradc cxpcrtcr ulvärdcra 
utvccklingcn av Femte ramprogrammet och 
dcss dclprogram med avsccndc på de 
kritcrier som angcs i bilaga I. 
Kommissionen skall särskilt undcrsöka om 
målen, prioriteringarna och de ekonomiska 
resurserna fortfarande är lämpliga med 
hänsyn till inträffade förändringar. Om så 
visar sig nödvändigt skall kommissionen 
lämna förslag till ändringar cllcr 
komplcllcringar av ramprogrammet cllcr 
dclprogramiucn. 
Innan kommissionen läggcr fram sill 2. 
förslag angäcndc Sjätte ramprogrammel 
skall kommissionen läta obcrocndc. 
kvalificcradc cxpcrtcr leda cn cxlcrn 
ulvärdcring av de vcrksamhctsområdcn som 
gcnomförts i gemenskapen under de fem 
åren före denna utvärdering, i synnerhet 
utgående från de kriterier som fastställs i 
bilaga I. Kommissionen skall överlämna 
resultaten av denna utvärdering 
tillsammans med egna kommentarer till 
Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och 
sociala kommittén och Regionkommittén. Kommissioncn skall varjc är med hjälp av 
obcrocndc, kvalificcradc cxpcrtcr ulvärdcra 
utvccklingcn av Femte ramprogrammet och 
dcss dclprogram med avsccndc pä dc kritcrier 
som angcs i bilaga I. Kommissioncn skall 
särskilt undcrsöka om målen, prioriteringarna 
och de ekonomiska resurserna fortfarande är 
lämpliga med hänsyn till inträffade 
förändringar. Om så visar sig nödvändigt 
skall kommissionen lämna förslag till 
ändringar cllcr komplcllcringar av 
ramprogrammel cllcr dclprogrammcn. 
Innan kommissioncn läggcr fram sitl förslag 
angäcndc Själtc raniprogrammcl skall 
kommissioncn låta obcrocndc. kvalificcradc 
cxpcrtcr leda cn cxlcrn ulvärdcring av dc 
vcrksamhclsomrädcn som gcnomförts i 
gemenskapen undcr dc fcm åren förc denna 
utvärdering, i synnerhet utgående från de 
kriterier som fastställs i bilaga I. 
Kommissionen skall överlämna resultaten av 
denna utvärdering tillsammans med egna 
kommentarer till Europaparlamentet, rådet, 
Ekonomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén. 
3. Urvalet av de oberoende experter som avses 3. Urvalet av de oberoende experter som avses i 
i punkterna 1 och 2 görs av kommissioncn, punkterna 1 och 2 görs av kommissioncn, 
varvid väl awägd hånsyn skall las till de varvid väl avvägd hänsyn skall tas lill de 
olika forskningsaktörcrna. olika forskningsaktörcrna. 
Artikcl 6 Artikcl 6 
All forskning som genomförs inom Femte All forskning som genomförs inom Femte 
ramprogrammet måste genomföras i ramprogrammet måste genomföras i 
overensstammel.se med de grundläggande etiska överensstämmelse med de grundläggande etiska 
principerna. principerna, bland aiuiat sädana som har att göra 
med djurskyddskrav. 
Utfärdat i Bryssel den, .... Utfärdat i Bryssel den 
På Europaparlamentets vägnar På Europaparlamentets vägnar 
På rådets vägnar På rådets vägnar 
Ordförande Ordförande 
Ordförande Ordförande 
BILAGA I BILAGA I 
URVALSKRITERIER FÖR ÄMNEN OCH 
MÅL FÖR GEMENSKAPENS 
VERKSAMI IETSOMRÅDEN URVALSKRITERIER FÖR ÄMNEN OCII 
MÅL FÖR GEMENSKAPENS 
VERKSAMHETSOMRÅDEN 
(leuoiiilörundet av liuropeiska gemeuskapeiis 
polilik för forsknmg och lekuisk utvcckiing 
gruiular sig pä principcrna mii veleuskapliga och 
tekniska fortjänster, och anpassning av 
forskningsaktiviteterna till de mål som fastställs i 
Fördraget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen. 
På grundval av en kostnads-/nyttoanalys, i syfte 
att säkerställa att Europeiska gemenskapens 
offentliga medel används optimalt, skall urvalet 
av Femte ramprogrammets verksamhetsområden, 
och de mål som gäller för dessa, företas med 
utgångspunkt från gemcnsamma kriterier som kan 
delas in i tre olika kategorier: I Furopciska gemenskapens polilik för lörskniug 
och lekuisk ulveekling syllar till all lÖrslärka dcn 
curo|)ciska induslrins veleuskapliga och tekniska bas, 
ocli att bidra till induslrins konkurrcnskraft pä 
inlcrnalioncllt plan, samtidigt som all 
forskningsverksamhet som anses vara nödvändig för 
andra delar av fördraget också skall prioriteras. 
Genomförandet av FoTU-politiken grundar sig på 
den dubbla principen om vetenskaplig och teknisk 
kvalitet och relevans för de angivna målcn. 
På grundval av en kostnads-/intäktsanalys, i syfte 
att säkerställa att Europeiska gemenskapens 
offentliga medel används optimalt, och i enlighet 
med subsidiaritetsprincipen, .skall urvalet av 
Femte ramprogrammets verksamhetsområden, 
och de mål som gäller för dessa, dessutom företas 
med utgångspunkt från principen att gemenskapen 
ingriper endasl om, och i den utslräekning som, 
målcn inle kan uppnås på ell adekvat sätt av 
meillemsslalerna. 
2. Ulgäcndc från dc principcr som avscs ovan 
dcfinicras Fcmtc ramprogrammcl utifrän en rad 
gemensamma kriterier som kan delas in i tre olika 
kategorier: 
Kriterier som 
gemenskapen tillför ett 
och "mervärde" för 
som berör 
subsidiaritetsprincipen: 
— Behovet av att uppnå en "kritisk massa" av 
mänskliga och finansiella resurser, särskilt 
genom samordning av kompletterande 
resurser ochkompetenxer som fmns utspridda i 
flera olika medlemsxtater, 
Viktiga bidrag till gtiunnforandrt av ett eller 
jhrit av genwnxkapaix politikområden, 
— Behandling av problem på gemenskapsnivå, 
eller frågor som berör standardisering eller 
utvecklingen av det europeiska 
samarbetsområdet, 
Dessa kriterier skall säkerställa att endast sådana 
mål som effektivast kan uppnås på 
gemenskapsnivå genom gemenskapsövergripatule 
forskningsakiiviteterfaststälk. 
10 
Kriterier som berôr samhàllsbehoven: • Kriterier som berôr samhàllsbehoven: 
Fôrbàttring av arbetsmarhuulssituationen. 
Fôrhdttrad livskvalilet och jblkhàlsa 
Miljôskydd Fôrbàttring a v arbetsmarkmulssituationen. 
Fôrhdttrad livxkvalitet 01 h jblkhâlxa 
Miljôskydd 
Dessa kriterier skall bidra till uppnàendct av Dessa kriterier skall bidra till uppnàendet av 
gemenskapens huvudsakliga samhâlleliga mdl, gemenskapens huvudsakliga samhâlleliga mdl, 
som faststûlltx utifrdn hefolkningens som faststâllts utifràn befolkningens 
fôrvàntningar och behov. fôrvàntningar och behov. 
Kriterier som berôr den ekonomiska 
utvecklingen och vetenskaplie och teknisk 
verksamhet: Kriterier som berôr den ekonomiska 
utvecklingen och vetenskaplig och teknisk 
verksamhet: 
Sektorer med tillvàxt och som prâglas av 
varaktig utvidgning. 
Sektorer inom vilka gemenskapens fôretag kan 
och bôrfôrstdrka sin konkurrenskraft. 
Sektorer inom vilka môjligheter fôr viktiga 
tekniska framsteg avspeglar sig. Sektorer som utvecklas och skapar goda 
tillvàxtmôjligheteOr. 
Sektorer inom vilka gemenskapens fôretag kan 
och bôrfôrstdrka sin konkurrenskraft. 
Sektorer inom vilka môjligheter fôr hetydande 
vetenskapliga och tekniska j'ramsteg ôppnar 
sig, och dâr det pd medelldng eller lang sikt 
finns môjligheter till spridning och utnyttjande 
av resultaten. 
Kriterier som till fôr ett "mervdrde" fôr 
gemenskapen och som berôr 
subsidiaritetsprincipen: 
Behovet av att uppnâ en "kritisk massa" av 
mànskliga och finansiella resurser och 
samordning av kompletterande kompetenser 
som finns utspridda i flera olika 
medlemsstater. 
Viktiga bidrag till 
gemenskapens politik. genomfôrandet av 
- Behaiulling av problem pd gemenskapsnivd, 
eller frdgor som berôr stuiulardisering eller 
utvecklingen av det europeiska 
samarbetsomrddet. 
Dessa kriterier skall sàkerstdlla att endast sâdana 
mdl som inte kan uppnàs enbart genom privata 
forskningsinsatser, och som ejfektivast kan 
uppnàs pà gemenskapsnivd genom 
gemenskapsôvergripande forskningsaktiviteter 
faststâlls. Krilerierna skall bidra till en harmonisk och hdllbar 
utveckling av Furopeixka unionen som helhet. 
11 
Dessa kriterier, som vid behov skall 3. Dessa kriterier skall tillämpas, och vid bchov 
kompielleras, faslslälls lör genomföraiulel av komplelleras, vid genoiuförandet av Femte 
Femte lamprograiuiuet och lör faslslällaiulct av ramprogrammct och när delprogrammen faslslälls 
delprogrammen, saml lör urvalel av aktivitctcr och aktivitctcr lör forskning och teknisk 
lör forskning och teknisk ulveckling, inbegripcl utveckling, inbcgripct aktivitctcr lör 
aktivileter för demonstration. dcmonstration väljs ut. Alla trc kalcgoricr av 
krilcricr skall tillämpas och rcspcktcras samtidigl. 
mcn i olika utslräckning frän fall till fall. 
12 
BILAGA II 
ALLMÄNNA PRINCIPER FÖR 
GEMENSKAPENS 
VEKKSAMIIII NOMRÅDEN 
VETENSKAPLIGA OCII TEKNISKA MÅL 
L FEMTE RAMPROGRAMMETS ÄMNEN 
OCH ORGANISATION BILAGA II 
ALLMÄNNA PRINCIPER FÖR 
GEMENSKAPENS 
VI KKSAMNIISOMKADIN 
VETENSKAPLIGA OCII TEKNISKA 
MÅL 
L FEMTE RAMPROGRAMMETS 
ÄMNEN OCH ORGANISATION 
I enlighet med artikel 130g i EG-fördraget Beträffande Femte ramprogrammets teman och 
innehåller Femte ramprogrammet fyra organisation skall det påpekas att programmet i 
verksamhetsområden, enligt följande: enlighet med artikel 130g i EG-fördraget består 
av fyra verksamhetsområden. 
Det första verksamhetsområdet omfattar 
programmen för forskning, teknisk 
utvcckling och demonstration. 
Det aiulra verksamhelsområdel syllar lill all 
Irämja samarbclel beliälfaiule forskning, 
leknisk utveckling och demonslralion med 
tredje land och internalionella 
organisationcr. 
Det tredje verksamhetsområdet rör spridning 
och validering av resultaten av aktiviteter 
för forskning, teknisk utveckling och 
demonstralion. 
Det fjärde verksamhetsområdet är avsett att 
stimulera utbildning och fri rörlighet för 
forskare. Det första verksamhetsområdet omfattar 
programmen för forskning, teknisk 
utveckling och demonstralion. 
Del aiulra verksamhelsområdel syllar lill 
all Irämja samarbelel Ivlrällande 
lörskuiug, teknisk utveckling och 
demonslralion med Iredje land och 
intcrnationella organisationcr. 
Det tredje verksamhetsområdet rör 
spridning och validering av resultaten av 
aktiviteter för forskning, teknisk 
utveckling och demonstration. 
Det fjärde verksamhetsområdet är avsett 
att stimulera utbildning och fri rörlighet 
för forskare. 
l. DET FÖRSTA VERKSAMIIKTSOMRADETS 
INNEHÅ1X OCII ORGANISATION 1. DET FÖRSTA VERKSAMHETSOMRADETS 
INNKHÅU, OCH ORCANISATION 
Programmen för forskning, teknisk utveckling 
och demonstration omfattar Programmen för forskning, teknisk utveckling 
och demonstration omfattar 
- "nyckelåtgärder", 'nyckelåtgärder", 
- stöd tiil forskningsinfrastrukturer. - aktiviteter för forskning runt och utveckling av - aktiviteter för grundforskning och utveckling av 
gcneriska tekniker, generisk teknik. 
- stöd till forskningsinfrastrukturer. 
Om så krävs med tanke på respekten för de 
grundläggande mänskliga värdena skall dessa 
program omfatta undersökningar och forskning 
om etiska och juridiska aspekter. 
Särskild hänsyn skall tas till de ekonomiska och 
sociala följderna av genomförandet, 
användningen och effekterna av de metoder och 
förfaranden som tillämpas inom vart och ett av de 
olika programmen. 
13 
Särskild vikt ska laslas \k\ samståmighctcn mellan 
socio-ckonomiska fbrskningsaktivilcter genomförda 
inom dc olika nyckckåtgärderna med syfte att 
optimera användarnas utnyttjande och spridning 
av resultaten. 
Dessutom genomförs i dessa program, för Dessutom genomförs i dessa program, för 
sammanhållning och samordning med de andra, sammanhållning och samordning med de andra, 
tredje och fjärde verksamhetsområdena, åtgärder tredje och fjärde verksamhetsområdena, åtgärder 
som på sina respektive områden bidrar till målet som på sina respektive områden bidrar till målet 
för dessa verksamhetsområden. för dessa verksamhetsområden. 
Samvcrkan med övriga gcmenskapsmslniment, som 
t.cx. slruktuilbndcrna. Europeiska 
invesleringsfondeu och Europeiska 
invesfcringsbankcn. koinmcr atl cflcrslrävas. 
a) "Nyckelåtgärder" a) "Nyckelåtgärder 
Målet med nyckelåtgärderna är att genom elt Nyckelåtgärderna skall vara iniiktade på faktiska 
globalt tillvägagångssätt mobilisera resurser från problem, vara tydligt defimerade, motsvara 
olika vetenskapsgrenar, teknikområden och progianikritenerna oeh vara säuskilt inriktade på 
sakkunskap samt relevant kompetens från olika varje programs mål oeh de resultat som 
håll. Atgärderna har sin grund i Europas behov användarna förvänlar sig. De skall vara tydligt 
och kommer att samla ett maximalt antal iniiktade p;i europeiska IVag.or. F.n nyckelåtgärd 
offentliga och privata insatser runt sina ämnen. 
Nyckelåtgärderna har valts strategiskt utifrån de 
problem som skall lösas och tydligt formulerade 
ekonomiska och sociala mål. omiattar elt antal projekl för tillämpad forskning, 
generisk forskning eller grundforskning, stora 
cller små, som syftar till att behandla utmaningar 
eller problem som bei'öi' lcuropa som hclhct, utan att 
för clcn skull ulcslnta fragor ;t\' ulobal art. 
De forskningsaktiviteter som genomförs i detta 
sammanhang kommer att täcka hela spektrumet 
av aktiviteter som är nödvändiga för att målen 
skall uppnås, från grundforskning, via utveekling 
till demonstration. De forskningsaktiviteter som genomförs i detta 
sammanhang ska!! täcka hela spektrumet av 
aktiviteter som är nödvändiga för ati målen skall 
uppnås, från grundforskning, via utveekling till 
demonstration.. TiMbörlig hänsyii skall tas till 
samordning, med berörda naiionclla och 
inlernationclla initiali\' (ävcn till komplctterande 
europeiska struktuicr ior forskning och teknisk 
ulvcckling). 
b) Aktiviteter för forskning runt 
utveekling av generiska tekniker och b) Aktiviteter för gnmdforskning och utveekling 
av •»cncri.sk tcknik 
Dessa aktiviteter, som skall genomföras runt ett 
begränsat antal ämnen som väljs ut med hjälp av 
urvalskriterierna i bilaga I, utgör komplement till 
nyckelåtgärderna. Deras viktigaste mål kommer 
att vara att bidra till att på gernenskapsnivä 
upprätthålla och utveckla flödet av idéer, kunskap 
och teknisk kapacitet på områdena forskning och Dessa akti\'itcter. som är av a\'görande betydelse 
för att de tematiska programmeus mål skall kurma 
U|i|inås, skall genomföras runt ett begränsat antal 
ämnen som inie oinfatlas av nyckclätgärderna. De 
skall kompletieia nyckeläti-ärdeina och i första 
hand bidra till att '..•eineri<ka.peu kan bibehålla och 
stärka sin vetenskapliga och tekniska potential 
generiska tekniker, som kan leda vidare till inom dessa forskningsomradcn. och utveckla 
många varierande tillämpningar som inte täcks av tcknik som när elt stort antal anxändare. 
nyckelåtgärderna. 
14 
c)Slôd (ill forskiiiiigsiiifraslriikliircr r) Stôd till forskiiiiigsinlVaslruktiircr 
Màlil iii all liiimja eu oplimal aiiviiiidiiiiig av Màlcl iii all liiimja en oplimal anvandning av 
Europeiska gemenskapens lorskningsinlrastiuktui Europeiska gemenskapens forskningsinlrastruklur 
och lôrhâttra sammanhàllningen i det europeiska och fôrbâttra sammanhàllningen i det europeiska 
forskningsnâtverket. forskningsnâtverket. 
2. DE ANDRA. TREDJE OCH K.1ARDE 2. DE ANDRA. TRED.1E OCH F.IARDE 
VERKSAMHETSOMRADENAS INNEHALL OCH 
QRgANjSATIQN VERKSAMHETSOMRADENAS INNEHALL OCH 
ORGANISATION 
De "ôvergripande" âmnena befinner sig i 
skâmingspunkten mellan Europeiska 
gemenskapens forskningspolitik och dess 
utrikespolitik, innovationspolitik, dess politik i 
utbildningsfrâgor och betrâffande frâmjandet av 
den individuella rôrligheten samt dess 
socialpolitik och sysselsâttningspolitik. De ôvergripande âmnena befinner sig i 
skâmingspunkten mellan Europeiska 
gemenskapens forskningspolitik och dess 
utrikespolitik, innovationspolitik, dess politik i 
fràga om smâ och medelstora fôretag, och i frâga 
om mànskliga resurser, samt dess socialpolitik 
och sysselsâttningspolitik. 
Varje program kommer att innehâlla fôljande: 
Sàrskilda aktiviteter med koppling till de 
allmanna mâlen fôr Europeiska gemenskapens 
politik betrâffande yttre relationer, innovation 
och mànskliga resurser, vilka inte kan 
genomfôras inom âmnena fôr det fôrsta 
verksamhetsomrâdet. Varje program kommer att innehâlla fôljande: 
- Sàrskilda aktiviteter med koppling till de 
allmanna mâlen fôr Europeiska gemenskapens 
politik betrâffande yttre relationer, innovation 
och mànskliga resurser, vilka inte kan 
genomfôras inom âmnena fôr det fôrsta 
verksamhetsomrâdet. 
Aktiviteter som i huvudsak tar formen av 
samordning, stôd och ôverordnade ramar fôr 
att sâkerstâlla sammanhàllningen med 
motsvarande aktiviteter som genomfôrs inom 
âmnena fôr det fôrsta verksamhetsomrâdet. - Aktiviteter som i huvudsak tar formen av 
samordning, stôd och ôverordnade ramar fôr 
att sâkerstâlla sammanhàllningen med 
motsvarande aktiviteter som genomfôrs inom 
âmnena fôr det fôrsta verksamhetsomrâdet. 
Det skall sakcrstallas att dc (cmatiska programmcn, i 
samordning och samvcrkan med dc ôvergripande 
programmcn och inom ramcn fôr sina rcspcktivc 
vcrksamhclsomradcn, aktivt bidrar till all dc 
allmanna nialcn fôr dc ôvergripande programmcn 
uppnas. 
Gemenskapens stôd lill forskningsinfraslrukturcn 
inom ramen fôr Fjârde ramprogrammct skall i fôrsta 
hand inriktas pâ âtgârder som fôrbattrar tillgângen 
till denna infrastruktur. 
15 
3. GKMKNSAMMA FORSKNINGSCENTRET 3. GKMKNSAMMA FQRSKNINGSCENTRET 
Gemensamma forskningscentret är det 
vetenskapliga och tekniska organ som 
kommissionen behöver för att genomtöra de 
uppgifter som ingår i dess befogenhet. De 
vetenskapliga och tekniska målen för dess 
aktiviteter ligger särskilt inom de områden där 
det behövs objektiv och oberoende sakkunskap på 
europeisk nivå, samt inom de områden som 
motsvarar Europeiska gemenskapens 
huvudpolitik. De direkta FTU-åtgärder som skall genomföras 
av Gemensamma forskningscentret (GFC) 
kommer att omfatta forskning och vetenskapliga 
och tekniska stödåtgärder av institutionell art. 
GFC får ge stöd inom områden där det förfogar 
över särskilda eller till och med unika 
sakkunskaper och resurser i gemenskapen eller 
när det får i uppdrag att bedriva sådan 
verksamhet som är nödvändig för att utforma och 
genomtöra gemenskapens politik samt uppgifter 
som åligger kommissionen i kraft av fördraget 
och som kräver GFC:s opartiskhet (t.ex. 
standardisering). 
Dessa aktiviteter motsvarar de vetenskapliga och 
tekniska målen för Femte ramprogrammet, vilka 
beskrivs nedan, men de måste också svara mot de 
behov som uppstår och ändringar som sker i 
gemenskapens politik på olika områden när denna 
leder till ett behov av särskild forskning och 
utveckling, särskilt när Gemensamma 
fbrskningscentrets neutralitet är oundgänglig. GFC får också mer och mcr att göra med 
konkurrerande verksamhet. 
Gemensamma forskningscentret gcnomför dessa 
aktiviteter i nära samarbcte med å cna sidan 
gemenskapens forskarvärld (intc minst gcnom att 
förstilrka förbindclscrna med de lcdandc 
forskningsinsliluten), och ä andra sidan med 
(orctagcn i gemenskapen (framför allt gcnom att 
bygga ut sin roll som tcknikövcrföringsccnlrum). 
** 
***** ** 
***** 
16 
IL VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA 
MÅL H VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA 
MÅL 
FÖRSTA VKRKSAMIIETSOMRADET FÖRSTA VKRKSAMIIETSOMRADET 
1- FORSKNING I BIORESURSER OCH EKOSYSTEM 1. FÖRBÄTTRAD LIVSKVALITET OCH 
FÖRVALTN1NG AV BIORESURSERNA 
Ätt förbåttra livs- och hälsokvaliteten och 
bättre hantera miljöproblemen är viktiga 
utmaningar som Europeiska getnenskapen 
avser att miita genom att friimja kunskapema 
och utveckla teknik på bio- och miljöområdet 
SamtUligt kommer de framsteg som görs på 
detta område att främja konkurrenskraften i 
gemenskapsforetagen genom att skapa nya 
framtidsutsikter på områden där gemenskapen 
redan är framstående, som bioteknik, 
jordbrukets industri samt hälso- och 
miljöindustri. Att förbåttra livs- och hälsokvaliteten är en 
viktig utmaning som Europeiska gemenskapen 
avser att möta genom att främja kunskapema 
och utveckla teknik på bioområdet 
Samtidigt kommer de framsteg som görs på 
detta område att främja konkurrenskraften i 
gemenskapsforetagen genom att skapa nya 
framtidsutsikter på områden där gemenskapen 
redan är framstående, som bioteknik, 
jordbrukets industri samt hälsoindustri. 
a) Nyckelåtgärder 
i) Bioresurser och ekosystem (I): hålsa och kost a) Nyckelåtgärder 
i) Förbåttrad livskvalitet och förvaltning av 
bioresurserna (I):hälsa, kost och miljö 
Denna aktivitel har som mål alt utveckla 
kunskap, teknik och inelodcr, exempclvis haserad 
på bioteknik. som gör del möjligl alt i liuropa 
producera livsmedel för konsumenlerna som är 
säkra, sunda, balanserade och varierade. Detta 
förutsätter först och främst 
* en utveckling av nya bearbetningsmetoder för 
att förbättra kvaliteten på 
livsmedelsprodukter, Denna aktivitel har som mål att utveckla 
kunskap, teknik oeh mclodcr. ävcn av 
slandardlörhcrcdandc karaklar. ulgäcndc frän 
Ivarvelenskapliga initiativ som gör dct möjligl att 
producera säkra, sunda, balanserade och varierade 
livsmedel för konsumenterna. Ett vidarc mål är 
att minska omgivningens negativa inverkan på 
hälsan genom att bland annat ta upp frågan om 
hälsoeffekter genom luftföroreningar, 
tungmetaller, giftiga ämnen och elektromagnetisk 
strålning, buller, samt föroreningars inverkan på 
arbetsplatsen. Detta förutsätter först och främst 
* utveckling av nya eller förbättrade säkra och 
smidiga tillverkningsmetoder som ger 
livsmedel av högrc kvalitcl och vilka i högrc 
grad kan acccptcras av konsumenlerna, 
samtidigt som de gör dct möjligl att 
säkerställa alt rävaror och fardiga produklcr 
förblir sparbara. 
17 
en utveckling av diagnostiska tester och 
metoder för eliminering av smittsamma och 
giftiga ämnen, 
forskning om kostens hälsobevarande roll, 
särskilt beträffande näring, epidemiologi och 
folkhälsa. en utveckling av diagnostiska tester och 
metoder för eliminering av smittsamma och 
giftiga ämnen, 
forskning om kostens hälsoförbättrande och 
hälsobevarande roll ur närings- och 
dietsynpunkt, toxikologisk synpunkt, 
epidemiologisk synpunkt samt med beaktande 
av samspelet med miljön, konsumenternas val 
och folkhälsan, 
forskning om miljöbctingadc rcs|)cktivc 
uiiljöiclalcradc sjukdoiuar och allergier saml 
forskning om hur dc kan bchandlas och 
förcbyggas, 
utveckling av nya diagnos- och 
riskbcdömniiigsmclodcr saml av lörlaraiidcn 
för all minska miljöns skadliga invcrkan pä 
hälsan och orsakcrna till sädan skadlig 
invcrkan. 
ii) Bioresurser och ekosystem (II): 
bekämpning av virus- och 
infektionssjukdomar ii) Förbättrad livskvalitet och förvaltning av 
bioresurserna (II): bekämpning av virus-
och andra infektionssjukdomar 
De prioriterade målen för denna nyckelåtgärd är 
kampen mot AIDS och bekämpningen av "nya 
sjukdomar" (tuberkulosens åleruppdykandc och 
sjukdomar som orsiikas av nya stammar eller 
miitanler). Särskild vikt kommer all läggas vid: 
utveckling av 
virussjukdomar, vaccin, särskilt mol 
* terapeutiska och förebyggande strategier, De prioriterade målen för denna nyckelåtgärd är 
kampen mot AIDS, forskning om och 
bekämpningen av sädana infektionssjukdomar 
som blir alll vanligarc hos uiänniskor och djnr, 
varc sig dc är välkända, nya cllcr äteruppdykande, 
saml forskning för all lä bällrc kuuskap om 
immiiusyslcmcl Siirskild vikt kommer all läggas 
vid: 
* utveckling av nya och elfektivare vaccin, 
särskilt mot virussjukdomar, 
* nya och förbättrade terapeutiska och 
förebyggande strategier, 
* frågor runt systemet för folkhälsa och vård. * frågor som rör systemet för folkhälsa och 
vård. 
18 
iii) Bioresurser och ekosystem (III): 
"cellfabriken" iii) Förbättrad livskvalitet och förvaltning av 
bioresurserna (III): "cellfabriken" 
Denna nyckelåtgärd har som mål att hjälpa 
gemenskapens företag att utnyttja framstegen 
inom biovetenskap och bioteknik, särskilt på 
områdena hälsa och miljö. Den har som mål att 
utveckla tvärvetenskapliga metoder med 
utgångspunkt i utnyttjandet av egenskaperna hos 
mikroorganismer, växter och djur på cellnivå och 
lägre nivå. Målet är att utveckla nya 
biomolekyler med högt mervärde som kan öka 
livs- och hälsokvaliteten, bland annat: Denna nyckelåtgärd har som mål att hjälpa 
gemenskapens företag att utnyttja framstegen 
inom biovetenskap och bioteknik, särskilt på 
områdena hälsa och miljö. Den har som mål att 
utveckla tvärvetenskapliga metoder med 
utgångspunkt i utnyttjandet av egenskaperna hos 
mikroorganismer, växter och djur på cellnivå och 
lägre nivå. Målet är att få ökad kunskap om 
cellens funktion samt att utveckla nya 
biomolekyler med högt mervärde som kan öka 
livs- och hälsokvaliteten, bland annat: 
* nya hälsoprodukter (t.ex. nya antibiotika och 
ämnen för bekämpning av cancer), * nya förfaranden, nya verksamma ämnen och 
nya hälsoprodukter (t.ex. nya antibiotika och 
ämnen för bekämpning av cancer), 
* metoder för biologisk avfallsbehandling, * metoder för biologisk avfallsbehandling, 
* nya biologiska metoder för jordbrukets 
li vsmedelsindustri. * nya biologiska metoder för jordbrukets 
li vsmedelsindustri. 
iv) Bioresurser och ekosystem (IV): förvaltning 
av vattenresurserna och vattenkvaliteten 
Denna nyckelåtgärd har som mål att skapa de 
kunskaper och den teknik som behövs för en mer 
rationell förvaltning av vattenresurser för 
hushållens, industrins och jordbrukets behov. 
Prioriterade områden är 
* behandlings- och reningsteknik, 
* teknik för övervakning av kvaliteten och 
nivån på grundvatten och ytvatten, 
* system för tillsyn, varning och 
kommunikation, 
* regleringsteknik samt tekniker för arida och 
semiarida områden. 
19 
v) Bioresurser och ekosystem (V): hälsa och 
miljö 
Denna nyckelåtgärd har som mål att bidra till alt 
minska den negativa effekt som 
miljöförsamringen kan ha på hälsan. Den 
kommer att behandla frågor som till exempel 
förebyggande och hälsoeffekter av atmosfärisk 
förorening, tungmetaller, giftiga ämnen, buller, 
klimatlörändringar och elektromagnetisk strålning 
samt effekten av föroreningar på arbetsplatsen. 
Prioriterade områden är 
* epidemiologiska studier, 
* utveckling av nya metoder för diagnostik, 
riskbedömning och förebyggande, 
* utveckling av metoder för att minska 
orsakerna till föroreningar samt deras effekter 
på hälsan. 
iv)Förbättrad livskvalitet och förvaltning av 
bioresurserna (IV): Den ökandc 
mcdcläldcrn i hcfolkningcn 
Denna nyckelåtgärd har som mål att främja dc 
äldrcs hälsolillsländ och självständighcl gcnom 
förebyggande och bchandling av äldcrsrclalcradc 
sjukdomar och äkommor. Den skall dcssutom 
bidra till alt minska bchovcl av längvärd och 
bromsa den konslanta ökningcn av 
sjukvårdskostnadcrna. Dc dcmografiska och 
socio-ckonomiska aspckctcrna skall bcaklas inom 
samtliga aktivilctcr i denna nyckelåtgärd. 
Följandc områden skall därvid priorilcras: 
* Kampen mot åldersrelaterade sjukdomar och 
hälsoproblem (exempelvis Parkinson, 
Alzheimer och vissa former av cancer). 
* ökad kunskap om de genetiska och 
molckylära grunderna för ett åldrande vid god 
hälsa, samt om dc mckanismcr som gör dct 
möjligl att skjuta upp äldcrskrämpor. 
* Epidcmiologisk och klinisk forskuing, studier 
av aspektcr rclalcradc till folkhälsa och vård.. 
* Ökad livskvalitet och social intcgralion för 
äldrc och funklionshindradc. 
vi) Bioresurser och ekosystem (VI): en 
integrerad utveckling av landsbygds- och 
kustmiljö 
Målet är att mobilisera den kunskap och de 
tekniker som är nödvändiga för att införa nya 
produktions- och driftsmodeller som är anpassade 
till den nya gemensamma jordbruks- och 
fiskeripolitiken samt att ta fram det vetenskapliga 
underlag som behövs för gemenskapens v) Förbättrad livskvalitet och förvaltning av 
bioresurserna (V): en integrerad utveckling 
av landsbygds- och kustmiljö 
Målet är att mobilisera den kunskap och de 
tekniker som är nödvändiga för att införa nya 
produktions- och driftsmodeller som är anpassade 
till den nya gemensamma jordbruks- och 
fiskeripolitiken samt att ta fram det vetenskapliga 
underlag som behövs för gemenskapens 
20 
beslâmmelser. l'riorilerade omrâden iir beslâmmelser. Prioi ilerade omrâden iir 
nya system fôr produktion och anvândning inom nya system fôr produktion och anvândning inom 
jord- och skogsbruk, fiske och vattenbruk med 
hânsyn till lônsamhet, en hâllbar fôrvaltning av 
resursema, produktkvalitet och sysselsâttning, jord- och skogsbruk, fiske och vattenbruk med 
hânsyn till lônsamhet, en hâllbar fôrvaltning av 
resursema, produktkvalitet och sysselsâttning, 
* kontrollmetoder, * kontrollmetoder, 
* anvândning inom andra omrâden ân * anvândning inom andra omrâden ân 
livsmedel, livsmedel, 
* infôrande av nya modeller fôr en hâllbar 
utveckling av landsbygds- och knstomrâden 
som ulgâr frân varje oinràdes sàrskilda 
polential, diversilieringen av akliviteter och 
ulnytljandc av marken saml samarbele med 
berôrda befolkningar. infôrande av nya modeller fôr en hâllbar 
utveckling av landsbygds- och kustomrâden 
som ulgâr frân varje omrâdes sàrskilda 
polenlial, diversilieringen av aktiviteler oeh 
uluyltjandc av marken saml samarbele med 
berôrda befolkningar. 
b) Aktiviteler fôr att utveckla generiska b) Aktiviteler for gmndforskiiing och utveckling 
tekniker samt grundf orskning av generisk teknik 
Arbetet kommer att koncentreras pà prioriterad 
forskning till stôd fôr: 
• kampen mot âldersbetingade sjukdomar och 
hâlsoproblem (t.ex. Alzheimer), degenerativa 
sjukdomar (sârskilt cancer och diabetes), 
hjârt- och kârlsjukdomar, genetiskt betingade 
sjukdomar och sâllsynta sjukdomar, forskning 
runt genomer, neurovetenskap, Arbetet kommer att koncentreras pà prioriterad 
forskning till stôd fôr: 
• kampen mot degenerativa sjukdomar, som 
cancer och diabetes, hjârt- och kârlsjukdomar, 
genetiskt betingade sjukdomar och sâllsynta 
sjukdomar och s.k. orphan diseases; forskning 
runt genomer, neurovetenskap, 
• en lôrbâllring av hâlsosystemen, en 
fôrbâtlring av hàlsa och sâkerhet pâ 
arbelspiatsen och bekàmpning av 
folkhâlsoproblem orsakade av narkolika, 
• kampen mol naturkataslroler och kalastroler 
som vàllas av mânskliga aktiviteler genom 
utveckling av teknik fôr prognoser, 
fôrebyggande, konsekvensbedômningar och 
lindring av konsekvenserna, 
• fôrstâelsen av processer och vâxelspel i 
samband med den "globala 
miljôfôrândringen" pâ jorden, i havet och i 
atmosfâren samt av dennas effekt pà 
ekosystemen, 
• utvecklingen av generiska tekniker fôr 
ôvervakning av jorden, sârskilt via satellit , en lôrbâllring av hâlsosystemen, en 
fôrbâtlring av hàlsa och sâkerhet pâ 
arbelspiatsen, undersôkning av sociala, 
niedieinska oeh folkhàlsorelalerade aspekler 
av narkotikamisshruk. 
l)c aktivitulcr som hm aukiiyliiiii}* lill 
iyiii(llckmklilliiiii|>iiiiij:ar som jjenonifoiN inom viiri och ctl 
av (ic Irc loniHli.sk» |iio^nimi>k-ii sanionliias siirskill. 
21 
fôr att ôvervaka miljôn och fôrvaltningcn av 
resurser och ekosystem. 
• studicr av fràgor i samband med biomcdicinsk 
etik och etik i fôrhàllande till den levande 
vârlden, i ôverensstâmmelse med 
grundlâggande mânskliga vârderingar2; 
• Forskning om de socioekonomiska aspektema 
av utvecklingen av biovetenskap och bioetik 
samt om miljôfôrândringar (inverkan pâ 
samhâllet, ekonomin och sysselsâttningen).. 
c) Stôd till forskningsinfrastrukturcr 
Prioriteringen âr ett optimalt utnyttjande pâ 
gemenskapsnivâ av databaser och samlingar av 
biologiskt material, cenlra fôr kliniska studicr, 
havslbrskningsanlâggningar och datacenlra fôr 
klimatstudier. studicr av fràgor i samband med biomcdicinsk 
etik och etik i fôrhàllande till den levande 
vârlden, i ôverensstâmmelse med 
grundlâggande mânskliga vârderingar2; 
Forskning om de socioekonomiska aspektema 
av utvecklingen av biovetenskap och bioetik. 
c) Stôd till forskningsinfrastrukturer 
Prioriteringen âr ett optimalt utnyttjande pâ 
gemenskapsnivâ av databaser och samlingar av 
biologiskt malerial. cenlra fôr klinisk forskning 
och lerapeuliska fôrsôk saml 
lôiskningsanklggningar fôr fiskc och vallcnbruk. 
Ingen forskningsaktivitet fôr modifiering eller som syftar till 
modifiering av den mânskliga arvsmassan genom ândring 
av kônsceller eller genom ingrepp pâ nâgot annat stadium 
av embryoutvecklingen och som kan gôra sâdan ândring 
arftlig kommer att genomforas under detta ramprogram. Pâ 
samma sâtt kommer ingen forskningsaktivitet som kan 
râknas in inom begreppet "kloning" att genomforas med 
syftet att ersatta en kôns- eller embryocellkârna med en 
kôns- eller embryocellkârna frân en cell frân nâgon 
individ, frân ett embryo eller frân ett senare skede i det 
mânskliga embryots ulveckling..-H 
I stôrsta môjliga ulstrâckning bôr djurforsôk och tcster pâ 
djur crsâltas med in vitro-mctodcr eller andra altcrnaliva 
meloder. Modificringar av arvsmassan hos djur samt 
djurkloning kommer endasl alt rymmas inom dclla 
ramprogram om syftet âr etiskt motiverat och i den 
ulstrâckning dc ingâendc aktiviteterna gcnomfors pâ cll 
ctiskl salt. med hânsyn till djurens vàlbefinnandc och 
principen om genctisk mângfald.. . Ingen forskningsaktivitet for modifiering eller som syftar 
till modifiering av den mânskliga arvsmassan genom ândring 
av kônsceller eller genom ingrepp pâ nâgot annat stadium av 
embryoutvecklingen och som kan gôra sâdan ândring arftlig 
kommer att genomforas under detta ramprogram. Pâ samma 
sâtt kommer ingen forskningsaktivitet som kan râknas in 
inom begreppet "kloning" att genomforas med syftet att 
ersatta en kôns- eller embryocellkârna med en kôns- eller 
embryocellkârna frân en cell frân nâgon individ, frân ett 
embryo eller frân ett senare skede i det mânskliga embryots 
utveckling.-H. 
I stôrsta môjliga ulstrâckning bôr djurforsôk och tcster pâ 
djur crsâltas med in vilro-meloder eller andra altcrnaliva 
meloder. Modiiïcringar av arvsmassan hos djur samt 
djurkloning kommer endasl att rymmas inom detta 
ramprogram om syftet âr etiskt motiverat och i den 
ulstrâckning de ingâendc aktiviteterna gcnomfors pâ ett etiskt 
salt, med hânsyn till djurens vàlbefinnandc och principen om 
genctisk mângfald. 
22 
2. IHVKCKIA I II ANVÄNI>AKVÄNI,H;T 2. 
INIORMATIONSSAMIIÄLLK DlVKCKMNt; AV KTT ANVÄNI)ARVÄNI,U;T 
INK)Rlv1ATI()NSSAMHÄl,l,K 
Skapandet av informationssamhället öppnar ett 
stort antal möjligheter till nya aktiviteter för 
medborgare och företag vad gäller handel, 
arbete, transport, miljö, utbildning, hälsa och 
kultur. Det är nödvändigt att fortsätta med 
forskning, teknisk utveckling och utveckling av 
nya metoder för att fullt ut kunna utnyttja 
informationssamhällets möjligheter. Tack vare 
utbudet av teknikområden i nyckelätgärderna 
kan man smidigt koncentrera och dynamiskt 
genomföra de planerade aktiviteterna på 
grundval av de ekonomiska och sociala 
prioriteringarna. 
I alla aktiviteter inom denna åtgärd måste 
allmänna frågor som tillgång, enkel användning, 
kostnadseffektivitet och driftskompatibilitet samt 
socioekonomisk inverkan behandlas utförligt. Santspelet meUan informatumshanterutg, 
kommunikation och innehäU spelar en allt större 
roll i närutgslivet och samhället, och dessa aspekter 
är i allt större utsträckning avgörande för Europas 
konkurrenskraft och befolkningens Uvskvalitet^ 
Skapandet av informationssamhället öppnar ett 
stort antal möjligheter till nya aktiviteter för 
medborgare och företag vad gäller handel, 
arbete, transport, miljö, utbildning, hälsa och 
kultur. Det är nödvändigt att fortsätta med 
forskning, teknisk utveckling och utveckling av 
nya metoder för att fullt ut kunna utnyttja 
informationssamhällets möjligheter. Tack vare 
utbudet av teknikområden i nyckelåtgärderna 
kan man dynamiskt koncentrera och på ett 
smidigt sätt genomföra de planerade aktiviteterna 
på grundval av de ekonomiska och sociala 
prioriteringarna. 
1 alla aktiviteter inom denna åtgärd måste 
allmänna frågor som användarvänlighet, 
tillgång, driftskompatibilitet, tillförlitlighet och 
överkomliga priser samt socioekonomisk 
inverkan behandlas utförligt. 
a) Nyckelåtgärder 
i) Informatioassamhället (I) : system och 
tjänster för medborgarna a) Nyckelåtgärder 
i) Informatioassamhället (I) : system och 
tjäaster för medborgarna 
Målet med denna nyckelålgärd är att till lägsla 
kostnad ge användarna enklare tillgång till 
allmänna tjänster av hög kvalitet och att främja 
den industri som tillhandahåller dessa tjänster. 
Denna nyckelålgärd kommer huvudsakligen att 
riktas in på följande områden: 
* Hälsa och ålderdom: datoriserade vårdsystem, 
säkra hälsonätverk med hög kapacitet och 
distansläkarvård, avancerade gränssnitt och 
telesystem för att integrera äldre och 
rörelsehindrade i samhället. Målet med denna nyckelålgärd är att till lägsla 
kostnad ge användarna enklare tillgång till 
allmänna tjänster av hög kvalitet och att främja 
den industri som tillhandahåller dessa tjänster. 
Denna nyckelålgärd kommer huvudsakligen att 
riktas in på följande områden: 
* Hälsa: datoriserade vårdsystem, säkra 
hälsonätverk med hög kapacitet och 
distansläkarvård. 
Offentliga myndigheter: användning av 
system som bygger på multimedia samt 
telesystem För äldre och funktionshindrade: avancerade 
gränssnitt och telesystem för att integrera 
äldre och rörelsehindrade i samhället 
För den offentliga förvallningcn: användning 
av avancerade multimcdicsystcm och 
telesystem som undcrlätlar tillgängcn till 
offentliga tjänster cllcr crbjudcr sädana 
tjänster. 
23 
Miijôn: intelligenla systeiu lôr analys, 
ôveivukmng och vaiiting. Miljôn: intelligenla syslem fôr analys, 
ôveivakiung och varning, saml syslem lill 
slôd loi mimô|ning i huinanilait sylle 
î lansport: uilelligeula avanceiaile lelemaliska 
syslem som âr nodvândiga lôr lôrvallningen 
och teletjânster i samband med detta. Transpoil: intelligenla avanccradc teleiualiska 
syslem som âr nodvândiga fôr fôrvaltningen 
och teletjânster i samband med detta, bland 
annat fôr turism. 
ii) Informationssamhâllet (II) : nya ii) Informatioassamhâllet (II) : 
arbetsmetoder och elektronisk handel arbetsmetoder och elektronisk handel nya 
Denna nyckelàtgârd kommer att ha som màl att 
bidra till att fôretagen fungerar mer effektivt och 
att stimulera en bàttre effektivitet i handeln med 
varor och tjànster. Fôljande âmnen âr 
priorilerade: 
* l'Iexibla, inobila och distansanpassade 
arbelsmetoder fôr individer och lôr arbele i 
samarbete och i grupp samt arbetsmetoder 
som bygger pà simulcring och virtuell 
verklighet. 
* Fôrvaltningssystem lôr leverantôrer och 
konsumenter, inbegripet driftskompatibla 
betal ningssy stem. 
* Skydd fôr information och nât, inbegripet 
metoder fôr bestyrkande, skydd av 
integriteten och den immateriella âganderâtten 
samt teknik som fôrbâttrar skyddet fôr 
privatlivet.. Denna nyckelàtgârd har som màl att utveckla 
teknik som kanbidra till att fôretagen fungerar 
mer effektivt, att handeln med varor och tjànster 
blir effektivare och att levnadsfôrhâllandena och 
livskvalitelen lôrbâttras. 
* l'Iexibla, mobila och dislansanpassade 
arbelsmetoder fôr individer och fôr arbele i 
samarbete och i grupp, arbetsmetoder som 
bygger pâ simulering och virtuell verklighet, 
samt analys av de sociala fôljderna. 
* Fôrvaltningssystem fôr leverantôrer och 
konsumenter, inbegripet system som stôdjer 
specialanpassning fôr mànga anvândare och 
driftskompatibla och sâkra betalningssystem. 
* Skydd fôr information och nât, inbegripet 
kryptûgrafi, metoder fôr att bckàmpa och 
fôrcbygga inbroll i datasystcm (hacking), 
metoder fôr bestyrkande, skydd av 
integriteten och den immateriella âganderâtten 
samt teknik som fôrbâttrar skyddet fôr 
privatlivet. 
* Plattformar fôr integrerade tillâmpningar som 
omfattar hela detta program och som bereder 
vàg fôr "digitala samhâllen". 
24 
Iiiforiiialioiissaiiibällcl (III) : 
iiiiiltiiiicdiciiimliåll iii) Iniorinalioassanihällct (III): 
iiiulliincdu-iniichåll och -redskap 
Deiiiui uyckclålgärd har som mål all underlälla ell 
livslångt lärande, slimulera kreativiteten, främja 
den språkliga och kulturella mångfalden och 
förbättra funktionerna och användarvänligheten 
hos framtidens informationsprödukter och -
tjänster. Den syftar till att utveckla intelligenta 
undervisningssystem och innovativa former av 
multimedieinnehåll, inbegripet audiovisuellt 
innehåll, och verktyg för att strukturera och 
behandla dessa. Den kommer att koncentreras på 
följande fyra huvudpunkter: 
* Elektronisk interaktiv utgivning med nya 
metoder för att skapa och strukturera 
publikationer och individualiserad spridning 
av information samt tillgång till kulturellt 
innehåll genom virtuella hihliotek och 
museer. Deiina nyckelålgäid har som mål alt underlälla ell 
livslångt lärande, slimulera kreativiteten, främja 
den språkliga och kulturella mångfalden och 
förbättra funktionerna och användarvänligheten 
hos framtidens informationsprödukter och -
tjänster. Forskningen syftar till att utveckla 
intelligenta undervisningssystem och innovativa 
former av multimedieinnehåll, inbegripet 
audiovisuellt innehåll, och verktyg för att 
strukturera och behandla dessa. Den kommer att 
koncentreras på följande fyra huvudpunkter: 
* Interaktiv elektronisk utgivning med nya 
mctodcr för alt skapa och strukturera 
publikationer. Individualiserad spridning av 
information och tillgång till vclcnskapligt, 
kullurclll och annal innchiill gcnom clt 
nälvcrk av bibliotck, arkiv och museer 
Utbildning: system, tjänster och programvara 
som gör det möjligt att utveckla och 
demonstrera nya metoder som bygger på 
multimedia, bredbandskommunikation, 
simulering och virtuell verklighet. 
Nya språktekniker som gör informations- och 
kommunikationssystem mer användarvänliga. 
Avancerad teknik för tillgång, urval och 
analys av information som gör det lättare att 
behärska informationsexplosionen och 
underlättar användningen av 
multimedieinnehåll, bland annat beträffande 
geografiska informationssystem. * Utbildning: system, tjänster och programvara 
som gör det möjligt att utveckla och 
demonstrera nya metoder som bygger på 
multimedia, bredbandskommunikation, 
simulering och virtuell verklighet. 
* Nya språktekniker, t.ex. gränssnitt, som gör 
informations- och kommunikationssystem mer 
användarvänliga. 
* Avancerad teknik för tillgång, urval och 
analys och hantering av information som gör 
det lättare att behärska 
informationsexplosionen och underlättar 
användningen av multimedieinnehåll, bland 
annat beträffande geografiska 
informationssystem. 
iv) liiformationssamhällcf (IV) : viktiga 
tekniker och iiifraslruklurer iv) liifbnnatioiissnmhällct (IV) : viktiga 
tekniker och infraslrukturcr 
Denna nyckelåtgärd har som mål att utveckla 
informationssamhällets generiska tekniker, så att 
den når högsta nivå, accelerera dess införande 
och vidga dess tillämpningsområde. Prioriterade 
områden är följande: Denna nyckelåtgärd har som mål att utveckla 
informationssamhällets generiska tekniker, så att 
den når högsta nivå, accelerera dess införande 
och vidga dess tillämpningsområde. Prioriterade 
områden är följande: 
Datateknik, kommunikations- och 
nätverksteknik samt genomförande och 
tillämpning av dem. Datateknik och kommunikationsteknik, 
inbegripet bredbandsnät, samt genomförande, 
förvaltning, driftskompatibilitet och 
tillämpning av dem. 
25 
* Teknik för och utveckling av mjukvara och 
system, inbegripet statistik av hög kvalitet. Teknik för och utveckling av mjukvara, 
system och tjänster, inbegripet statistik av hög 
kvalitet. 
* Mobil- och personkommunikation samt 
system för denna, särskilt satellitanknutna 
Ijänsler. 
* (iränssnitt som utnyttjar llcra sinnen. 
* Kringutrustning, delsystem och mikrosystem. 
* Mikroelektronik (teknik, kunskap, utrustning 
och hårdvara som är nödvändig för 
konstruktionen av kretsar och utvecklingen av 
tillämpningar). Realtidsteknik och storskalig teknik för 
simulering och visualisering. 
Mobil- och personkommunikation samt 
system för denna, inbegripet satellitanknutna 
tjänster'. 
Gränssnitt som utnyttjar llcra sinnen. 
Kringutrustning, delsystem och mikrosystem. 
Mikroelektronik (teknik, redskap, utrustning 
och hårdvara som är nödvändig för 
konstruktionen av kretsar och utvecklingen av 
tillämpningar). 
b) Aktiviteter för att utveckla generiska b) Aktivitctcr för grundforskning och utveckling 
tekniker samt grundforskning av gcncrisk teknik 
Allmänna frågor som tillgång, enkel användning, 
kostnadseffektivitet och driftskompatibilitet samt 
socioekonomisk inverkan kommer att behandlas 
ullörligl i alla nyckelaklivileler. 
Ur ett visionärt perspektiv, som omfatlar framtida För alt i clt visionärt pcrspckliv utveckla 
eller nya teknikområden och tillämpningar 
kommer den prioriterade forskningen att omfatta 
följande: framtidcns och nn framväxandc lcknik mcd 
möjlig inverkan pä induslrin kan ämncn för 
forskning på ett ickc-normativt sätt omfatta 
följande: 
Teknik för återgivande, 
hantering av kunskap skapande och 
Teknik för simulering och visualisering i 
realtid och i stor skala samt teknik för virtuell 
narvaro. 
Teknik på kvant-, foton- och 
bioelektronikområdena samt för inlegralion i 
iiiyckel stor skala. Dalorer mcd ullrahög 
kapacilct och supcrinlelligenta nät. Teknik för återgivande, skapande och 
hantering av kunskap 
Teknik på nano-, kvant-, foton- och 
bioelektronikområdena samt för integration i 
myckel stor skala. Datorer med ullrahög 
kapacilet och supcrintclligcnta nät. 
Oe aktivitcter som har anknytning till 
rymdtekniktillämpningar som gcnomfors inom vart och 
ett av de lcmatiska programmcn samordnas särskilt. 
26 
c) Stöd till forskningsinfrastrukturer c) Stöd till forskningsinfrastrukturer 
Prioriteten är stöd till avancerade elektroniska 
höghastighetsnat som är nödvändiga för forskning 
på alla vetenskapliga och tekniska områden, till 
exempel det avancerade Internet-2. Prioriteten är stöd till avancerade elektroniska 
höghastighetsnat som är nödvändiga för forskning 
på alla vetenskapliga och tekniska områden, till 
exempel utvecklingen av Internet. 
Mcdlcmsstalcrna skall fortsättningsvis bära 
ansvarcl för främjandc och ulvcckling av 
nationclla nälvcrk och nationcll infrastruktur. 
Buropciskä gcmcnskapcns roll skall bcslä i atl 
tillföra ett curopciskt mcrvärde för atl främja 
ytterligare öppnande, nätverksbildning och 
driftskompatibilitet hos dessa strukturer. 
3. FRÄMJA EN KONKURRENSKRAFTIG 3. FRAMJANDE AV EN 
OCH HÅLLBARTILLVÄXT KONKURRENSKRAFTIG OCH 
HÅLLBARTILLVÄXT 
För att främja tillväxten och skapa nya 
arbetstillfällen i gemenskapen, och geföretagen 
möjlighet att vidta nödvändiga förändringar i sin 
verksamhet, är det av största vikt att utveckla och 
sprida kunskaper och teknik som syftar till att 
skapa och tillverka "rena"produkteravgod 
kvalitet, som kan konkurrera på morgondagens 
marknader. 
Detta mål bör kopplas till utvecklingen av 
effektiva energisystem och tjänster på 
energiområdet, samt av ekonomiska, säkra och 
miljövänliga transportsystem. För att främja tillväxten och skapa nya 
arbetstillfällen i gemenskapen, och geföretagen 
möjlighet att vidta nödvändiga förändringar i sin 
verksamhet, är det av största vikt att utveckla och 
sprida kunskaper och teknik som syftar till att 
skapa och tillverka (<rena"produkter av god 
kvalitet, som kan konkurrera på morgondagens 
marknader. 
Detta mål bör kopplas till utvecklingen av 
effektiva energisystem och tjänster på 
energiområdet, samt av ekonomiska, säkra och 
miljövänliga transportsystem. 
a) Nyckelåtgärder 
i) Konkurreaskraftig och hållhar tillväxt (I): 
Produkter, processer, orgunisation a) Nyckelåtgärder 
i) Konkurreaskraftig och hållbar tillväxt (I): 
Produkter, processer, organisution 
Det allmänna målet för denna nyckelåtgärd är att 
bidra till utvecklingen av innovativa produkter 
och tjänster av hög kvalitet, som moLsvarar 
konsumenternas och marknadens behov, och att 
utveckla nya, resurssparande och miljövänliga 
produktionsmetoder inom alla områden. I första 
hand skall satsningen gälla följande punkter: Det allmänna målet för denna nyckelåtgärd är att 
bidra till utvecklingen av innovativa produkter 
och tjänster av hög kvalitet, som motsvarar 
konsumenternas och marknadens behov, och att 
utveckla nya, resurssparande och miljövänliga 
produktionsmetoder inom alla områden, bland 
annat sådana som kan anses förbättra de 
traditionella industriernas konkurrenskraft. I 
första hand skall satsningen gälla följande 
punkter: 
27 
Att skapa, utveckla och intcgrera ny leknik 
för utveckling, kontroll och tillverkning, i 
synnerhel med hjälp av mikroleknik. Alt skapa, utveckla och integrera ny teknik 
för utveckling, kontroll och tillverkning, i 
synnerhel med hjälp av mikro- och 
nanoleknik. 
* Informationssamhällets teknik för 
"intelligenf tillverkning (inbegripet flexibla 
verkstadssystem och flexibel förvaltning av 
försörjnings- och distributionskedjan, 
integrerade system och teletjänster för 
f utnyttjaode och underhåll samt 
: simuleringsteknik och 
arbetsfördelningstekniker). Utveckling, anpassning och intcgration av 
informationssamhällets teknik för 
"intelligent" tillverkning (inbegripet flexibla 
verkstadssystem och flexibel förvaltning av 
distributionskedjan, 
och teletjänster för 
underhåll samt 
och försörjnings- och 
integrerade system 
utnyttjande och 
simuleringsteknik 
arbetsfördelningstekniker). 
Alt utveckla metoder för nunskad 
resursförbrukning och minskade utsläpp, 
återvinning av avlall samt utveckling av rena 
förfaranden och produkter utgående trån en 
livscykelanalys. 
Nya metoder för att organisera produktion och 
arbete, samt för kompetensutnyttjande 
(inbegripet socioekonomiska analyser). Att utveckla metoder för minskad 
resursförbrukning och minskade utsläpp, 
återvinning av avfall samt utveckling av rena 
förfaranden och produkter utgående från en 
livscykelanalys. 
Nya metoder för att organisera produktion och 
arbete, samt för kompetensutnyttjande 
(inbegripet socioekonomiska analyser).. 
ii) Konkurrenskraftig och hdllbar tillväxt (II): 
hållbar rörlighet och intermodalitet ii) Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (II): 
hållbar rörlighet och intermodalitet 
Målct för dcnna nyckclåtgärd är att på ctt eflcktivt 
och miljöskonandc sätt säkcrställa fri rörlighet för 
pcrsoncr och varor gcnoni alt främja cll säkcrl, 
"infclligcnf", eficktivt och diiftskouipatibcll. samt 
i slor iitslräckiiing intcriiKKlall system för pcrson-
och varutransportcr med järnväg, pä väg, i luflcn 
och lill sjöss pä curopcisk nivä. Dclla förulsällcr 
inlc minst en satsning på följandc punktcr: Målct för dcnna nyckclåtgärd är att på ett effcktivt 
och miljöskonandc sätt säkcrställa fri rörlighet för 
pcrsoncr och varor gcnoni att främja ctt säkcrt, 
"inlelligenf, clfcktivt och driftskoinpalibclt, saml 
i slor utsträckning iulcrmodalt syslcm för pcrsou-
och varutransportcr med järnväg, pä väg, i luflcn 
och pä vattcnvägar pä curopcisk nivä. Dctta 
förutsätlcr inlc minst en satsning på följandc 
punktcr: 
Utveckling, validering och demonstration av 
förvaltningssystem både för modal och 
mtermodal transport, inbegripet den nya 
generationens satellitbaserade navigations- och 
positioneringssystem. Utveckling, validering och demonstration av 
rationella förvaltningssystem både för modal 
och intermodal transport, inbegripet 
utveckling och tillämpning av den nya 
generationens satellitbaserade navigations- och 
positioneringssystem3 samt integration och 
tillämpning av avancerade informationssystem 
för transportörer och passagerare. 
' Dc aklivilctcr som har anknytning till 
rymdtckniktillämpningar som gcnomfors inoiu vart och ctt av 
dc lcmaliska programmcn samordnas särskill. 
28 
foiskiiiiig löiande iiiliaslruktiiiens gränssnill 
mcd tiniispoiliucdcl och tianspoilsystcm, 
iilgAcudc IIAII sliävan all miiiska 
iuil|öpåvcfkiiu saml IiAii lillgänglighel och 
inlegration av inarkanväiidnings och 
Iransportpolitiken. Forskning rörande inliaslrukturcns gränssnill 
med Iranspoilmeilel och transporlsyslem, 
iilgaeiule liän sliävan all miuska 
iiiil|öpAveikiin saml liAn lillgänglighel och 
inlegiation av maikiinvändnings och 
Iransporlpolilikcn. 
* Utveckling av socioekonomiska modeller av * Utveckling av socioekonomiska modeller av 
fri rörlighet för varor och personer. hållbar rörlighet för varor och personer. 
iii) Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt 
(III): nya perspektiv för Iuftfarten iii) Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt 
(III): nya perspektiv för Iuftfarten 
Denna nyckelåtgärd syftar till att hjälpa 
gemenskapen att behålla och stärka sin position 
inom detta område genom att utveckla avancerat 
tekniskt kunnande som samtidigt är skonsamt mot 
naturen. Åtgärden skall i första hand beröra 
löljande punkter: Denna nyckelåtgärd syftar till att hjälpa 
gemenskapen att behålla och stärka sin position 
inom detta område genom att utveckla avancerat 
tekniskt kunnande som samtidigt är skonsamt mot 
naturen. Åtgärden skall i första hand beröra 
löljande punkter: 
Utveckling och demoustralion av avancerade 
meloder för inlegrerad produklulveekling och 
piodtiktion, saml niinskuing av 
cncigitöihiiikniiig, ulsläpp och hullei lör 
olika llygplanslyper. Utveckling och demonslralion av avancerade 
meloder för inlegrerad produklulveekling och 
produktion, saml minskning av 
ciicrgilöihiiikning, ulsläpp och bullcr lör 
olika llygplanslyper. 
Undersökning av den nya 
flygplansgenerationers tekniska och 
ekonomiska genomförbarhet, samt teknik som 
är av avgörande betydelse för dess utveckling. 
Utveckling av teknik och metoder för att öka 
driftssäkerheten. Undersökning av den nya 
flygplansgenerationers tekniska och 
ekonomiska genomförbarhet, samt teknik som 
är av avgörande betydelse för dess utveckling. 
Utveckling av teknik och metoder för att öka 
driftssäkerheten. 
iv) Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (IV): iv)Konkurreaskraftig och hållbar tillväxt (IV): 
marinteknologi marinteknologi 
Denna åtgärd skall på ctt miljömedvetet säll 
stinuileia utveckling och inlegration av 
marinspccifik kunskap och teknik som ger 
gemenskapen möjlighet all till fullo utnyttja 
havsiesurserna och öka industrins 
konkurrenskraft, i överensstämmelse med en 
verklig "marinstrategi". 1 första hand skall 
insatserna inriktas på följande punkter: Denna åtgärd skall på 
stimulera utveckling 
marinspceilik kunskap 
gemenskapen möj I ighet 
havsresurserna och ett miljömedvetet sätt 
och inlegration av 
och teknik som ger 
att till fullo utnyttja 
öka industrins 
konkurrenskraft, i överensstämmelse med en 
verklig "marinstrategi". I första hand skall 
insatserna inriktas på följande punkter: 
29 
Utveckling av avancerade, säkra och effekliva 
larkosler. Utveckling av avancerade, säkra och effektiva 
larkosler. 
Ulnylljande av havel för sparsamma 
Iransporter av varor och pcrsoner, inbegripct 
avancerad hamninfrastruktur och regionala 
sjötransportsystem, i samverkan med 
nyckelåtgärden "ekologiskt hållbar rörlighet 
och intermodalitet". Ulnylljaiule av havel för sparsamma 
Iransporter av varor och personer genom 
optimerad fartygsprestanda, både i fråga om 
teknik och driftsmöjligheter, i samverkan med 
nyckelåtgärden "ekologiskt hållbar rörlighet 
och intermodalitet". 
Rationellt och ekologiskt hållbart utnyttjande 
av havet som källa för energi och råmaterial (i 
synnerhet metoder för utvinning på 
havsbotten). Rationellt och ekologiskt hållbart utnyttjande 
av havet som källa för energi och råmaterial (i 
synnerhet metoder för utvinning på 
havsbotten). 
v) Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (V): 
avancerade energisystem och -tjäaster3 
Denna nyckclälgäid skall, iilgäcudc frän 
niaiknadcns l)chov. buha lill all lilllrcdsslälla 
gcmcnska|)cns cnergibchov, och däfvid sä läugl 
som möjligt bcgränsa dc skadliga invcrkuingarna 
pä miljön. Dcn skall främja skapandct och 
ulvccklandct av effekliva avancerade 
energisystem och -tjänstcr, som genom 
inspamingar både på produklions- och 
konsumtionsnivå möjliggör betydande 
minskningar av utsläppen av koldioxid och andra 
växthusgaser och en ökning av industrins 
konkurrenskraft. I första hand skall insatserna 
inriktas på följande punkter: (Dciiiia nyckclätgärd har dclats upp, och ingär 
i modificrad form i <k*l nya programmct 
"Skydd av ekoNy.sfem"| 
De viktigaste nya och förnybara 
energikällorna, och deras integrering, i 
synnerhet i decentraliserade syslem. 
Teknik för iagring och Iransporl av energi. 
Teknik för ren pKuluklion och användning av 
lössila bränslen, och för rationell 
energianvändning. 
Modeller för sammanhangen mellan ekonomi, 
miljö och energi. 
Forskningsverkumheten inom området kontrollerad termisk 
kärnfusion bcskrivs utforligt i fbfslaget till Europeiska 
alomenergigemenskapens Femte ramprogram for 
verksamhet inom forsknings- och ulbildningsområdet. 
30 
vi) Konkurreaskraftig och hållbar tillväxt (VI): 
morgondageas stad v) Konkiirrenskruftig och hållbar tillväxt (V): 
morgondageas stad och kulturarvet 
Dcnna åtgärd skall bidra till cn harmonisk 
utvcckling av människornas liv i slädcma gcnom 
globala, nyskapandc, ckonomiska och 
miljövänliga initiativ utgåcndc från avanccradc 
förvaltningsmodcllcr som förcnar en ökning av 
livskvaliteten, åtcrställandct av social jämvikt 
samt skydd och förvaltning av kulturarvet. I första 
hand skall insatserna inriklas på följande punkter: 
Nya modeller för ekologiskt hållbar 
stadsutveckling i de europeiska släderna, 
utveckiing av socioekonomiska modeller på 
medellång och lång sikt samt forskning och 
demonstration i synnerhet kring frågor som 
rör stadsplanering och arkitektur, social 
integration, säkerhet, effektiv och sparsam 
energianvändning (inte minst i byggnader 
samt integrerad transportförvaltning) samt 
utveckiing av demokratiska informationsnät 
("den digitala staden"). 
Utveckiing och demonstration av teknik för 
ekonomiskt, rent, effektivt och ekologiskt 
hållbart byggande och restaurering, i 
synnerhet för stora byggnadskomplex samt till 
skydd av kulturarvet. 
Utveckiing och demonstration, i stadsmiljö, 
av teknik för ekonomiska, rena, säkra och 
intelligenta bilar (exempelvis icke-förorenande 
fordon) i överensstämmelse med ekologiskt 
hållbar rörlighet (se nyckelåtgärden 
"ekologiskt hållbar rörlighet och 
intermodalitet"). Denna åtgärd skall bidra till en harmonisk 
utveckiing av människornas liv i städerna genom 
globala, nyskapande, ekonomiska och 
miljövänliga initiativ utgående från avancerade 
förvaltningsmodeller som förenar en ökning av 
livskvaliteten, återställandet av social jämvikt 
samt skydd, bevarande och förvaltning av 
kulturarvet (i syfte att på ett hållbart sätt utnyttja 
dcss socioekonomiska potcntial för 
syssclsältningen och turismcn). I första hand skall 
insatserna inriktas på följande punkter: 
* Nya modeller för ekologiskt hållbar 
stadsutveckling i de europeiska städerna och 
stadsregionerna, utveckiing av 
socioekonomiska modeller på medellång och 
lång sikt samt forskning, utveckiing och 
demonstration i synnerhet kring frågor som 
rör stöd och uppföljning av näringslivets 
konkurrenskraft, stadsplanering och 
arkitektur, social integration, säkerhet, 
effektiv och ekonomisk energianvändning 
(inte minst i byggnader samt i stadstrafiken) 
samt utveckiing av informationsnät ("den 
digitala staden"). 
* Utveckiing och demonstration av teknik och 
produktcr för diagnos, skydd, bevarande, 
restaurering samt hållbar användning av dct 
europeiska kulturarvet, varvid bådc rörliga och 
fasla dclar av kullurarvcl skall bcaklas. 
Ålgärdcn syftar till att främja kulturarvcls 
bctydclsc och höja livskvaliteten. 
* Utveckiing och demonstration av ekonomisk, 
ren, effektiv och ekologiskt hållbar teknik för 
bevarande, återställande, byggande och 
restaurering, i synnerhet för stora 
byggnadskomplex. 
* Utveckiing och demonstration av teknik för 
ekonomiska, rena, säkra, effektiva och 
intelligenta fordon som kan användas i den 
globala transportmiljön, inbegripet 
stadstrafik, och som är förenliga med 
ekologiskt hållbar rörlighet (se nyckelåtgärden 
"ekologiskt hållbar rörlighet och 
intermodalitet"). 
31 
b) Allniäiiiia aktivitetcr för att iifvcckla b) Aklivilclcr för nniiidforsknini: och ulvccklinn 
gcncriska fcknikcr och gruiidforskiiiiig av lyniTisk tc-kiiik 
I lör.sla hand skall ileiina Algärd iiuiklas pA I löisla hand skall ilenna Algätd iuriktas pA 
iol|aiide iiiål lol|aiule iuAI: 
Forskning till stöd för utveckling och 
tillverkning av nya material för industrin: 
värme- och tryckbeständiga material 
(exempelvis för energiframställning och 
motorer), lätta material (för transport och 
konstruktion), funktionella material (optisk-
elektroniska, biomaterial, sensorer) som 
utvecklats med hänseende pA enkel 
Atervinning. 
Utveckling av nya material och 
produktionstekniker inom kol- och 
stAlsektorn , 
Forskning som främjar mätning och provning 
för att stödja standardisering och 
bedrägeribekämpning, samt produktkvalitel 
och kvalilelen pA Ijänsler (inbegripel 
ulvevklingen av mätiiisliumcnt med hög 
precision saml av cerlilierade relerensmalt och 
-material) Forskning till stöd för utveckling och 
tillverkning av nya material för industrin: 
värme- och tryckbeständiga material 
(exempelvis för energiframställning och 
motorer), lätta material (för transport och 
konstruktion), funktionella material (optisk-
elektroniska, biomaterial, sensorer) som 
utvecklats med hänseende pA enkel 
Atervinning. 
Utveckling av nya material och 
produktionstekniker inom kol- och 
stAlsektorn4, 
Forskning som främjar mätning och provning 
för att stödja standardisering och 
bedrägeribekämpning, samt produktkvalitel 
och kvalilelen pA Ijänsler (inbegripel 
ulvecklingen av mätinslrument med hög 
precision samt av cerlilierade lelerensmAlt och 
-material) 
c) Stöd till forskningsinfrastrukturer 
I första hand skall denna åtgärd inriktas på att 
inom Europeiska gemenskapen inrätta nätverk 
för, och säkerställa optimalt utnyttjande av, 
datorccnlra för industricll forskning, stora 
vindtunnlar, spccialiscradc databascr samt 
laboratoricr och anläggningar för mätning och 
provning. c) Stöd till forskningsinfrastrukturer 
I första hand skall denna åtgärd inriktas på att 
inom Europeiska gemenskapen inrätta nätverk 
för, och säkerställa optimalt utnyttjande av, 
datorcentra för industriell forskning, stora 
vindtunnlar, spccialiscradc databascr samt 
laboratoricr och anläggningar för mätning och 
provning. 
Den forskning till stöd för kärnsäkerhet som omfattas av 
programmet "Främja en konkurrenskraftig och hållbar 
tillväxt" behandlas i förslaget till Europeiska 
atomenergigemenskapens Femte ramprogram för 
verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet. 
Med tanke på den ökandc roll som den verksamhet som för 
närvarandc gcnomförs inom ramcn för EKSG-fördragel 
kommer att spela i ramprogrammet i och med att EKSG-
fördragcl utlöpcr år 2002. ' Med tanke på den ökandc roll som den verksamhet soin för 
närvarandc gcnomförs inom ramcn för EKSG-fördraget 
kommer att spela i ramprogrammet i och med att EKSG-
fördraget utlöpcr år 2002.. 
32 
4. SKYDD A V EKOSYSTEM 
Forskning och teknisk utveckling inom området 
miljö, energi och hållbar förvaltning av 
ekosystemens resurser år livsviktiga 
beståndsdelar i Europeiska unionens politik. 
Utveckling och tillämpning av de kunskaper och 
den teknik som behövs för att behandla dessa 
problem kan bidra till att tillfredsställa ett stort 
antal olikartade behov. De nya marknader som 
uppstår inom denna sektor kan leda till tillväxt 
och sysselsättning. Forskningxresultaten inom 
detta program skall läggas till grund för 
utveckling av politixka strategier pd 
gcnwnxkapsnivä, cller för ätgärder som 
Jöreskrivs i internationella avtal.. 
Denna mälsättning skall förenas med en 
ekonomisk utveckling som är förenlig med 
miljöskyddet och med våra levnadsförhällanden. 
Detta innebär att vi behöver energisystem och -
tjänster med högprestanda och god säkerhet. 
a) Nyckelåtgärder 
i) Skydd av ekosvstem (T): vattenförvaltning 
och vattenkvalitct 
Denna nyckclåtgärd syftar till att ulvcckla de 
kunskaper och den lcknik som behövs för att 
säkcrslälla cn ralioncll förvaltning av de 
vallcnrcsurscr som används i hushällcn och inom 
indusliin och jordbrukcl. Bland aunal följandc 
älgiirdcr skall priorilcras: 
* Teknik för bchandliug och rcning i syflc alt 
förcbygga förorcning, rcna valtncn och införa 
ralioncll användning cller älcranvändning av 
vallcn (l.cx. slutna systcm och säkcrhctcn hos 
försörjningssystcm) 
* Bidrag till ulvecklingen av intcgrerade 
förfaranden för förvaltning av vattenresurser 
och våtmarker. 
* Teknik för att begränsa och förebygga 
föroreningar, samt för att skydda och förvalta 
grundvattenresurserna och ytvattnet. 
* System för övervakning, varning och 
kommunikation. 
* Teknik för reglering och förvaltning av 
vatlcnlagcr, samt teknik för arida och 
scmiarida omrädcn och omrädcn som allmänt 
lidcr av vallcnbrisl. 
33 
ii) Skydd av ckosystcm (II): globala miljö- och 
klimatforändringar 
Åtgärdcn syftar till alt ulveckla dc vctcnskapliga 
och tckniska rcdskap som krävs i samband mcd 
gcnomförandct av gcmcnskapcns politik, i 
synncrhct inom områdct miljö och biologisk 
mängfald, och för att hjälpa gcmcnskapcn och 
dcss mcdlemsstater att bätlre uppfylla dc 
forskningsuppgifter som de fålt genom 
inlcrnationella avtal och konventioncr. 
Nyckclåtgärdcn skall i första hand främja 
kunskapcn vilka mckanismcr som styr 
utvccklingcn inom dctta områdc, och bidra till cn 
hällbar utvcckling. I dctta sammanhang 
prioritcras följandc mälsältningar: 
* Förslii, spära, ulvärdcra och förulsäga 
förändringama pä global nivä, mcd särskild 
hänsyn tagcn till orsakcr och vcrkningar i 
Europa och dcss rcgioncr i syflc att uppnä cn 
hällbar användning av nalurrcsurscrna. Bädc 
nalurliga förändringar och sädana som 
förorsakas av människan skall bchandlas. 
Forskningen kan vara saväl av 
naturvctcnskaplig som av sociockonomisk 
cllcr kulturcll art. 
* Främja ökad kunskap om ckosystcmcn. 
* Upprälta modcllcr och slratcgicr för att 
förhindra och lindra globala förändringar och 
för anpassning till sådana förändringar, inlc 
minst mcd tanke på klimalförändringcn och 
vikten av att bibehålla den biologiska 
mångfalden. 
* Främja utvccklingcn av Europas andcl av 
världsomfattandc systcm för obscrvation av 
klimalct, planclcns ckosystcm (inbcgripct dcn 
biologiska mängfaldcn) och havcn 
(cxcmpclvis EuroGOOS - Europcan Global 
Occan Obscrving Systcm)). 
* Utvcckling av dcn vctcnskapliga grund som 
krävs för att säkerställa en hällbar användning 
av havet (processer och samspel i oceanerna, i 
synncrhct på stora djup). 
iii) Skvdd av ckosystcm (III): Hällbar 
cncrgianvändning5 
Dennä åtgärd syftar till utveckling av teknik som 
kan bidra till att minska energibehovet, begränsa 
miljöpåverkan (t.ex. utsläppen av koldioxid och 
andra växthusgaser, samt av andra föroreningar) 
och till att påskynda införandet av sådan teknik. 
Mcd tanke på marknadsprognoserna i 
gcmcnskapcn och dcn övriga världcn kommcr dct 
pä läng sikt att bli nödvändigt att minska 
34 
cncrgianvändningcn inom alla näringslivcls 
scktorcr. Forskniugcn och tcknikutvccklingcn 
skall i lörsla hand inriklas pä löljandc: 
• Uiaibclaudc av sccnaiion för lörvallniiu» av 
lillgäug och cllciliägan inom näiingslivcl. 
niiljoii och cncigisckloin. sauil sauivcikan 
mcllan dcssa scktorcr. 
• Teknik för en rationell och effektiv 
energianvändning. 
• Utveckling och införande av nya energiarter 
och förnybara energikällor i decentraliserade 
system. 
• Lagring och transport av cncrgi i lokala 
system. 
iv)Skydd av ckosystcm (IV) : Ren energi och 
encrgidistribution - konkurrenskraft och 
divcrsificring5 
Dcnna nyckelälgärd spcglar bchovct av radikall 
nya mclodcr och syslcm inom cncrgiscktom för 
atl försc Europa mcd (illförlitliga, cffckliva, säkra, 
och ckonomiska energiförsörjningssystem och 
energitjänster, och därigenom bidra till industrins 
konkurrenskraft och till en hållbar tillväxt. 
Verksamheten kan inriktas på alla steg i 
försdrjningscykeln för att dka effektiviteten och 
minska kostnaderna. På kort sikt handlar det om 
att utveckla energiteknik som snabbt gdr det 
möjligt att minska utsläppen av växthusgaser. På 
längre sikt är det viktigt att åstadkomma 
förändringar som gdr dcl möjligt atl radikalt gå 
ifrän dc fossila cncrgikällorna till nya 
cncrgifoi incr. I försla hand skall vcrksamhclcn 
inriklas pä löljandc: 
• Rcn och clfcktiv ulvinning, produklion och 
användning av fossila bränslcn. 
• Slorskalig cncrgiomvandling (kraflvärinc). 
• Ökning av dc nya och förnybara 
cncrgikällornas andcl, och dcras inlcgration i 
dcn sinåskaliga cncrgiförsörjningcn. 
• Energitransport och -distribution över långa 
avstånd. 
5. Forskning rörande kontrollcrad tcrmisk kärnfusion 
hehandlas i förslagct till Europeiska 
atomcncrgigcmcnskapens Fcmle ramprogram för 
vcrksamhcl inom forsknings och iilliildniiigMområdct. 
35 
b) Aktivilclcr för gmiidforskiiing och utvcckling 
av gcnnisk (cknik 
Vcrksamhctcii skall liäinsl inriklas pä följandc'': 
* Kampen mot naturkatastrofer och katastrofer 
som vAllas av mänskliga aktiviteter genom 
utveckling av teknik för prognoser, 
förebyggande, konsekvensbedömningar och 
lindring av konsekvenserna, 
* utvecklingen av generiska tekniker för 
övervakning av jorden, särskilt via satellit 
för att övervaka miljön och förvaltningen av 
resurser och ekosystem. 
* Forskning om de socioekonomiska aspekterna 
av utvecklingen av biovetenskap och bioetik 
samt om miljöförändringar (inverkan pä 
samhället, ekonomin och sysselsättningen). 
* Utvcckling av nya matcrial och ny 
lillvcrkningstcknik inom kolscktoru*. 
c) SliWI lill fui.skiiingsinfiasliuliliiicn 
Priorilcringcn är tillgang till och etl oplimall 
utnyttjande pä gemenskapsnivA av specialiserade 
databaser och datacentra, främst för 
klimatstudier, och havsforskningsanläggningar. 
6 Forskning som berör stöd till kärnsäkerhet behandlas i förslaget 
till Europeiska atomenergigemenskapens Femte ramprogram 
för verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet. 
7 De aktiviteter som har anknytning till 
rymdtekniktillämpningar som genomförs inom vart och ett 
av de tematiska programmen samordnas särskilt. 
8 Med tanke på dcn ökande roll som den verksamhet som för 
närvarande genomförs inom ramcn för EKSG-fördragel 
koinmer att spela i ramprogrammct i och med att EKSG-
fördraget ullöper år 2(M)2 
36 
ANDRA VERKSAMIIETSOMRÅDET ANDRA VERKSAMIIETSOMRÅDET 
1. STÄRKA GEMENSKAPSFORSKNINGENS 
1NTERNAT1QNELLA ROLL l. STÄRKNING AV GEMENSKAPSFORSKNINGENS 
INTERNATIONELLA ROLL 
De främsta målen för gemenskapens 
internationella förskningssamarbete bör vara 
att dels på ett avgörande sätt bidra till 
genomförandet av gemenskapens utrikespolitik, 
särskilt vad gäller kontakterna med de länder i 
Central- och östeuropa som kandiderar för 
anslutning till unionen, och dels bidra till 
upprättandet av industriellt samarbete och 
erövrandet av nya marknader. Detta övergripande tema skall i första hand 
fräntja vetenskapligt och tekniskt samarbete på 
det internationella planet, bygga ut 
gemenskapens kapacitet inom vetenskap och 
teknik, allmänt främja vetenskaplig kvalitet i 
ett större, internationellt sammanhang och 
bidra till genomförandet av gemenskapens 
utrikespolitik, inte minst med tanke på nya 
anslutningar till unionen. 
I samband med genomförandet av gemenskapens 
utrikespolitik och med hänsyn till den kommande 
utvidgningen till nya medlemsstater, bör 
programmet ha följande allmänna mAl: 
- Främja vetenskapligt och tekniskt samarbete 
mellan gemenskapen och organisationer och 
lörskare i länder utanför gemenskapen, i syfte 
att uppnå betydande och likvärdiga lördelar för 
båda parter (samarbete till ömsesidig nytta). 
Underlätta tillgång för lörskningscenlra och 
loretag etablerade inom gemenskapen, till 
gemenskapsrclevanta velenskapliga och lekniska 
kompetenser och kunskaper utanför 
gemenskapen. 
Förstärka gemenskapsforskningens 
internationella position. 
Förbereda de associerade central- och 
östeuropeiska ländemas anslutning till 
gemenskapen, stödja Europa-Medelhavsavtalet, 
stärka de mänskliga resurserna i länderna i 
Central- och Östeuropa samt i de nya oberoende 
slaterna i l.d. Soyjelunionen och stödja 
ulvecklingspolitiken. Följande allmänna mål har fastställts för det 
internationella samarbetet: 
Främja sådant vetenskapligt och tekniskt 
samarbete mellan gemenskapen och företag, 
organisationer och forskare i länder utanför 
gemenskapen som kan leda till betydande, 
gemensamma och likvärdiga lördelar för båda 
parter, utgående från de berörda ländemas och 
regionernas olika behov och villkor, och i 
överensstämmelse med reglerna för 
deltagarnas immateriella äganderätt 
Underlätta tillgång för forskningscentra och 
löretag elablerade inom gemenskapen, till 
gemenskapsrclevanta velenskapliga och 
tekniska kompetenser och kunskaper utanför 
gemenskapen. 
Förstärka gemenskapsforskningens 
internationella position inom vetenskap och 
teknik och främja en europeisk vetenskaps-
och teknikkultur. 
Förbereda anslutningen av nya medlemsstater, 
exempeivis genom att uppmuntra dem att till 
fullo delta i ramprogrammet, bidra till att 
allmänt stabilisera potentialen för forskning 
och teknisk utveckling i länderna i Central-
och Östeuropa samt i de nya oberoende 
staterna i f.d. Soyjelunionen. Främja och 
utveckla Europa-Medelhavssamarbetet och 
bidra till hållbar ekonomisk, social och 
vetenskaplig utveckling i 
utvecklingsländerna. 
37 
M|iil|>a de CIIIOJX i.kn lur.kaiua all lä lillgäng lill 
iippgiltcr iiin de loiskiiingskapacitelcr, 
akliviteter och -priorileler som finns ulanlör 
gemenskapen (industriländer, länder med 
tillväxtekonomi), i syfte att öka 
gemenskapsindustrins konkurrenskraft och ge 
den tillgång till nya marknader. 
Det intemationella vetenskapliga och tekniska 
samarbetet skall genomföras i enlighet med 
innehållet i eventuellt föreliggande samarbetsavtal 
och inom ramen för den särskilda åtgärden för 
internationellt samarbete. Därvid skall hänsyn 
ocksA tas till den intemationella dimensionen i 
ramprogrammets övriga forskningsverksamhet. Ilfiilpa dr ciuo|H-iska loiskarua all la lillgäug 
lill iippgiller iiin den lorskiiingskapacilct, -
akliviteter och -prioriteringar som finns i 
industriländer och länder med tillväxtekonomi 
utanför gemenskapen, i syfte att öka 
gemenskapsindustrins konkurrenskraft och ge 
den tillgång till nya marknader. 
Det intemationella vetenskapliga och tekniska 
samarbetet skall genomföras i enlighet med 
befintliga samarbetsavtal och inom ramen för det 
övergripande programmet för internationellt 
samarbete, samt med hjälp av de aktiviteter som 
genomförs i ramprogrammets övriga program. 
a) Särskilda aktiviteter inom ramen 
åtgärden för interiialioiiellt samarbete för I. Särskilda akliviteter inom raineii föi 
progrummcl för iiitcriiulioncllt samarbete 
Utgaende frAn de lörmer för samarbete som 
fastställts inom ramen för relationerna med 
gemenskapens potentiella partners kommer tre 
kategorier av aktiviteter att genomföras. Dessa är 
knutna till de särskilda problem som de enskilda 
partnerländerna står inför, och omfattas inte av de 
övriga åtgärderna i ramprogrammet. Dessa 
aktiviteter kommer att finansieras inom ramen för 
den särskilda åtgärden för internationellt 
samarbete. 
Samarbete med olika kategorier av länder: Utgaende från de former för samarbete som 
gemenskapen bedriver inom vissa områden med 
potentiella partners kommer tre kategorier av 
aktiviteter att genomföras. Dessa skall ha en 
entydigt intemationell dimension och vara 
knutna till de särskilda problem som de enskilda 
partnerländerna står inför, och som inte 
behandlas inom ramen för de övriga åtgärderna i 
ramprogrammet. Endast sådana aktiviteter 
kommer att finansieras inom ramen för 
delprogrammet för internationellt samarbete. 
a) Samarbete med olika kategorier av länder 
utanför gemenskapen 
A.SSOCII.RADE LÄNDHR I 
Ösi T.UR( )PA: Främjande 
lörskningscentra. Cl-NTRAL- OCH 
av ländernas 
LÄNDER I MEDELHAVSOMRADET SOM INTE INGÄR I 
GEMENSKAPEN: I synnerhet regionala aspekter av 
förvaltningen av Medelhavet, stöd till 
samhällsekonomisk utveckling, inklusive 
informationssamhället, bevarande av det 
kulturella arvet. LÄNDER SOM FÖRBERLDHR SIN 
ANSLUTNING TILL UNIONHN: Främjande 
av ländernas liämsta forskningscenlra. 
Stödåtgärder som underlättar deltagandet i 
ramprogrammets övriga delprogram, även för 
samarbetsnät. 
DE NYA OBEROENDE STATERNA I F.D. 
SOVJEIUNIONEN: Stöd lill dcras potcntial till 
forskning och lcknisk utveckling, spccifika, 
mälinrikladc ålgärdcr (salcllillillämpningar, 
regionala problem förknippadc med miljö och 
hälsa) DE NYA OBEROENDE STATERNA I F.D. 
SOVJETUNIONEN OCH DE LÄNDER I 
CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA SOM INTE 
FÖRBEREDER SIN ANSLUTNING TILL 
UNIONEN: Främjande av deras potential till 
forskning och teknisk utveckling (bland annat 
gcnom INTAS för dc nya obcrocndc staterna i 
f.d. Sovjeiunionen, förutsall att clt nytt avtal 
38 
UTVECKLINGSLÅNDER (inbegripet 
Medelhavsländer utanför gemenskapen och länder 
med tillväxtekonomi): Undersökning av de 
socioekonomiska mekanismer och villkor som 
päverkar en hållbar utveckling (exempelvis 
forskning inom omrAdet jordbrukets industri samt 
energisyslem). Slöd lör inlegration av 
produkliviletskrav och miljöskyddsaspeklcr i 
dessa ländeis ekosyslem (exempelvis 
vallenlöivalliiing). Föiehyggande och 
bekämpning av de allvarliga sjukdomar som 
lörckommer i dessa områden, och ökad 
effektivitet i dessa länders sjukvårdssystem. om fortsättning kommcr till stånd mcllan 
INTAS medlemmar). Samarbete inom 
områden av gemensamt intresse (bland annat 
satellittillämpningar, regionala problem 
torknippade med miljö och hälsa). 
PARTNERLÄNDER I 
MEDELHAVSOMRÅDET: samordnadc 
älgärdcr för att förbättra dessa länders 
kapacitcl inom forskning och tcknisk 
utveckling och för att främja innovation. 
Samarbclc inom områden av gemensamt 
intresse, i synnerhet regionala aspekter av 
lörvaltningen av Medelhavet, som t.ex. 
miljöaspekter, stöd till samhällsekonomisk 
utveckling, inklusive stadsutveckling, 
övergången till informationssamhället och 
bevarande av det kulturella arvet. Stödåtgärder 
som underlättar deltagandet i ramprogrammets 
övriga delprogram, även för samarbetsnät. 
UTVECKLINGSLÄNDER: En politisk dialog 
skall föras med de olika grupperna av länder 
och regioner beträffande behov och 
prioriteringar i fråga om forskning och teknisk 
utveckling. Samarbclc skall i synnerhet äga 
rum inom följandc omrädcn: mekanismer och 
förulsällningar för en ckologiskl hållbar 
ulvcckling, hållbar förvallniug och 
anväudning av naliiricsurscrna. bland annat 
inom jordbruksproduklioncn. miljö- och 
cncrgiaspcklcr, hälsa. lorsörjning och 
livsmcdclssäkcrhct. 
LÄNDER MED TILLVÄXTEKONOMI OCH 
INDUSTRILÄNDER: Forskarulbyte, 
organisation av seminarier, stödåtgärder för 
att främja samarbete och underlätta den 
ömsesidiga tillgången till forskning och 
teknisk utvecklingsverksamhet på båda sidor, i 
förekommande fall även genom avtal om 
samarbete inom forskning och teknisk 
utveckling. 
Forskaruthildning: Ett stipendiesystem skall 
upprättas för unga forskare från utvecklingsländer 
(inbegripet länder i Medelhavsområdet och 
lillväxlekonomiländer) som vill besöka 
laboralorier inom genu-iiskapen lör en viss (id för 
all där delta i ramprogrammets projekt. Ett annat 
stipendiesystem är avsett för unga europeiska 
forskare som önskar besöka Japan eller Sydkorea. b) Forskaruthildning: 
Ett slipendiesystem skall upprättas för att ge unga 
forskare från utvecklingsländer, länder i 
MedelhavsomrAdel och lillväxlekonomiländer 
möjlighet all delta i särskilda ramprogramsprojekt 
i laboratorier inom gemenskapen. Ett annat 
stipendiesystem är avsett för ett begränsat antal 
unga forskare från gemenskapen som önskar 
utföra forskningsverksamhet i förstklassiga 
laboratorier med industriell inriktning i tredje 
land, inom områden som är av särskilt intresse 
för gemenskapen. 
39 
- Samordning med COST, med initiativet Eureka, 
samt med de övriga intemationella 
forskningsorganisationerna. Samordning av den 
verksamhet som gcnomlörs inoin ramen för 
övriga program inoin ramprogrammel, dels 
mellan dessa olika program oeh aktiviteter, och 
dels med gemenskapens och medlemsstaternas 
övriga samarbetsverksamhet. c) Samordning 
Samordning med COST och stöd till COST:s 
administration. Samordning med Hurcka samt 
med övriga internalionella organisationer som 
berörs av lorskningsfrAgor. Samordning av den 
verksamhet som genomförs inoin ramen för 
övriga program inom ramprogrammet, dels 
mellan dessa olika program och aktiviteter, och 
dels med gemenskapens övriga 
samarbetsverksamhet (bland annat Phare, Tacis 
och Meda) och med medlemsstaternas 
samarbetsverksamhet. 
b) Internationellt samarbete inom ramen för 
ramprogrammets övriga verksamhetsområden 
Inom ramen för delprogrammen kan fyra olika 
typer av deltagande särskiljas: 
- Fullsländig anslutning (ill ramprogrammel: 
organisationer frAn tredje land kan delta och 
få sitt deltagande finansicrat av gemenskapen 
pA liknande villkor som organisationer i 
medlemsstaterna (EES-länder, vissa länder i 
Central- och Östeuropa, Israel, Schweiz) 
Deltagande i de program som är öppna för 
länder utanför gemenskapen pä grundval av 
bilaterala eller multilaterala samarbetsavtal: 
samarbetet sker pA projektbas, utan nAgon 
finansiering frAn gemenskapen för parten frAn 
tredje land (vissa industriländer utanför 
gemenskapen och vissa länder med 
tillväxtekonomi). Åtgärder som bidrar till att 
främja tillväxtekonomiländernas tillgäng till 
ramprogrammet kommer att vidtas. 
Deltagande i de program som är öppna för 
länder utanför gemenskapen utan att nägot 
särskilt samarbetsavtal föreligger: samarbetet 
sker pä projektbas, i princip utan nAgon 
finansiering frAn gemenskapen för parten frAn 
tredje land (länder i Central- och Östeuropa 
som icke anslutna sig till delprogrammen, de 
europeiska nya oberoende staterna samt länder 
i Medelhavsområdet som inte ingår i 
gemenskapen). 2. Internationellt samarbete inom 
ramprogrammets övriga 
verksamhetsområden 
Rältssubjckt från länder utanför gemenskapen kan i 
princip dclla i delprogrammen pä två olika sätt: 
— Dcllagandc utgäcndc frän fullsländig anslulning 
(ill ramprogrammel: rältssubjckt frän tredje land 
kan dclla pä samma villkor som rältssubjckt frän 
medlemsstaterna. Fullsländig anslulning av dc 
slalcr som föibcrcdcr sm anslutning till unioncn 
kan undcrlätlas gcnom lämpliga glidandc 
finansicringsmckansimer, varvid vid bchov 
andra, lämpliga gemenskapsinstrument (t.ex. 
Phare) kan användas. Övriga länder som 
förbereder sin anslutning till unionen, men för 
vilka fullständig anslutning till ramprogrammet 
inte är möjlig kan få ansluta sig till enstaka 
delprogram. 
— Deltagande i delprogrammen på projektbas: Om 
dct i gemenskapens intrcssc krävs bilaterala cllcr 
nuillilatcrala samarbetsavtal för alt gc tillgäng till 
program av hög kvalilct i tredje land, cllcr för att 
pä ctt adckval sätt rcglcra immalcrialrättcn, skall 
slulandcl av elt sädant avtal vara lorulsällning för 
dcllagandc pä projektbas. Vid dcllagandc pä 
projektbas har rältssubjckt frän tredje land 
normalt sclt inte räll till några mcdcl inom ramen 
för programmcn, utom i särskilt molivcrade fall, 
om dctta är i gemenskapens intrcsse. Åtgärder 
som bidrar till att främja 
tillväxtekonomiländernas tillgång till 
ramprogrammet kommer att vidtas. 
40 
Deltagande i vissa enskilda projekt där det 
ligger i gemenskapens intresse att samarbeta 
med länder utanför gemenskapen: samarbetet 
finansieras i princip av dessa länder själva 
eller, i vissa särskilt motiverade fall, i 
enlighet med de regler för deltagande som 
fastställs i artikel 130j i fördraget, av 
gemenskapen genom de herörda 
delprogrammen. 
Villkorcn för hur rällssubjckt frän trcdjc land och 
inlcrnationclla organisationcr som bcrörs av 
forskningsvcrksainhclcn kan dclla i ramprogrammcl. 
och dc finansiclla bcstämmclscrna i samband med 
sädant deltagande, kommcr att faslställas i dclalj i 
dct bcslut som skall anlas i enlighet med artikel 130j 
i fördraget. 
TREDJE VERKSAMIIETSOMRADET TREDJE VERKSAMIIETSOMRADET 
1. FÖRNYELSE SAMT 1NTEGRATION AV DE SMA 
OCH MEDELSTORA FORKTAflRN FÖRNYELSE SAMT INTEGRATION AV DE SMA 
OCH MEDELSTORA FÖRETAGEN 
Innovation är av avgörande betydelse för 
företagens konkurrenskraft och för ökad 
sysselsättning. Därför krävs mekanismer som 
stimulerar till innovation, utnyttjande av 
forskningsresullat och grundande av innovativa 
företag. 
De små och medelstora företagen spelar en 
viktig roll i fråga om innovation. De bör få 
förenklad tillgång till den avancerade teknik de 
behöver och till de möjligheter som 
gemenskapens samarbetsprojekt erbjuder. Innovation är av avgörande betydelse för 
företagens konkurrenskraft, för en hållbar 
social och ekonomisk ulveckling och för ökad 
sysselsättning. Därför är det viktigt att främja 
nyskapande, som t.ex. grundandet av innovativa 
företag, samt att underlätta spridning och 
utnyttjande av forskningsresultat och främja 
tekniköverföring. 
De små och medelstora företagen spelar en 
viktig roll i fråga om innovation. Utvecklingen 
av de små och medelstora företagen kan på ett 
avgörande sätt bidra till den ekonomiska och 
sociala utvecklingen, till uppkomsten av nya 
näringsgrenar, till ökad sysselsättning och större 
konkurrenskraft. De små och medelstora 
företagen bör få förenklad tillgång till den 
avancerade teknik de behöver och till de 
möjligheter som gemenskapens och 
medlemsstaternas samarbetsprojekt erbjuder. 
Gemenskapens verksamhet inom detta område har 
följande allmänna mål: 
Öka gemenskapens forskningsprograms 
ekonomiska och sociala roll genom att förstärka 
åtgärderria för bättre utnyttjande av 
forskningsresultat samt överföring och 
spridning av ny teknik. 
- Underlätta programparternas, och i synnerhet de 
små och medelstora företagens, tillgång till 
styrmedlen för innovationsfinansiering och stöd 
41 
till grundande av innovativa företag 
(linansutveckling, riskkapital). 
- Uppmuntra de smA och medelstora lörelagen, 
både sAdana som är akliva på 
högleknologiomiAdel och sAdana som hell 
saknar lorsknmgskapacilcl, eller har lilen 
lorskningHkapacilel men slora tekniska behov, 
all delta i gemenskapens lörskningsprogram. 
Iljälpa små och medelstora företag, i synnerhet 
i missgynnade regioner, att öka sin tekniska 
kapacitet. 
- Bidra till genomförandet av Europeiska 
gemenskapens innovationspolitik, främst genom 
att komplettera de nationella 
innovationssystemen med en europeisk 
dimension. 
Gemenskapens Atgärder för att främja innovation 
och bidra till de smä och medelstora företagens 
deltagande i forskningsprogrammen skall 
genomföras dels inom ramen för de olika 
tematiska programmen, och dels inom ramen för 
programmet för innovation och små och 
medelstora företag. I syiinerhel löljaudc mal och 
iH-stämmelser kan nämnas lör de herörila 
älgärdcrua: 
a) Särskilda aktivileter inom 
verksamheLsområdet Förnyelse samt 
integration av de små och medelstora 
företagen: 
i) Innovation 
Förenkling och samordning av 
informationsnäten och nätverken för stöd till 
gemenskapens verksamhet inom forskning och 
innovation. Förvaltning av ett 
innovationsfrämjande nätverk som möjliggör 
teknologiöverföring, i samverkan med 
programmen. Samordning av metoderna för 
insamling och spridning av information, 
liknande inlörmalionsljänsten CORDIS 
(geinensam åtgärd - innovalion/smA och 
medelstora företag). 
- Upprättandet och utvecklingen av en stödljänst 
lör immaterialrättigheter och tillgäng till privat 
tlnansiering, inte minst till riskkapitalfonder 
(gemensam Atgärd - innovation/smä och 
medelstora företag).. 
- Utveckling, i samverkan med programmen, av 
mekanismer för- utnyttjande av 
forskningsresultat, privat finansiering och 
överföring av teknologi och resultat i projektens 
livscykel, och säkerställa skydd av den kunskap 
som uppkommer genom projekten 
(utvärderingar, marknadsundersökningar, 
utbildning). 
42 
- Inrällande av "iuiiovalioiisavdelmngar" i de 
olika programmen, för all tjäna ovan nämnila 
sylle. Samordning av deras verksamhet och stöd 
till upprättandet av innovativ starthjälp, i 
synnerhet genom europeiska organ och fonder 
(Europeiska investeringsfonden, Europeiska 
investeringsbanken, samt Atgärden Eurotech 
Capital). 
- Identifiering och spridning av funktionella 
metoder för teknologiöverföring som förenar 
innovationens tekniska, ekonomiska och sociala 
aspekter. 
- Identifiering och spridning av funktionella 
metoder inom innovation och 
teknologiöverföring (gemensam Atgärd 
innovation/små och medelstora företag), och 
samordning av studier och analyser, i synnerhet 
rörande innovationspolitiska frågor. 
ii) Förde små och medelstoraföretagen 
- Inrättandel av en kontaktpunkt för alla 
lörskningsprogram inom kommissionen (för 
ansökningar som inkommer inom ramen för de 
ålgärder som särskill riklar sig till de små och 
medelstora företagen). Utveckling och 
förvaltning av gemensamma metoder för att 
underlätta de små och medelstora företagens 
deltagande i programmen (genom att i så stor 
utsträckning som möjligt använda sig av 
elektronisk överföring av information, 
elektronisk inlämning av ansökningar, 
telefonservice osv.). 
Innovationsfrämjande och främjande av de små 
och medelstora företagens deltagande är två 
aktiviteter som har mycket med varandra att göra, 
även om de berör olika områden. Det skall därför 
om möjligt inrättas en gemensam åtgärd som 
omfattar båda aspekter. Verksamheten inom 
ramen för detla program skall dessutom 
kompletlera både de ålgärder som vidtas i 
medlemsstalerna, och de innovationsfrämjande 
ålgärder och del stöd till de små och medelstora 
företagens deltagande som förekommer inom 
ramen för andra delar av ramprogrammet. 
Verksamheten utgör därigenom stöd, 
komplement, och i vissa fall ledning för andra 
initiativ. 
1. Allmänna mål 
a) Innovationsfrämjande 
— Stöd till genomförandet av innovationspolitik 
i Europeiska unionen, inte minst genom att 
skapa ett fördelaktigt klimat för innovation. 
43 
— Säkerställa införmation till ailmänheten om 
fördelarna med innovation. 
— Utveckla de ekonomiska och sociala 
effekterna av den forskningsverksamhet som 
genomförs i ramprogrammet genom att 
säkerställa förbättrad spridning och 
användning av forskningsresultaten samt av 
tekniköverföring och -spridning frän olika 
hAll, utgAcnde från konsumentemas och 
användarnas behov. 
~ Förenklad tillgång till innovationsfrämjande 
hjälpmedel för de organisationer som deltar i 
programmen (särskilt små och medelstora 
företag), genom införmation och råd till 
dessa. 
b) Främjandc av de små och medelstora 
förctagcns dcltagandc 
— Främja de små och medelstora företagens 
deltagande i forskningsprogrammen, och 
tekniköverföringen till de små och medelstora 
företagen, både om de är aktiva inom 
forskning och högteknologi eller har 
begränsade eller obefintliga 
forskningskapaciteter men stora tekniska 
behov, och möjligheter att integrera ny 
teknik. Hjälpa de små och medelstora 
företagen inom hela Europeiska unionen att 
utveckla sin tekniska kapacitet, med hänsyn 
tagen till de särskilda problem som de små 
och medelstora företagen i mindre gynnade 
regioner ställs inför. 
— Hjälpa de små och medelstora företagen att 
inrätta nät och gränsöverskridande samarbeten 
i syfte att integrera och sprida ny teknik. 
— Främja utvecklingen av gränsöverskridande 
förbindelser mellan små och medelstora 
företag, stora företag, forskningscentra och 
universitet. 
2. Särskilda aktiviteter i det övergripande 
programmet 
a) Innovationsfrämjande 
— Provning och spridning (i samordning med 
ramprogrammets övriga delprogram) av 
mekanismer som kan underlätta 
resultatutnyttjandet, privat finansiering samt 
överföringen av resultat och teknik, inom 
ramen för projektens livscykel, och samtidigt 
44 
säkerställa skydd av den uppnAdda kunskapen. 
— Utveckling, provning och tillämpning av 
metoder för tekniköverföring som förenar 
tekniska, ekonomiska och sociala aspekter pä 
innovation. I förekommande fall spridning 
och gränsöverskridande utnyttjande av resultat 
som inte härrör frAn de tematiska 
programmen. 
— Samordning av undersökningar och analyser 
som genomlörts inom olika omrAden, och 
intcgiation av deras resultat, i syltc atl skapa 
gemensamma relerensramar för 
i nnovat ionspol i tiken. 
b) Främjande av de små och medelstora 
företagens deltagande 
— Inrättandet av en gemensam, inkörsport för de 
små och medelstora företagen till alla 
forskningsprogram inom kommissionen. 
Denna skall utnyttja befintliga stödnät inom 
medlemsstaterna. Utveckling och förvaltning 
av gemensamma metoder för att underlätta de 
smA och medelstora företagens deltagande i 
programmen (t.ex. genom att i sA stor 
utsträckning som möjligt använda sig av 
elektronisk överlöring av inlörmalion, 
eleklronisk inlämning av ansökningar, 
upplysningstjänsl, särskilda "inlranet"-näl för 
att uppmunlra de små och medelstora 
företagen att della i innovalionsprocessen, 
osv.). Information om programmen och 
utbildning i sammanställandet av ansökningar. 
Ökad delaktighet i konsultations- och 
utvärderingsförfarandet för berörda smä och 
medelstora företag. Inrättandet av ett 
strukturerat och snabbt system för feed-back 
till de sökande. Hjälp med upprättandet av 
konsortier. Inrättandet av specialiserade 
innovationsnät som fungerar som "virtuella 
forskningscentra" och som vänder sig till 
parter som är verksamma inom utveckling, 
sammanställning, förvaltning och finansiering 
av nya produkter och förfaranden. 
— Stöd till de smä och medelstora företagen för 
att utvärdera sina nuvarande och framtida 
tekniska behov. Inlörmalion och rAd i syfte att 
tillfredsslälla dessa behov. 
45 
c) Gemensamma åtgärder innovation/små och 
medelstora företag 
Veiksamhet på gcmcnskapMiivA för alt 
ralionalisera och samordua inlormaliousnäten 
och de näl som skall stödja gemenskapens 
lörsknings- och innovalionsverksamhet. 
I orvaltning, i samverkan med 
ramprogrammets övriga delprogram, av 
stödnätet för innovation och tekniköverföring, 
genom att optimalt utnyttja 
innovationsavdelningama och Crafts 
kontaktpunkter. Omstrukturering av 
mekanismema för insamling och spridning av 
information, t.ex. informationstjänsten 
Cordis. 
— Information och räd (och pilotAtgärder) inom 
följande omräden: 
b) Samordning med 
ramprogrammets 
vei ksainbctsområdeii aktiviteterna inom 
övriga * Immaterialrättigheter 
* Tillgäng till privat finansiering, i synnerhet 
riskkapitai 
* Grundandet av innovativa företag, främst 
genom organisationer och olika europeiska 
lönder (Europeiska investeringslönden, 
Europeiska invesleringsbanken och 
åtgärden Eurotech Capital); 
Pilotatgärderna skall främja utvecklingen av 
befintlig kapacitet beträffande analys, 
information och rådgivning, och underlätta 
tillgången till befintliga privata eller offentliga 
instrument i medlemsstaterna eller på 
gemenskapsnivå. De skall inte utgöra 
konkurrerande finansieringslösningar eller 
bidra med finansiella subventioner till företag. 
Identifiering och befrämjande, i samverkan 
med de övriga programmen inom 
ramprogrammen, av bästa utövande av 
innovation. 
. Samordning med aktiviteterna inom 
ramprogrammets övriga 
vcrksamhctsområdcii 
I) Innovation 
- Säkerställa samordning av genomförandet och 
förvaltningen av den verksamhet som genomförs 
på detta område inom ramen för de tematiska 
programmen mod verksamheten inom området 
Fömya och integrera de små och medelstora 
företagen, samt främja utvecklingen av 
utnyttjande och spridning av resultat under 
forskningsskedet. a) Innovatioiisfräiiijaiide 
~ Uppmuntra berörda parter att förbereda 
utnyttjande och spridning av resultaten under 
forskningsfasen. 
— Säkerställa samordning mellan den 
innovationsfrämjande verksamhet som 
genomförs inom andra program och den som 
förekommer inom detta program. 
46 
ii) Små och medelstora företag 
Främja de smä och medelstora företagens 
dcltagande i det forskningssamarbete och annan 
verksamhet inom forskning, teknisk utveckling 
och demonstration som genomförs inom ramen 
för programmen. — Samordna innovationsavdelningarnas 
verksamhet. Dessa avdelningar skall inrättas 
inom ramen för de tematiska programmen i 
sylte att integrera innovation i programmens 
gcnomförandc (exempelvis i samhand med 
urval och uppföljning av projekten) och att i 
förekommande fall säkerställa uppföljning av 
tekniköverföring, i synnerhet för 
tekniköverföringsprojekt i 
demonstrationssyfte. 
b) Främjande av de små och medelstora 
företagens deltagande 
Främjande av de små och medelstora företagens 
deltagande i den forskningsverksamhet och den 
tekniska utveckling, samt de 
demonstrationsprojekt som kommer att äga rum 
inom ramen för de övriga programmen. 
- Forskningssamarbete som gör det möjligt för 
minst tre av varandra oberoende smä och 
medelstora företag från minst två olika 
mcdlemsstater att anlörtro lösningen av 
gemensamma tekniska problem till andra 
juridiska personer. 
Åtgärder som syftar till att stödja och 
uppmuntra de små och medelstora företagens 
deltagande i projekt för forskningssamarbete 
(exempelvis genom bidrag för förstudier) Forskningssamarbete som gör det möjligt för 
minst tre av varandra oberoende små och 
medelstora företag från minst två olika 
medlemsstater att tillsammans anlörtro 
lösningen av gemensamma tekniska problem 
till andra juridiska personer som förfogar över 
tillräcklig forskningskapacitet. 
- Åtgärder som syftar till att stödja och 
uppmuntra de små och medelstora företagens 
deltagande i projekt för forskningssamarbete 
(exempelvis genom bidrag för förstudier). 
Därvid skall hänsyn tas till de små och 
medelstora företagens behov av flexibla och 
lättillgängliga stödsystem. 
Främjande av organisation och förbättring av 
spridning och utnyttjande av forskningsresultaten 
inom de tematiska programmen. 
FjÄRDE VKRKSAMIIKTSOMRÅDKT FjÄRDE VERKSAMIIETSOMRADET 
l. STÄRKA DEN MÄNSKLIGA POTF:NTIALEN l. STÄRKNING AV DEN MÄNSKLIGA 
POTENTIALEN 
Kunskap blir allt viktigare i dagens samhälle. 
Gemenskapsforskarnas, ingenjörernas och 
teknikernas kunnande utgör därför en viktig 
trumf för Europeiska gemenskapen. Denna 
kunskapspotential bör bevaras, utökas och 
utnyttjas optimalt genom ökat stöd till utbildning 
och rörlighet för forskare (även till företag) samt 
förbättrad användning av 
forskningsinfrastrukturen. Kunskap blir allt viktigare i dagens samhälle. 
Gemenskapsforskarnas, ingenjörernas och 
teknikernas kunnande utgör därför en viktig 
trumf för Europeiska gemenskapen. Denna 
kunskapspotential bör bevaras, utökas och 
utnyttjas optimalt genom ökat stöd till utbildning 
och rörlighet för forskare (även till företag) samt 
förbättrad användning av 
forskningsinfrastrukturen. 
47 
/ syfte att bättre kunna identiftera det europeiska 
xamhällets nuvarande och framtida ekonomixka 
och sociala behov och tendenser, bör 
gemenskapen också mobilixera dcn starka 
tradition av samhällsvetenskaplig och ekonomisk 
forxkning som ftnns i Europa. I syfte att bättre kunna identiftera det europeiska 
samhällets nuvarande och framtida ekonomixka 
och sociala behov och tendenser, bör 
gemenskapen också mobilisera den starka 
tradition av samhällsvetenskaplig och ekonomisk 
forskning som ftnns i Europa. 
Följande allmänna mål, som skall uppnAs i 
samarbete med de aktiviteter av liknande art som 
genomförs inom ramprogrammets övriga delar, 
gäller för detta verksamhetsomräde: 
- Utveckla en hög nivA av kunnande och 
utbildning i gemenskapen, i synnerhet genom 
utbildning och fri rörlighet för forskare (även 
till industrin, särskilt små och me<lelstora 
löretag) samt innovation beträffande 
utbildningsmetodik och -teknik, inte minst i 
syfte att skapa nya arbetstilllällen. 
- Bidra till att göra gemenskapen attraktiv för 
forskare och lör investering i forskning, och 
främja den europeiska lörskningens 
inlernationella position. 
Främja förbättrad användning av 
forskningsinfrastrukturen. 
- Utveckla de socioekonomiska kunskaper som 
behövs för bättre insikt i de huvudsakliga 
sociala och ekonomiska aspekterna av 
ramprogrammets verksamhet, och för att fömya 
gemenskapens politik bäde inom forskning och 
teknik och inom andra områden. Följande allmänna mål, som skall uppnås i 
samarbete med de aktiviteter av liknande art som 
genomförs inom ramprogrammets övriga delar, 
gäller för detta verksamhetsområde: 
- Utveckla en hög nivå av kunnande och 
utbildning i gemenskapen, i synnerhet genom 
utbildning och fri rörlighet för forskare (även till 
industrin, särskilt små och medelstora företag) 
samt innovation beträffande utbildningsmetodik 
och -teknik, inte minst i syfte att skapa nya 
arbetstilllällen. 
- Bidra till att göra gemenskapen attraktiv för 
forskare och för investering i forskning, och 
främja den europeiska lörskningens 
inlernationella position. 
Främja förbättrad 
forskningsinfrastrukturen. användning av 
- Utveckla de socioekonomiska kunskaper som 
behövs för bättre insikt i de huvudsakliga sociala 
och ekonomiska aspekterna av ramprogrammets 
verksamhet, och för att fömya gemenskapens 
politik både inom forskning och teknik och inom 
andra områden. 
- Genom särskilda salsningar säkcrställa lika tillgäng 
och slörrc jämställdhct mcllan män och kvinnor som 
dcllar i dcnna ålgärd. 
a) Särskilda aktiviteter inom a) Särskilda aktiviteter inom 
verksamhetsområdet Starka den mäaskliga verksamhetsområdet Stärkning av den 
potentialen mänskliga potentialen 
Detta verksamhetsområde delas in i följande fem Detta verksamhetsområde delas in i följande fem 
delar: delar: 
i) Förstärkning av gemenskapens humanresurser 
inom forskning 
Målet är att upprätta följande: 
- Nätverk för forskarutbildning inom avancerade 
och nya forskningsområden runt teman som 
forskarna själva fritt kan välja. Tyngdpunkten 
skall läggas på utbildning av unga forskare på 
doktorandnivå och med doktorsexamen. i) Förstärkning av gemenskapens 
humanresurser inom forskning 
Målet är att upprätta följande: 
- Nätverk för forskarutbildning inom avancerade 
och nya forskningsområden runt teman som 
forskarna själva fritt kan välja. Tyngdpunkten 
skall läggas på utbildning av unga forskare på 
doktorandnivA och med doktorsexamen. 
48 
- Ett samordnat system av "Marie Curie"-
stipendier som skall omfatta stipendier för 
duktiga unga forskare med styrkta erfarenheter 
inom forskning, för teman som väljs av forskarna 
själva, dessutom stipendier för näringslivet, som 
tilldelas företag (inbegripet små och medelstora 
företag) som utbildar unga forskare, samt 
stipendier för forskares uppehälle som syftar till 
all utveckla forskningskapacitet pA hög nivA i 
gemenskapenH mindre gynnade omrAden. 
Kompletterande Atgärder inom stipcndicomrAdcl 
skall bland annal ulgöras av liämjande av lii 
rörlighet för industrins forskare till den 
akademiska miljön och vice versa, samt 
stipendier som gör clet möjligt för doktorander att 
genomföra forskningsbesök till olika 
forskningscentra. 
ii) Optimalt utnyttjande av de 
forskningsinfrastrukturerna stora - Ett samordnat system av "Marie Curie"-
stipendier som skall omfatta stipendier för 
duktiga unga forskare med styrkta erfarenheter 
inom forskning, för teman som väljs av forskarna 
själva, dessutom stipendier för näringslivet, som 
tilldelas företag (inbegripet smA och medelstora 
företag) som utbildar unga forskare, samt 
stipendier för forskares uppehälle som syltar till 
all utveckla forskningskapacitet pA hög nivA i 
gcmcnskapcns mindre gynnade omrAden. 
Komplellerande Atgärder inom slipendieomrAdet 
skall bland annal ulgöras av liämjande av fri 
rörlighet för industrins forskare till den 
akademiska miljön och vice versa, samt 
stipendier som gör det möjligt för doktorander att 
genomföra forskningsbesök till olika 
forskningscentra. 
ii) Optimalt utnyttjande av 
forskningsinfrastrukturerna de stora 
MAlet är att bidra till att 
forskningsinfrastrukturerna (stora anläggningar, 
nätverk av anläggningar, forskningscentra) 
utnyttjas optimalt inom de omrAden som inte 
omfattas av ramprogrammets övriga Atgärder 
(dvs. även inom ekonomi, juridik och 
samhällsvetenskap), och inom de lyper av 
inlrastriikliir som inle omlallas av dessa Algärcler. 
I 01 all uppnA della plancias Algäulcr lör all 
iiiulerliilla ioiskarnas lillgäng till sädaua 
slriikliirer i aiulra läiuler, sammankoppling av 
infrastrukturerna och stöd till lörskningsprojekt 
som syltar till förbättrad lillgäng till 
infrastrukturen. MAlet är att bidra till att 
forskningsinfrastrukturerna (stora anläggningar, 
nätverk av anläggningar, forskningscentra) 
utnyttjas optimalt inom de omrAden som inte 
omfattas av ramprogrammets övriga Atgärder 
(dvs. även inom matematik, ekonomi, juridik och 
samhällsvetenskap), och inom de typer av 
infraslruktur som inte omfattas av dessa Atgärder. 
lör all uppnA della plancias Atgärder för all 
tuulcrlälla Ioiskarnas lillgäng lill sailaua 
slrukliircr i aiulra läiuler, sammankoppling av 
infrastrukturerna och stöd till lörskningsprojekt 
som syftar till förbättrad tillgäng till 
infrastrukturen. 
iii) Främjande av Europas position inom iii)Främjande av Europas position inom 
vetenskap och teknik vetenskap och teknik 
MAlet för denna verksamhet är att främja Europas 
ledande ställning inom forskning och teknik med 
hjälp av utbyten, och att ge forskningsresultaten 
den uppmärksamhet och roll de förtjänar. Detta 
skall uppnås med hjälp av bl.a. stöd till viktiga 
vetenskapliga konferenser, anslutning av 
utlandsstationerade forskare frän gemenskapen till 
nälverk, utmärkelser för forskningsarbete av hög 
kvalitet, samt inlormation lill belölkningen om 
lorskiuiigsverksamhelen pA gemenskapsnivA, i 
synneihel via de elektrouiska nälen. Målet för denna verksamhet är att främja Europas 
ledande ställning inom forskning och teknik med 
hjälp av utbyten, och att ge forskningsresultaten 
den uppmärksamhet och roll de förtjänar. Detta 
skall uppnås med hjälp av bl.a. stöd till viktiga 
vetenskapliga konferenser, anslutning av 
utlandsstationerade forskare från gemenskapen till 
nätverk, utmärkelser för forskningsarbete av hög 
kvalitet, samt inlormation lill belölkningen om 
lorskningsverksamhelen pA gemenskapsnivA, i 
synneihel via de elektrouiska nälen. 
iv) Socioekonomisk forskning i det europeiska iv) Socioekonomisk forskning i det europeiska 
samhällets tjänst samhällets tjänst 
Denna verksamhet berör ett begränsat antal Denna verksamhet berör ett begränsat antal 
ämnen som är knutna till ramprogrammets ämnen som är knutna till ramprogrammets 
allmänna mål, och syftar till att fastställa allmänna mål, och syftar till att fastställa 
49 
grundförutsättningarna för en ekonomisk och 
social utveckling som leder till ökad 
sysselsättning och utvecklingen av det europeiska 
kunskapssamhället. I första hand gäller det 
analyser av samspelet mellan tekniska framsteg, 
sysselsättning och innovation inom utbildning, 
lagstiitning och ekonomisk konkurrenskraft, samt 
undersökningar av de samhälleliga effekterna av 
utvecklingen av tjänster pA immaterialomrAdet 
och utnyttjande och validermg av nya 
utvecklingsmodeller som främjar tillväxt, 
sysselsättning och livskvalitet. grundlörutsätlningarna för en ekonomisk och 
social utveckling som leder till ökad 
sysselsättning och utvecklingen av det europeiska 
kunskapssamhället. I första hand gäller det 
analyser av samspelet mellan tekniska framsteg, 
sysselsättning och innovation inom utbildning, 
lagstiitning och ekonomisk konkurrenskraft, samt 
undersökningar av de samhälleliga effekterna av 
utvecklingen av tjänster pA immaterialomrAdet 
och utnyttjande och validering av nya 
utvecklingsmodeller som främjar tillväxt, 
sysselsättning lika chanscr för kvinnor och män, 
och livskvaliteten. 
v) Stöd till Europas olika strategier inom 
vetenskap och teknik 
Detta säkerställs genom upprättande av ett forum 
för informations- och erfarenhetsutbyte: det s.k. 
ETAN-nätverket (European Technology 
Asxexxment Network), som skall möjliggöra 
samarbete och konlakter mellan beslutslättare och 
törskare som sysslar med studier av vetenskaps-
och teknologipolilik, (cknologisk övervakning, 
undersökning och utvärdering av vetenskapliga 
och tekniska val, samt utveckling av ett 
stalistiksystem och av vetenskapliga, tekniska och 
innovationsrelaterade indikatorer. v) Stöd till Europas olika strategier inom 
vetenskap och teknik 
Detta säkerställs genom upprättande av ett forum 
för informations- och erfarenhetsutbyte: det s.k. 
ETAN-nätverket (European Technology 
Axxexxment Network), som skall möjliggöra 
samarbete och konlakter mellan beslutslättare och 
lörskare som sysslar med studier av vetenskaps-
och teknologipolitik, teknologisk övervakning, 
undersökning och utvärdering av vetenskapliga 
och tekniska val, samt utveckling av ett 
stalistiksystem och av vetenskapliga, tekniska och 
innovationsrelaterade indikatorer. 
b) Samordning med aktiviteterna inom 
ramprogrammets övriga 
verksamhetsområden b) Samordning med 
ramprogrammets 
verksamhetsområden aktiviteterna inom 
övriga 
Inom detta verksamhetsomräde kommer den 
samordning, det stöd och den uppföljning som 
krävs för att uppnå samverkan med liknande 
aktiviteter inom ramprogrammets övriga 
verksamhetsomrAden i frAga om de aspekter som 
avses i punkt la ovan att säkerställas. Inom detta verksamhetsomrAde kommer den 
samordning, det stöd och den uppföljning som 
krävs för att uppnå samverkan med liknande 
aktiviteter inom ramprogrammets övriga 
verksamhetsomrAden i frAga om de aspekter som 
avses i punkt la ovan att säkerställas. 
50 
BILAGA III 
FEMTE RAMPROGRAMMET (1998-2002) 
BELOPP OCH FÖRDELN1NG 
. i seeamammmmmmtaBBsaaciBaamanmmii i i, • , J-- , , i. i • n i l 
Miljoner ecu 
(löpande priser) 
117752 
Första verksamhetsomrAdet (program för forskning, teknisk utveckling och 
demonstration) 
Aiulra verksamhetsomrAdet (samarbete med tredje land och internationella 491' 
organisationer) 
Tredje verksamhetsomrAdet (spridning och oplimering av resultaten) 350 
Tredje verksamhetsomrAdet (spridning och optimering av resultaten) 1 402" 
MAXIMALTSAMLATBELOPP 14 833 
Vägledning för fördelningen mellan teman 
inom första verksamhetsområdet 
- Förbältrad livskvalitet och förvaltning av bioresurserna 
- Utveckling av ett användarvänligt informationssamhälle 
- Främjande av en konkurrenskrallig och hAllbar tillväxl 
- Skydd av ckosyslcin Miljoner ecu 
2 6502 
3 9252 
3 1002 
2 1(K)2 
1 Varav 815 miljoner ecu till GFC. 
2 Bcloppct för GFC:s dirckla åtgärder har intc mcdräknals. 11 775" 
51 
BILAGA IV B1LAGA IV 
VILLKOR I()R EKONOM1SKA BIDRAG 
FRÅNGEMENSKAPEN VILLKOR l-OR EKONOMISKA BIDRAG 
FRÅN GEMENSKAPEN 
Europciska gemenskapen deltar finansiellt i de 
aktiviteter inom forskning och teknisk utveckling, 
inbegripet demonslration, hädanefter kallade 
"indirekta FoTU-åtgärder", som genomförs inom 
ramen för de program som ingår i 
ramprogrammet. Dessutom genomför 
gemenskapen direkta forsknings- och 
utvecklingsaktiviteter, hädanefter kallade "direkta 
Atgärder". 
NyckelAtgärdema, forskningsverksamheten och 
utveckling av allmän teknik, stöd till 
forskningsinfrastrukturen samt den verksamhet 
som genomförs inom ramen för det andra, tredje 
och fjärde verksamhetsomrädet (se bilaga II) 
genomförs genom indirekta och direkta FoTU-
Algärder. 
I. Indirekta FoTlJ-ålgärdcr 
De indirekta FoTU-ålgäiderna omlätlar lem olika 
kalegorier: Algärder med kostnadsdelning, 
ulbildningsstipendier, stöd till nätverk, 
samordnad verksamhet och stödAtgärder. 
Åtgärdema med kostnadsdelning utgör det 
viktigaste verktyget för att genomföra 
programmen. 
Gemenskapen deltar finansiellt i denna 
verksamhet med följande andelar: 
a) Verksamhet med kostnadsdelning 
- Projekt inom området forskning, teknisk 
utveckling och demonslration, samt samordnade 
projekt 
Projcklcn inom omrädct forskning och teknisk 
ulvcckling syftar till alt uppnä nya kunskapcr som 
kan vara av nylta för att förbällra bcfinlliga 
produklcr, förfarandcn och Ijänslcr, cllcr som 
motsvarar samhällcts bchov. Stödcl till dcssa 
projekt kan i princip uppgå till 50% av de 
stödberättigande utgiflerna. Juridiska pcrsoner 
som inte tillämpar internredovisning kan få upp 
till 100% av sina stödberättigande extrautgifter i 
samband med forskningsverksamheten ersatta. 
Demonstrationsprojekt omfattar projekt som 
syftar till att visa olika förfarandens tekniska 
gcnomförbarhct, och som inte kan marknadsföras 
i dcnna form. Stödcl till dcssa projekt kan i luiiopciska gemenskapen deltar finansiellt i de 
aktiviteter inom forskning och teknisk utveckling, 
inbegripet demonslration, hädanefter kallade 
"indirekta FoTU-åtgärder", som genomförs inom 
ramen för de program som ingår i 
ramprogrammet. Dessutom genomför 
gemenskapen direkta forsknings- och 
utvecklingsaktiviteter, hädanefter kallade "direkta 
Atgärder". 
Nyckelåtgärdema, aktiviteter för grundforsknings 
och utveckling av generisk teknik, stöd till 
forskningsinfrastrukturen samt den verksamhet 
som genomförs inom ramen för det andra, tredje 
och fjärde verksamhetsomrädet (se bilaga II) 
genomförs genom indirekta och direkta FoTU-
åtgärder. 
I. Indirekta FoTU-åtgärder 
De indirekta FoTU-Algärderna omlätlar lem olika 
kalegorier: Algärder med kostnadsdelning, 
utbildningsstipendier, stöd till nätverk, 
samordnad verksamhet och stödåtgärder. 
Åtgärdema med kostnadsdelning utgör det 
viktigaste verktyget för att genomföra 
programmen. 
Gemenskapen deltar finansiellt i denna 
verksamhet med följande andelar: 
a) Verksamhet med kostnadsdelning 
- Projekt inom området forskning, teknisk 
utveckling och demonxtration, samt sanwrdnade 
projekt 
Projcklcn inom omrädct forskning och teknisk 
utveckling syftar till atl uppnä nya kunskapcr som 
kan vara av nytla för alt förbällra bcfinlliga 
produklcr, förfarandcn och Ijänslcr, cllcr som 
motsvarar samhällcts bchov. Stödcl till dcssa 
projekt kan i princip uppgå till 50% av de 
stödberättigande utgiflerna. 
Demonstrationsprojekt omfattar projekt som 
syftar till att visa olika förfarandens tekniska 
genomförbarhet, och som inte kan marknadsföras 
i dcnna form. Stödcl till dcssa projekt kan i 
52 
princip uppgä till 35% av de xtödberättigande princip uppgä till 35% av de xtödberättigande 
utgiflerna. utgifterna. 
De samordnade projekten utgörs av projekt som 
dels omfattar forskning och teknisk utveckling, 
och dels ett demonstrationselement. De kan 
erhålla stöd som berdknas pä grundval av det 
viktade genomsnittet av de tariffer som tillämpas 
pä de båda delelementen. 
- Stöd till tillgdng tilljbrskningxinjraxtrukturen 
Stöd ges till belinlliga förskningsinfrastrukturcr 
för alt integrera forskargrupper från gemenskapen 
i syfte att främja deras forskningsverksamhet. 
Dct stöd som kan erhållas från gemenskapen i 
form av bidrag till ett optimalt utnyttjande av 
infrastrukturen kan uppgå //'// 700% av de 
stödberättigande extrautgifler som uppstår genom 
inlegrationen av forskargrupper från 
gemenskapen och tillhandahållande av 
anläggningar. 
- Tekniska stimulationsprojekt som syftar till att 
främja och underlälta de smd och medelxtora 
joretagens deltagande i FoTU-verksamheten. 
löi aklivilclcr i sainband mecl 
loiskmngssamarbcle kan slöd crhällas för ///»/> //// 
50% av projektets stddberditigande utgijler. 
För forskningsverksamhet i samarbete mellan 
näringsliv och den akademiska världen kan stöd 
erhållas i form av ett bidrag som täcker upp till 
75% av de stödberättigande kostnaderna för en 
FoTU-aktivitets förberedelsefas, inbegripct 
validcring och start av projektet, en 
gcnomförbarhctsstudic och sökandc av 
projcktpartncrs undcr maximalt tolv månadcr. 
b) Uthildnint;sstipendier 
I dct fjärdc verksainhctsomrädct ingär olika typcr 
av slipcndicr iuoiu ramcn för gciucnskapcns 
"Maric Curie'-slipcndicr, I.cx. slipcndicr för unga 
lörskarc nicd slyrkl crlärcnhct, slipcndicr för 
näringslivcl och utvccklingsstipcndier. De samordnade projekten utgörs av projekt som 
dels omfattar forskning och teknisk utveckling, 
och dels ett demonstrationselement. De kan 
erhälla stöd som berdknas pä grundval av det 
viktade genomsnittet av de tariffer som tillämpas 
pä de båda delelementen. 
Juridiska pcrsoncr som intc tillåmpar 
inlcrnrcdovisning kan i vissa, särskilda M\fä upp 
till 100% av xNia xtödberättigande extrautgifler i 
xamband med projcktverksamheten erxatta. 
- Slöd till tillgdng tilljbrskningsinjrastruklurvn 
Slöd ges till belinlliga lörskningsinrraslrukturer 
för att integrera forskargrupper frAn gemenskapen 
i syfte att främja deras forskningsverksamhet. 
Dct stöd som kan erhållas från gemenskapen i 
form av bidrag till ett optimalt utnyttjande av 
infrastrukturen kan uppgå //'// 100% av de 
stödberättigande extrautgifler som uppstår genom 
integrationen av forskargrupper från 
gemenskapen och tillhandahållande av 
anläggningar. 
- Tekniska stimulansprojekt som syftar till att 
främja och underlälta de smd och medelstora 
företagenx deltagatule i FoTU-verksamheten. 
"Samordnade projckl" är projekt som gör dct 
möjligt för minsl irc av varandra obcrocndc siuä 
cllcr mcdclslora lörctag frän minsl Ivä 
mcdlcmsstalcr atl gcmcnsamt övcrläta lösningcn 
av sina gcmcnsamma lckniska problcmcn till 
utomslåcndc juridiska pcrsoncr mcd lämplig 
forskningskapacitet. De finansieras med upp till 
50% av projektets stödberättigande utgijler. 
"Forskningspremier" för att täcka kostnaderna för 
projektets förberedelsefas. Denna kan inbegripa 
förstudier, validering, förberedelser och sökande 
efter partnerföretag under en period på högst 12 
månader. De finansieras mcd upp till 75% av de 
stödberättigande kostnaderna för en FoTU-
aktivitets förberedelsefas. 
b) Ulhildnintisstipendier 
I dct fjärdc vcrksamhctsomrädct ingär olika lypcr 
av slipcndicr inom ramcn för gcmcnskapcns 
"Maric Curic"-stipcndicr, l.cx. slipcndicr för unga 
forskarc mcd slyrkl crfarcnhct, slipcndicr för 
näringslivet och utvccklingsstipcndier. 
53 
IIIOIII ramen löi slipciidicrua för unga lörskarc 
mcd slyrkl crläicnhcl crhällcr slipcndialcrna cll 
bidrag som cndast täckcr dcras uppchällc, saml 
ulgiftcr för tillräckligt socialt skydd. Dcssutom 
crhållcr de ett bidrag som skall läcka 
rcsckoslnaderna. Inom ramen för slipciidicrua för unga lörskarc 
mcd slyrkl crläicnhcl crhällcr slipcndialcrna cll 
bidrag som cndasl täckcr dcras uppchällc, saml 
utgiflcr för tillräckligt socialt skydd. Dcssutom 
crhållcr dc clt bidrag som skall täcka 
resekostnaderna. 
I det andra verksamhetsområdet ingår 
stipcndiesystem som dels skall ge unga forskare 
från utvecklingsländerna möjlighet att tillbringa 
cn viss tid i gemenskapens laboratoricr, och dels 
skall göra det möjligt för unga forskare från 
gemenskapen att besöka Japan och Sydkorea. I det andra verksamhetsområdet ingår 
stipcndiesystem som dels skall ge unga forskare 
från utvecklingsländerna, medclhavsländcrna 
utanför gemenskapen och länder mcd 
tillväxtekonomi möjlighet att under en viss tid 
arbeta i gemenskapens laboratorier, och dels skall 
göra det möjligt för unga forskare från 
gemenskapen att i industriclla laboratorier i trcdjc 
land forska inom omrädcn som år av särskilt 
inlrcssc för gemenskapen. 
Gcmcnskapsslödcl kan uppgä lill högxt 100% av 
de xtödberättigande slipcndickostnadcma och 
bidra lill dc stödbcrältigandc kostnadcr som 
uppstår för värdinstitutioncn om denna är belägen 
i gemenskapen. 
c) Stöd till nätverk: Gcmcnskapsslödcl kan uppgä till högxt 100% av 
de xtödberättigande slipcndickoslnadcrna och 
bidra lill dc slödbcrätligande kostnadcr som 
uppstår för värdinslitutionen om denna är belägen 
i gemenskapen. 
c)Stöd till nätverk: 
Tcmanätvcrk som samlar tillvcrkarc, användarc, 
univcrsitct, forskningsccntra och organisationcr 
som sysslar mcd spridning cllcr överföring av 
innovation kring ett gemensamt mål inom 
området forskning och teknisk utveckling, i syfte 
att underlätta integration och spridning av 
kunskaper, samarbete mellan aktörer och 
användarc inom forskningen, säkcrställa att 
marknadsbchovcn bcaktas maximalt, och främja 
dcn vclcnskapliga och lckniska cxpcrtiscn. 
Gcmcnskapsslödcl kan högxt uppgä till 100% av 
de xtödberättigande extranlgijierna för 
samordning och upprältaudc av (cmanätvcrkcn. 
Nätverk för forskningsutbildning upprättas inom 
områdcna avancerad forskning och nya 
forskningsområden för teman som forskarna 
själva fritt kan välja. Nätverken syflar i första 
hand till utbildning av unga forskare på 
doktorandnivå och med doktorsexamen. 
Gemenskapsstödet kan täcka upp till 100% av de 
stödberättigande extrautgifterna för upprätlande 
och förvaltning av nätverken. Det genomsnittliga 
maxibcloppet per part och år kommer att 
fastställas inom ramen för det delprogram som 
skall inrättas inom ramen för det fjärde 
verksamhetsområdet. Tcmanätvcrk som samlar tillvcrkarc, användarc, 
univcrsitct, forskningsccntra och organisationcr 
som sysslar mcd spridning eller överföring av 
innovation kring ett gemensamt mål inom 
området forskning och teknisk utveckling, i syfte 
att underlätta integration och spridning av 
kunskaper, samarbete mellan aktörer och 
användare inom forskningen, säkerställa att 
marknadsbchovcn bcaktas maximalt, och främja 
dcn vclcnskapliga och lckniska cxpcrtiscn. 
Gcmcnskapsstödcl kan högxt uppgä till 100% av 
de xtödberättigande extrautgijlerna för 
samordning och upprältaudc av tcmanätvcrkcn. 
Nätverk för forskningsutbildning upprättas inom 
områdena avancerad forskning och nya 
forskningsområden för teman som forskarna 
själva fritt kan välja. Nätverken .syflar i första 
hand till utbildning av unga forskare på 
doktorandnivå och med doktorsexamen. 
Gemenskapsstödet kan täcka upp till 100% av de 
stödberättigande extrautgijlerna för upprältande 
och förvaltning av nätverken. 
54 
d) Samordnad verksamhet d) Samordnad verksamhet. 
Dcn samordnadc verksamhctcn syftar till att 
säkcrställa samordning av nalionclla FoTU-
projckl som rcdan finansicrals, i syftc att sprida 
dc crfarcnhcter som gjorls. lörstärka dc 
lörskningsinsatscr som gjorls av olika aklörcr, 
och pä så sätt uppnå cn krilisk massa, saml sprida 
forskningsresultaten och öka användarnas 
mcdvclcnhet och kunskap om programmcn. 
Gcmcnskapsstödct kan täcka upp till 100% av de 
xtödberättigande extrautgijlerna för 
samordningen. 
c) Kompletterande Atgärder 
De kompletterande åtgärderna skall bidra till 
genomförandet av dclprogrammen, eller 
förbercdandet av framtida verksamhet, och 
säkcrställa att dc stratcgiska målcn kan faslställas 
cllcr uppnås. Åtgärderna syftar dcssutom till att 
förbcrcda cllcr stödja övriga indirckla FoTU-
aklivilclcr. För älgärdcr som syflar lill 
ulsläppandc pä marknadcn av produklcr, mclodcr 
cllcr tjänslcr, markiiadsföringsälgärdcr och 
försäljningsrcklam kan ingct slöd crhällas. 
Gcmcnskapsstödct kan täcka upp till 100% av de 
xtödberättigande extrautgifterna för åtgärdcn. 
I besluten om antagandet av de delprogram 
genom vilka Femte ramprogrammet skall 
genomföras får undantag endast göras frAn de 
andelar som anges ovan för gemenskapens 
finansiella stöd till den berörda Atgärden i 
särskilda fall där noga angivna skäl föreligger. I 
dessa beslut kan ovan beskrivna indirekta FoTU-
Atgärder preciseras, kompletteras eller 
underkastas ytterligare villkor eller 
begränsningar. 
Alla övriga bestämmelser rörande företags, 
törskningscentras och universitets finansiella 
deltagande i de indirekta FoTU-ätgärderna samt 
spridningen av resultat behandlas i de rädsbeslut 
som antagits i enlighet med artikel 130j i 
fördraget. Dcn samordnadc verksamheten syftar till att 
säkcrställa samordning av FoTU-projckt som 
rcdan finansicrals, i syftc att sprida dc 
crlärcnhclcr som gjorls. lörstärka dc 
forskningsinsalscr som gjorts av olika aklörcr. 
och på så sätt uppnå cn kritisk massa, samt sprida 
forskningsresultaten och öka användarnas 
mcdvctcnhct och kunskap om programmcn. 
Gcmcnskapsstödct kan täcka upp till 100% av de 
xtödberättigande extrautgifterna för 
samordningen. 
e) Kompletterande Atgärder: 
De kompletterande åtgärderna skall bidra till 
genomförandet av delprogrammen, eller 
förberedandet av framtida verksamhet, och 
säkcrställa alt dc stratcgiska målcn kan fastslällas 
cllcr uppnås. Åtgärderna syftar dcssutom lill att 
förbcrcda cllcr stödja övriga indirekta FoTU-
aklivilclcr. För älgärdcr som syflar till 
ulsliippande pä marknadcn av produklcr, mclodcr 
cllcr tjänslcr, markiiadsföringsälgärdcr och 
försäljningsrcklam kan ingcl stöd crhällas. 
Gcmcnskapsstödct kan täcka upp till 100% av de 
xtödberättigande extrautgifterna för åtgärdcn. 
I besluten om antagandet av de delprogram 
genom vilka Femte ramprogrammet skall 
genomföras får undantag endast göras från de 
andelar som anges ovan för gemenskapens 
finansiella stöd till den berörda atgärden i 
särskilda fall där noga angivna skäl föreligger. I 
dessa beslut kan ovan beskrivna indirekta FoTU-
åtgärder preciseras, kompletteras eller 
underkastas ytterligare villkor eller 
begränsningar. 
Alla övriga bestämmelser rörande företags, 
törskningscentras och universitets finansiella 
deltagande i de indirekta FoTU-åtgärderna samt 
spridningen av resultat behandlas i de rådsbeslut 
som antagits i enlighet med artikel 130j i 
fördraget. 
2. Direkta FoTU-åtgärder 2. Direkta FoTU-åtgärder 
De direkta FoTU-åtgärder som genomförs av 
Gemensamma forskningscentret (GFC) består av 
institutionella forskningsaktiviteter och 
institutionella aktiviteter till stöd för forskning 
och teknisk utveckling. För de institutionella 
forskningsaktiviteterna förfogar GFC över 
kompetenser och anläggningar som är ytterst 
speciella, för att inte säga unika i gemenskapen. 
Därmed bidrar GFC till genomförandet av De direkta FTU-åtgärder som skall genomföras av 
Gemensamma forskningscentret (GFC) omfattar 
institutionella forskningsverksamhet och 
institutionell vetcnskaplig och teknisk 
stödvcrksamhet. GFC kan gc stöd inom områdcn 
där dct förfogar över särskilda eller till och med 
unika sakkunskaper och resurser i gemenskapen 
cllcr när dct får i uppdrag att bcdriva sådan 
verksamhet som är nödvändig för att utforma och 
55 
gcmcnskapcns FoTU-polilik. De instilulionella 
aklivilelerna lill slôd fôr forskning och lcknisk 
ulveckling àr sAdana som behôvs fôr faststâllandel 
och genomfôrandet av gemenskapens politik och 
de uppgifter som Aligger kommissionen i enlighet 
med fôrdraget, och som krâver GFC:s 
opartiskhet. Gemenskapen finansierar normalt 
sett 100% av utgifterna fôr de direkta FoTU-
àtgdrdema. gcnomlôra gcmcnskapcns polilik saiul nppgilkr 
som aligger kommissionen i krafl av fôrdraget 
och som kc'ivcr GFC:s opartiskhcl. Gemenskapen 
finansicrar 100% av utigfierna fôr de direkta 
Fo 7 V-àtgdrderna. 
3. Villkoren fôr eventuella ekonomiska bidrag 
frAn gemenskapen till sâdana verksamheter som 
omfattas av artikel 3.2 i detta beslut, skall 
faststâllas i de beslut om sAdana verksamheter 
som rAdet kan komma att fatta enligt artikel I30o 
i fôrdraget. 3. Villkoren fôr eventuella ekonomiska bidrag 
frAn gemenskapen till sâdana verksamheter som 
omfattas av artikel 3.2 i detta beslut, skall 
faststâllas i de beslut om sAdana verksamheter 
som rAdet kan komma att fatta enligt artikel 130o 
i fôrdrai»et. 
56 
ANDRA ÄNDRADE FÖRSLAGET TJXL EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 
OM FEMTE RAMPROGRAMMET FÖR EUROPEISKA ATOMENERGIGEMENSKAPENS 
(EURATOM) VERKSAMHET INOM FORSKN1NGS- OCH UTBILDNINGSOMRÅDET 
(1998-2002) 
(.../.../luirutom) 
UkSPKUNGUGT FÖRSLAG J [ÄNDRAT FÖRSLAG 
LUROPIilSKA UNIONENS RÅD IIAR EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR 
BESLUTAT FÖUANDE BESLUTAT FÖUANDE 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av 
Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt 
artikel 7 i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag , med beaktande av Fördraget om upprättandet av 
Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt 
artikel 7 i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag , 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande , med beaktande av Europaparlamentets yttrande , 
med beaktande av Ekonomiska och sociala med beaktande av Ekonomiska och sociala 
kommitténs yttrande , och kommitténs yttrande , och 
med beaktande av följande: I enlighet med artikel 
7 i fördraget kan ett flerArigt ramprogram som 
omlättar alla lörskningsakliviteter, inbegripet 
demonstration och ulbildning inom omrAdel 
kärnenergi, som skall genomlöras genom 
delprogiam för lörskning och ulbildning antas. med beaktande av följande: I enlighet med artikel 
7 i fördraget kan ett flerArigt ramprogram som 
omlättar alla förskningsaktiviteter, inbegripet 
demonstration och ulbildning inom omrAdel 
kärnenergi, som skall genomlöras genom 
delprogiam lör lörskning och ulbildning antas. 
Det har ansetts lämpligl att anla, för pcrioden 
1998-2002, ett nytt ramprogram i syfte att 
säkerställa kontinuitet inom forsknings- och 
utbildningsverksamheten inom området 
kärnenergi. Det har ansetts lämpligl att anta, för perioden 
1998-2002, ett nytt ramprogram i syfte att 
säkerställa kontinuitet inom forsknings- och 
utbildningsverksamheten inom omrädet 
kärnenergi. 
I enlighet med artikel 4.2 i rädets beslut 
94/268/Euratom av den 26 april 1994 om ett 
ramprogram för gemenskapens verksamhet inom 
forsknings- och utbildningsomrAdet för 
Europeiska atomenergigemenskapen (1994-
1998)4, ändrat genom rädets beslut nr 
96/253/Euratom5 skall kommissionen, innan den I enlighet med artikel 4.2 i rådets beslut 
94/268/Euratom av den 26 april 1994 om ett 
ramprogram för gemenskapens verksamhet inom 
forsknings- och utbildningsomrAdet för 
Europeiska atomenergigemenskapen (1994-
1998) , ändrat genom rädets beslut nr 
96/253/Euratom5 skall kommissionen, innan den 
EGT C 173, 7.6.1997, s. 30 
3 EGTC 355, 21.11.1997, s. 38 
4 EGT L 115, 6.5.1994, s. 31. 
5 EGT L 86, 4.4. 1996, s. 7. 1 EGT C 173, 7.6.1997, s. 30 och EGT C 291, 25.9.1997, s. 
16. 
2 
3 EGTC 355, 21.11.1997, s. 38 
4 EGT L 115, 6.5.1994, s. 31. 
5 EGT L 86, 4.4. 1996, s. 7. 
57 
lägger fram sitt förslag till Femte 
ramprogrammet, låta genomföra en extern 
ulvärdering av förvaltning och gcnomförandc av 
gemenskapens verksamhet under de fem Aren före 
denna ulvärdering. Utvärderingen, de slutsalser 
den innehallcr samt kommissioneus 
ställningstaganden har sänts till 
Europaparlamentet, rAdet och Ekonomiska och 
sociala kommittén. lägger fram sitt förslag till Femte 
ramprogrammet, lAta genomföra en extem 
ulvärdering av förvaltning och genomförande av 
gemenskapens verksamhet under de fem Aren före 
denna ulvärdering. Utvärderingen, de slutsalser 
den innehallcr samt kommissionens 
ställningstaganden har sänts till 
liuropaparlamcntcl, rAdet och Ekonomiska och 
sociala kommittén. 
Den 10 juli 1996 antog kommissionen ett 
meddelande om de första riktlinjema för Femte 
ramprogrammet, och underströk att detta program 
i första hand måste motsvara de ekonomiska och 
sociala behoven. Detta meddelande följdes av ett 
första arbetsdokument den 20 november 19967 i 
vilket programmålen och 
genomförandeinstrumenten behandlades i detalj, 
och av ett andra arbetsdokument den 12 februari 
1997 som omlättade förslag till innehåll till 
Femte ramprogrammet. 
Europeiska atomenergigemenskapens förskning 
inom kärnenergiomrädet bör utgA frAn dagens 
behov av utveckling av säkra och acceptabla 
energisystem som motsvarar normema, är 
skonsamma mot miljön och konkurrenskraftiga i 
frAga om produktionskostnader. 
Femte ramprogrammet bör tökuseras pA omrAden, 
som omfattar förskning och utveckling av 
generiska tekniker, en Atgärd som sammanföra 
denna typ av aktiviteter i en enhetlig ram som 
strategiskt sett är anpassad till ett visst mål 
(hädanefter kallade "nyckelätgärder"), samt pä 
främjande av forskningsinfrastruktur. 
Femte ramprogrammet bör dessutom, utöver de 
tematiska verksamhetsområdena, omfatta 
övergripande verksamhetsområden som berör 
samarbetet med tredje land och internationelia 
organisationer, spridning och validering av 
forsknings- och utbildningsresultaten samt fri 
rörlighet för forskare. 
Detta förutsätter att den starka ställning som 
gemenskapen har inom förskning och teknik 
bibehålls och förstärks, varvid hänsyn bör tas till 
de ansträngningar som görs av gemenskapens 
stora internationelia medspelare. Denna ställning 
har att göra både med den fysiska och 
immateriella infrastrukturen och med de 
mänskliga resursema. Den 10 juli 1996 antog kommissionen ett 
meddelande om de första riktlinjema för Femte 
ramprogrammet, och underströk att detta program 
i första hand måste motsvara de ekonomiska och 
sociala behoven. Detta meddelande följdes av ett 
första arbetsdokument den 20 november 19967, i 
viiket programmålen och 
genomförandeinstrumenten behandlades i detalj, 
och av ett andra arbetsdokument den 12 februari 
1997 som omlättade förslag till innehåll till 
Femte ramprogrammet. 
Europeiska atomenergigemenskapens förskning 
inom kärnenergiomrädet bör utgA frAn dagens 
behov av utveckling av säkra och acceptabla 
energisystem som motsvarar normema, är 
skonsamma mot miljön och konkurrenskraftiga i 
frAga om produktionskostnader. 
Femte ramprogrammet bör tökuseras pA områden, 
som omfattar grundforskning och utveckling av 
generisk teknik, en åtgärd som sammanföra denna 
typ av aktiviteter i en enhetlig ram som 
strategiskt sett är anpassad till ett visst mål 
(hädanefter kallade "nyckelätgärder"), samt på 
främjande av forskningsinfrastruktur. 
Femte ramprogrammet bör dessutom, utöver de 
tematiska verksamhetsområdena, omfatta 
övergripande verksamhetsområden som berör 
samarbetet med tredje land och internationelia 
organisationer, spridning och validering av 
forsknings- och utbildningsresultaten samt fri 
rörlighet för forskare. 
Detta förutsätter att den starka ställning som 
gemenskapen har inom förskning och teknik 
bibehålls och förstärks, varvid hänsyn bör tas till 
de allt större investeringar i förskning och teknisk 
utveckling som görs av gemenskapens stora 
internationelia medspelare. Denna ställning har 
att göra både med den fysiska och immateriella 
infrastrukturen och med de mänskliga resursema. 
6 KOM(96) 33 slutlig. 
7 KOM(96) 595 »lutlig. 
8 KOM(97) 47 slutlig. 6 KOM(%) 33 slutlig. 
7 KOM(96) 595 slutlig. 
8 KOM(97) 47 slutlig. 
58 
Samarhclct med tredje land och iiilernalionella 
organisationer bör främjas, i synnerhet 
beträffande ansträngningama för fredlig 
användning av kamenergi. Inom 
kämsäkerhetsomrädet bör gemenskapen även i 
fortsättningen spela en betydande intemationell 
roll, särskilt i sitt förhällande till länderna i 
Central- och Osteuropa och de stater som har 
uppstått ur f.d. Sovjetunionen. Det är också 
viktigt att, i förekommande fall, fortsätta 
intemationellt samarbete med tredje land 
angAende kontrollerad termisk kärnfusion. Främjandet av en hAllbar tillväxt för Europas 
ekonomi samt en varaktig konkurrenskraft för 
dess induslri iörutsätter att den vetenskapliga och 
lekniska basen slärks i ett medellAngt till lAngt 
perspekliv. 
Saiiiarbetet med tredje land och inlcinationclhi 
organisationer bör främjas, i synnerhet 
beträffande ansträngningama för fredlig 
användning av kamenergi. Inom 
kämsäkerhetsomrädet bör gemenskapen även i 
fortsättningen spela en betydande intemationell 
roll, särskilt i sitt förhållande till länderna i 
Central- och Osteuropa och de stater som har 
uppstått ur f.d. Sovjetunionen. Det är också 
viktigt att, i förekommande fall, fortsätta 
intemationellt samarbete med tredje land 
angAende kontrollerad termisk kärnfusion. 
Enligt artikel 4.1 i fördraget föreskrivs att 
törsknings- och utbildningsinsatser inom 
kärnsektorn skall sylla till att komplettera 
verksamheten i medlemsstaterna, och att 
gemcnskapcns verksamhet skall tilllöra elt 
mervärde till de insatser som görs i 
medlemsstaterna. 
De kriterier som fastställts för att välja ut Femte 
ramprogrammets verksamhetsomrAden och deras 
vetenskapliga och tekniska mål omfattar de 
principer som beskrivs ovan. Dessa kriterier bör 
även tillämpas vid genomförandet av Femte 
ramprogrammet, i syfte att säkerställa 
programmets sammanhAllning. 
Gemensamma forskningscentret bidrar till 
genomförandet av ramprogrammet, särskilt inom 
de vetenskapliga och tekniska omrAden där det 
har lämplig kompetens för att erbjuda opartisk 
och oberoende experthjälp till fördel för 
gemenskapens politik. Gemensamma 
forskningscentret kommer dessutom att della i de 
konsortier som upprättas för att genomlöra 
törsknings- och utbildningsaktivitelerna. 
Den årsrapport som i enlighet med artikel 7 i 
fördraget skall överlämnas till rädet skall även 
lämnas till Europaparlamentet. I syfte att 
säkerställa öppenhet samt en rationell och effektiv 
förvaltning av programmet, är det lämpligt att 
dessutom anta bestämmelser om systematisk 
övervakning av hur längt Femte ramprogrammet 
har nAtt, samt om utvärdering av det. Enligt artikel 4.1 i fördraget föreskrivs att 
lörsknings- och utbildningsinsatser inom 
kärnsektorn skall sylla till att komplettera 
verksamheten i medlemsstaterna, och att 
gemenskapens verksamhet skall tilllöra ett 
mervärde till de insatser som görs i 
medlemsstaterna. 
De kriterier som fastställts för att välja ut Femte 
ramprogrammets verksamhetsomrAden och deras 
vetenskapliga och tekniska mål omfattar de 
principer som beskrivs ovan. Dessa kriterier bör 
även tillämpas vid genomförandet av Femte 
ramprogrammet, i syfte att säkerställa 
programmets sammanhållning. 
Gemensamma forskningscentrumet (GFC) 
kommer att genomföra direkta åtgärder för 
törskning och utbildning genom forskning samt 
vetenskaplig och leknisk stödverksamhet av 
institutionell art inom områden där det förfogar 
över särskilda eller till och med unika 
sakkunskaper och resurser i gemenskapen eller 
när det lår i uppdrag att bedriva sådan 
verksamhet som är nödvändig. för att utförma och 
genomlöra gemenskapens politik samt uppgifler 
som aligger kommissionen i kraft av fördraget 
och som kräver GFC:s opartiskhet. Vidare 
kommer GFC att stegvis och pä ett 
konkurrensinriktat sätt pä konsortienivA delta i 
genomförandet av den planerade 
forskningsverksamheten genom indirekta 
Åtgärder. 
Den Årsrapport som i enlighet med artikel 7 i 
fördraget skall överlämnas till rådet kommer även 
att lämnas till Europaparlamentet. I syfte att 
säkerställa öppenhet samt en rationell och effektiv 
förvaltning av programmet, är det lämpligt att 
dessutom anta bestämmelser om systematisk 
övervakning av hur lAngt Femte ramprogrammet 
har nAtt, samt om utvärdering av det. 
59 
En finansiell ram i enlighet med vad som avses i 
punkt 2 i Europaparlamentets, rådets och 
kommissionens uttalande av den 6 mars 1995 för 
programmets totala varaktighet, införs i detta 
beslut, utan att detta påverkar 
biidgeliiiyndighelens beliörigheler sAsom de 
laslsliills i fördraget. En finansiell ram i enlighet med vad som avses i 
punkt 2 i Europaparlamentets, rådets och 
kommissionens uttalande av den 6 mars 1995" för 
programmets totala varaktighet, införs i detta 
beslut, utan att detta påverkar 
budgelinyndighelens behörigheler sAsom de 
laslsliills i lördragel. 
För att säkerställa övereiisstänuuelse mellan de 
forskiiiiigs- och utbildniiigsAlgärdei som vidlas 
incd stöd av luiialoiulöidiagel, och deni som 
vidlas med stöd av lördragel om upprältandet av 
Europeiska gemenskapen bör beslutet om 
ramprogrammet för Europeiska gemenskapens 
verksamhet inom omrAdet forskning, teknisk 
utveckling och demonstration antas samtidigt med 
detta ramprogram och för samma period. Den hudgctaiisvariga myiulighelen koininer utt 
striiva elter att uppnA refeieiislK'lop|K!l, uiuler 
lörutsättning att budgetplanen för nästa period är 
förenlig med de övriga politikomrAdenas 
rättmätiga behov. 
Om nya medlemsstater ansluter sig skall 
referensbeloppet för Femte ramprogrammet ses 
över före ramprogrammets upphörande. 
De administrativa utgifter som uppstår pi grund 
av forskningsverksamheten bör finansieras inom 
ramen för det totala belopp som anslagits för 
ramprogrammet. Det är lämpligt att redovisa 
dessa kostnader på ett tydligt sätt, med tanke på 
att budgetmyndigheten av kommissionen kräver 
en detaljerad, jämförbar analys av de 
administrativa utgiflerna och deras användning. 
För alt säkerställa överensstämmelse mellan de 
foiskiiings och uthildniiigsAlgärdcr som vidlas 
med stöd av luiratoinlördragel. och deni som 
vidlas med stöd av lördragel om upprältandet av 
Europeiska gemenskapen bör beslutet om 
ramprogrammet för Europeiska gemenskapens 
verksamhet inom omrAdet forskning, teknisk 
utveckling och demonstration antas samtidigt med 
detta ramprogram och för samma period. 
Vetenskapliga och tekniska kommittén har hörts Vetenskapliga och tekniska kommittén har hörts 
av kommissionen och har avgivit sitt yttrande. av kommissionen och har avgivit sitt yttrande. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: 
Artikel 1 Artikel 1 
Ett llerarigt ramprogram för all 
lörskningsverksamhet, inbegripet 
deinonslration och ulbildning inom omrAdet 
kärneneigi, hädaneHer kallat "Femte 
rampiogrammct" juilas för perioden 1998-
2002. Ett llerarigt ramprogram för all 
lörskningsverksamhet, inbegripet 
demonslralion och ulbildning inom omrAdet 
kärneneigi, hädaneller kallat "Femte 
ramprogrammet" antas för |x;rioden 1998-
2002. 
EGTC 10,4.4.1996,8.4. EGTC 10,4.4.1996,8.4. 
60 
3. Femte ramprogrammet berör kontrollerad 
termisk kärnfusion samt 
kärnk lyvningsrelaterade energisystein. 
Dessa bådu omiAdeii 
leiuatiska omrAdena, 
verksamhetsomrAden 
med tredje land omlaltar, ulöver de 
även övcrgripandc 
som berör samarbele 
och intemationella 
organisationer, spridning och validering av 
forsknings- och utbildningsresultaten samt 
främjande av utbildning och fri rörlighet för 
gemenskapens forskare. 
De urvalskriterier som tillämpats för de 
verksamhetsomrAden som nämns i punkt 2, 
och för de mål som gäller för dessa, 
fastställs i bilaga I. De skall beaktas vid 
genomförandet av Femte ramprogrammet. 2. Femte ramprogrammet berör kontrollerad 
termisk kärnfusion samt 
kärnk lyvningsrelaterade energisystem. 
Dessa baila omräden omlaltar, ulöver de 
leiuatiska omrAdena, även övergripande 
verksamhetsomrAden som berör samarbele 
med tredje land och intemationella 
organisationer, spridning och validering av 
forsknings- och utbildningsresultaten samt 
främjande av utbildning och fri rörlighet för 
gemenskapens forskare. 
3. De urvalskriterier som tillämpats för de 
verksamhetsomrAden som nämns i punkt 2, 
och för de mål som gäller för dessa, fastställs 
i bilaga I. De skall beaktas vid 
genomförandet av Femte ramprogrammet. 
Huvuddragen för gemenskapens aktiviteter, 4. Huvuddragen för gemenskapens aktiviteter, 
deras vetenskapliga och tekniska mål samt deras vetenskapliga och tekniska mål samt 
relevanta priorileringar fastställs i bilaga II. relevanla prioriteringar fastställs i bilaga II. 
Arlikel 2 Artikel 2 
Referensbeloppet för genomförandet av detta Referensbeloppet för genomförandet av detta 
ramprogram för perioden 1998-2002 uppgår till ramprogram för perioden 1998-2002 uppgår till 
1 467 miijoner ecu10. 1 467 miljoner ecu . 
De årliga anslagen godkänns av 
budgetmyndigheten inom ramen för 
budgetplanen. Om detta belopp är förenligt med budgetplanen för 
perioden 2000-2002 skall det anses vara bekräftat. I 
annat fall skall de årliga anslag som den 
budgetansvariga myndigheten beviljar vara förenliga 
med budgetplanen för respektive år, varvid hänsyn 
skall tas till de prioriteringar som fastställs i detta 
beslut. 
Alla administrativa utgifter som uppstår genom 
forskningsverksamheten skall betalas utgående 
från det allmänna belopp som anslagits för 
programmet. Dessa utgifter skall redovisas på 
samma sätt som andra, jämförbara administrativa 
ulgiller i gemenskapens budget. Kommissionen 
skall varje år i samband med det preliminära 
budgetlörslaget lägga fram detaljerade, 
jämförbara analyser av de administrativa 
utgiftema och deras användning. 
Om nya medlemsstater ansluter sig skall det 
belopp som nämns i första stycket ses över före 
ramprogrammets upphörande. 
Varav 326 miljoner ecu till GFC. Varav 326 miljoner ecu till GFC. 
61 
Arlikel 3 Arlikel 3 
leiiilc lamprogiammel skall genoinlöras I. 
genom tvä program för forskning och 
utbildning, varav ett skall genomföras av 
Gemensamma forskningscentret. 
För vart och ett av de två programmen skall 
genomförandebestämmelser samt uppgift om 
varaktighet och kostnadsberakning fastställas. 
Vid genomförandet av Femte 2 
ramprogrammet kan det visa sig nödvändigt 
att inleda tilläggsprogram. Ramprogrammet 
kan även leda till samarbetsavtal med tredje 
länder eller intemationella organisationer 
enligt artikel 101 i fördraget. 
Artikel 4 1'einte lamprogiammel skall genomföras 
genom tvA program lör lörskning och 
utbildning, varav ett skall genomföras av 
Gemensamma forskningscentret. 
För vart och ett av de två programmen skall 
genomförandebestämmelser samt uppgift om 
varaktighet och kostnadsbei&aung fastställas. 
Vid genomförandet av Femte 
ramprogrammet kan det visa sig nödvändigt 
att inleda tilläggsprogram. Ramprogrammet 
kan även leda till samarbetsavtal med tredje 
länder eller intemationella organisationer 
enligt artikel 101 i fördraget. 
Artikel 4 
De närmare bestämmelserna om Europeiska 
atomenergigemenskapens finansiella deltagande i 
Femte ramprogrammet skall fastställas i 
överensstämmelse med de särskilda bestämmelser 
som gäller för anslag för forskning och teknisk 
utveckling i finansförordningen om Europeiska 
gemenskaperaas allmänna budget, kompletterade 
med bilaga III till detta beslut. 
Artikel 5 De närmare bestämmelserna om Europeiska 
atomenergigemenskapens finansiella deltagande i 
Femte ramprogrammet skall fastställas i 
överensstämmelse med de särskilda bestämmelser 
som gäller för anslag för forskning och teknisk 
utveckling i finansförordningen om Europeiska 
gemenskaperaas allmänna budget, kompletterade 
med bilaga III till detta beslut. 
Artikel 5 
1. Kommissionen skall varje år med hjälp av 1. 
oberoende, kvalificerade experter utvärdera 
utvecklingen av Femte ramprogrammet och 
dess forsknings- och utbildningsprogram 
med avseende på de kriterier som anges i 
bilaga I. Kommissionen skall särskiit 
undersöka om målen, prioriteringarna och 
de ekonomiska resurserna forttärande är 
lämpliga med hänsyn till inträfläde 
förändringar. Om sa visar sig nödvändigt 
skall kommissionen lämna förslag till 
ändringar eller kompletteringar av 
ramprogrammet eller programmen för 
forskning och utbildning med anledning av 
denna utvärdering. 
2. Innan kommissionen lägger fram sitt förslag 2. 
angäende Sjätte ramprogrammet skall 
kommissionen läta oberoende, kvalificerade 
experter leda en extem utvärdering av 
hanteringen och resultaten av de 
verksamhetsomräden som avses i artikel 1.2, 
och som genomförts under de fem Aren före 
denna utvärdering, i synnerhet utgäende frAn 
de kriterier som fastslälls i bilaga I. 
Kommissionen skall överlämna resultaten av 
denna utvärdering, tillsammans med egna 
kommentarer, till Europaparlamentet, rAdet 
62 Kommissionen skall varje Ar med hjälp av 
oberoende, kvalificerade experter utvärdera 
utvecklingen av Femte ramprogrammet och 
dess forsknings- och utbildningsprogram 
med avseende pä de kriterier som anges i 
bilaga I. Kommissionen skall särskiit 
undersöka om malen, prioriteringarna och de 
ekonomiska resurserna fortfarande är 
lämpliga med hänsyn till inträffade 
förändringar. Om sA visar sig nödvändigt 
skall kommissionen lämna förslag till 
ändringar eller kompletteringar av 
ramprogrammet eller programmen för 
forskning och utbildning med anledning av 
denna utvärdering. 
Innan kommissionen lägger fram sitt förslag 
angäende Sjätte ramprogrammet skall 
kommissionen läta oberoende, kvalificerade 
experter leda en extem utvärdering av 
hanteringen och resultaten av de 
verksamhetsomrAden som avses i artikel 1.2, 
och som genomförts under de fem Aren före 
denna utvärdering, i synnerhet utgAende frAn 
de kriterier som fastslälls i bilaga I. 
Kommissionen skall överlämna resultaten av 
denna utvärdering, tillsammans med egna 
kommentarer, till Europaparlamentet, rådet 
och Ekonomiska och sociala kommittén. och Ekonomiska och sociala kommittén. 
Urvalet av de oberoende experter som avses 
i punktema 1 och 2 görs av kommissionen, 
varvid väl avvägd hänsyn skall tas till de 
olika forskningsaktörema. Urvalet av de oberoende experter som avses i 
punktema 1 och 2 görs av kommissionen, 
varvid väl avvägd hänsyn skall tas till de 
olika forskningsaktörema. 
Vid borjan av varje år skall kommissionen 
överlämna en rapport till Europaparlamentet 
och rådet, med information om 
verksamhetema inom forskning och 
utbildning under det foregående året samt 
om arbetsprogrammet för det innevarande 
året. Vid början av varje år skall kommissionen 
överlämna en rapport till Europaparlamentet 
och rådet, med information om 
verksamhetema inom forskning och 
utbildning under det foregående året samt om 
arbetsprogrammet för det innevarande året. 
Utfärdat i Bryssel den Utfärdat i Bryssel den 
Ordföranden Ordföranden 
63 
BILAGA 1 BILAGA I 
URVALSKRITERIER FOR 
VERKSAMHETSOMRÅDEN OCH MÅL URVALSKRITERIER FOR 
VERKSAMHETSOMRÅDEN OCH MÅL 
Euratoms genomförande av forskningspolitiken 
inom omrAdet kärnenergi grundar sig pA 
principerna om vetenskapliga och tekniska 
lörtjänster, och anpassning av forsknings- och 
ulhildningsaktiviteterna till de mäl som fastställs i 
fördraget om Europeiska atomenergi-
gemenskapen. 
PA grundval av en kostnads-/nyttoanalys, i syfte 
att säkerstalla att Europeiska gemenskapens 
offentliga medel används optimalt, skall urvalet 
av Femte ramprogrammets verksamhetsomrAden, 
och de mål som gäller för dessa, företas med 
utgängspunkt från gemensamma kriterier som kan 
deias in i tre olika kategorier: 1. Euratoms genomförande av 
forskningspolitiken inom omrAdet kärnenergi 
grundar sig pA principerna om vetenskapliga och 
tekniska lörtjänster, och anpassning av 
forsknings- och utbildningsaktiviteterna till de 
mäl som fastställs i fördraget om Europeiska 
atomenergi-gemenskapen. 
PA grundval av en kostnads-/intäktsanalys, i syfte 
att säkerstalla att Europeiska gemenskapens 
offentliga medel används optimalt, skall urvalet 
av Femte ramprogrammets verksamhetsområden, 
och de mål som gäller för dessa, företas med 
utgängspunkt från principen att gemenskapen 
endast ingriper om, och i den utsträckning som, 
målen inte kan uppnås på ett adekvat sätt av 
medlemsstaterna. 
2. Utgående från de principer som avses ovan 
definieras Femte ramprogrammet utifrån en rad 
gemensamma kriterier som kan delas in i tre olika 
kategorier: 
• Kriterier som till för ett "mervdrde" för 
aemenskapen och herör 
suhsidiaritetsprincipen: 
Behovet av att uppnd en "kritisk massa" av 
mdnskliga rexurxer och fmansiella medel, 
xdrxkilt genom xamordning av 
kompletleranderexurxer och kompetenser som 
fmns utxpridda iflera olika medlemxxtater. 
Viktiga bidrag till genomförandet av ett eller 
flera av Euratoms politikomräden. 
Behandling av problem pd gemenskapsnivä, 
eller frägor som berör standardisering eller 
utvecklingen av det europeiska 
samarbetsomrädet. 
Kriterier som berör xamhtillxbehoven: Dexsa kriterier skall säkerstalla att endast xddana 
mäl xom effektivast kan uppnås pd 
gemenskapxni vd genom gemenxkapsö vergripande 
forskningsuktiviteterfastxtällx. 
• Kriterier xom berör xamhällxbehoven: 
Förbättring av arbetxmarknadxxiluationen. 
Förbättrad livskvalitet och folkhälsa. Förbättring av arbetsmarkmulssituationen. 
Förbättrad livskvalitet och folkhälsa. 
Miljöskydd. - Miljöskydd. 
64 
Dexxa kriterier xkall hidra till uppndendet av Dexxa kriterier xkall bidra till uppnäendet av 
gemenskapens huvudsakliga xamhdlleliga mdl, Euratoms huvudsakliga samhdlleliga mdl, som 
xom faxtxtdlltx ulifrdn befolkningens fastställts utifrdn befolkningens förvdntningar och 
jorväntningar och behov. behov. 
Kriterier xom herör den ekonomixka 
utvecklingen och vetenskaplin och teknisk 
verkxamhet: Kriterier som herör den ekonomixka 
utvecklingen och vetenxkaplig och teknisk 
verksamhet: 
Sektorer med tillväxt och som präglax av 
varaktig utvidgning. 
Sektorer inom vilka gemenskapens företag kan 
och börförstärka sin konkurrenskraft. 
Sektorer inom vilka möjligheter för viktiga 
tekniska framsteg avspeglar sig. Sektorer med tillväxt och som präglas av 
varaktig utvidgning. 
Sektorer inom vilka gemenskapens företag kan 
och börförstärka sin konkurrenskraft. 
Sektorer inom vilka möjligheter för betydande 
vetenskapliga och tekniska framsteg öppnar 
sig, och där det pä medelldng eller lång sikt 
finns möjligheter till spridning och 
utnyttjande av rexultaten 
Kriterier som till för ett "mervärde" för 
eemenskapen och som berör 
suhsidiaritetsprincipen: 
Behovet av att uppnå en "kritixk massa" av 
mänxkliga rexurxer och fmanxiella medel, 
xanit xamordning av kompletterande 
kompetenxer xom finns utxpridda i flera olika 
medlemsstater. 
Viktiga bidrag till genomförandet av 
gemenskapens politik. 
Behandling av problem på gemenskapsnivå, 
eller frågor som berör standardisering eller 
utvecklingen av det europeiska 
samarbetsområdet. Krileriema xkall bidra till en harmonisk och 
hållbar utveckling i Europeiska unionen xom 
helhet. 
Dexxa kriterier skall säkerstdlla att endast sådana 
mdl som inte kan uppnäs enbart genom privata 
forskningsinsatser, och som effektivast kan 
uppnäs pä gemenskapsnivå genom 
gemenskapsövergripande forskningsaktiviteter 
fastxtällx. 
Dessa kriterier, som vid behov skall 
kompletteras, fastställs för genomförandet av 
Femte ramprogrammet och för fastställandet av 
forsknings- och utbildningsprogrammen, samt för 
urvalet av forskningsaktiviteter, inbegripet 
aktiviteter för demonstration och utbildning. 3. Dessa kriterier skall tillämpas, och vid behov 
kompletteras, vid genomförandet av Femte 
ramprogrammet och när delprogrammen fastställs 
och aktiviteter för forskning och teknisk 
utveckling, inbegripet aktiviteter för 
demonstration väljs ut. alla tre kategorier av 
kriterier skall tillämpas och respekteras samtidigt, 
men i olika utsträckning från fall till fall. 
65 
BILAGA II BILAGA II 
ALLMÄNNA PRINC1PER 0C1I 
VETENSKAPLIGA OCII TEKNISKA MÅL 
FÖR VERKSAMI lETSOMRÅDENA 
Ktirnenergln stårför merän 35% av Unionens 
elproduktion, och leder inte till några 
koldioxidutsläpp. Den utgörett viktigt bidrag till 
strategier som syftar till diversifierad 
energiförsörfning. 
På kort och medellång sikt bidrar utvecklingen 
av kärnenergisystemens säkerhet till att öka 
gemenskapens industriella konkurrenskraft. 
Europas ledande position inom teknikområdet 
kan härvid utnyttjas, inte minst med hånseende 
till de nya exportmarknaderna. 
På längre sikt krävs forskningsinsatser på 
gemenskapsnivå och global nivå för innovativ 
och riktningsvisande teknik. ALLMÄNNA PRINCIPER OCH 
VKTENSKAPL1GA OCII TEKNISKA MÅL 
FÖR VERKSAMI lETSOMRÅDENA 
Kärnenergin stårför merän 35% av Unionens 
elproduktion, och leder inte till några 
koldioxidutsläpp. Den utgör ett viktigt bidrag till 
strategier som syftar till diversifierad 
energiförsörjning. 
På kort och medellång sikt bidrar utvecklingen 
av kärnenergisystemens säkerhet till att öka 
gemenskapens industriella konkurrenskraft. 
Europas ledande position inom teknikområdet 
kan hårvid utnyttjas, inte minst med hånseende 
till de nya exportmarknaderna. 
På längre sikt krävs forskningsinsatser på 
gemenskapsnivå och global nivå för innovativ 
och riktningsvisande teknik. 
1. FEMTE RAMPROGRAMMETS 
VERKSAMIIETSOMRÅDEN OCII 
ORGANISATION 
1. Femle ramprogrammel berör koulrolleiad 
leruiisk käriiliisiou saml 
kärnklyvningsrelateradeenergisystem. 
2. Ramprogrammets tematiska omrAden omfattar 
följande: 
- En nvckelåteärd som fastställs utifrån 
gemenskapens uttryckligen fastställda 
ekonomiska och sociala mål. Denna 
nyckclåtgärd skall bidra till genomförandet av 
globala initiativ på curopcisk nivå, utgåcnde 
från ctt brclt sortimcnt av ämncsområdcn, 
tcknikomrädcn och kunskapcr. 
ft>rskjl!i»£?*^ 
oinrädcl gcncriska lcknikcr. 
Stödämärdcr till förmän I. FEMTE RAMPROGRAMMETS 
VERKSAMIIETSOMRÅDEN OCII 
ORGANISATION 
1. Fcmtc ramprogrammct hcrör koulrolleiad 
(ermisk kärnfusion saml 
kärnk lyvningsrelalerade energisyslem. 
2. Ramprogrammets tematiska områden omfattar 
följande: 
- En nvckelåtgärd som fastställs utifrån 
gemenskapens uttryckligen fastställda 
ekonomiska och sociala mål. Denna 
nyckelåtgärd skall bidra till genomförandet av 
globala initiativ på europcisk nivå, utgående 
från ctt brctt sortimcnt av ämncsområdcn, 
tcknikomrädcn och kunskapcr. 
- Aklivilctcr för grundfoiskning och utvcckling 
av gcncrisk teknik 
för - Stödålgärdcr till förmån för 
forskningsinfrastruklurcn. forskningsinfraslnikturcn. 
Om så krävs med tankc pä rcspcktcn för dc 
grundläggande mänskliga värdcna skall dcssa 
program omfatta undersökningar och forskning om 
etiska och juridiska aspekter. 
Särskild hänsyn skall tas till de ekonomiska och 
sociala följderna av genomförandet, användningen 
och effekterna av de metoder och förfaranden som 
lillämpas inom vart och ett av de olika programmen. 
66 
3. Dc övcrgripandc vcrksamhctsområdcna 
omfatlar följandc: 3. Dc övcrgripandc vcrksamhctsområdcna 
omfatlar följandc: 
Samarbclc mcd (rcdjc land och intcrnalionclla - Samarbclc mcd Ircdjc land och intcrnationclla 
organisalioncr. organisationcr. 
Spridning och validcring av forsknings- och Spridning och validcring av forsknings- och 
ulbildningsrcsullat. utbildningsrcsiillat. 
Utbildning och fri rörlighct för forskarc. Ulbildning och fri rörlighct för forskarc. 
4. Gcmcnsamma forskningsccnlrcts aktivitctcr: 4. Gcmcnsamma forskningsccntrets aktivitctcr: 
Gcmcnsamma forskningsccntrcl är dcl 
vctcnskapliga och tekniska organ som 
kommissionen behöver för att utöva sin 
företrädesrätt. Centrets vetenskapliga och tekniska 
mål liggcr främst inom områdcn där dct krävs en 
opartisk och obcrocndc expcrtis på curopcisk nivå, 
och inom dc områdcn som bcrör gcmcnskapens 
stora politiska mål. Gcmcnsamma forskningsccntrumct (GFC) 
kommer att genomföra direkta åtgärder för 
forskning och utbildning genom forskning samt 
vetenskaplig och teknisk stödverksamhet av 
instilutionell art inom områdcn där det förfogar 
övcr särskilda ellcr till och mcd unika 
sakkunskaper och rcsurser i gemcnskapen ellcr 
när dct lar i uppdrag att bcdriva sådan verksamhct 
som är nödvändig för att ulforma och genomföra 
gcmcnskapens politik samt uppgiftcr som åliggcr 
kommissionen i kraft av fördragcl och som krävcr 
GFC:s oparliskhcl (l.ex. slandardiscring och 
upplöljniug av lillämpningcn av viss 
gcmcnskaps|X)lilik). 
GFC lär ocksii mcr och mcr alt göra 
konkurrcrandc vcrksamhct. mcd 
Centrets aktivitctcr motsvarar Fcmtc 
ramprogrammcts vctcnskapliga och tekniska mål 
som bcskrivs nedan, mcn skall samtidigt 
övcrcnsstämma mcd dc krav och förändringar 
som uppstår när gcmcnskapspolitikcn kommer till 
ultryck i forsknings- och utvccklingsbchov, och i 
synncrhct i dc fall där Gcmcnsamma 
forskningsccntrcts opartiskhet är ofrånkomlig. 
67 
II. VETENSKAPLIGA OCII TEKNISKA 
MÅL II. VETENSKAPLIGA OCII TEKNISKA 
MÅL 
a) Nyckclatgärd: kontrollcrad tcnnisk 
kariilusion a) Nyckclatgärd: kontrollcrad tcnnisk 
kärnfusion 
PA lång sikt är mAlet för denna Atgärd, som 
omfattar alla fusionsrelaterade 
förskningsaktiviteter som genomförs i 
medlemsstaterna och Schweiz, att gemensamt 
utveckla provreaktorer som skall vara 
föregAngare till elkraftverk som motsvarar 
samhällets behov i frAga om funktionssäkerhet, 
miljöskydd och ekonomisk lönsamhet. 
Strategin för att pA lång sikt uppnA mAlet för 
denna verksamhet omfattar utvecklingen av en 
försöksreaktor (Next Step), och därefter en 
demonstrationsreaktor (DEMO). PA lång sikt är mAlet för denna Atgärd, som 
omfattar alla fusionsrelaterade 
förskningsaktiviteter som genomförs i 
medlemsstaterna och Schweiz, att gemensamt 
utveckla provreaktorer som skall vara 
föregAngare till elkraftverk som motsvarar 
samhällets behov i frAga om funktionssäkerhet, 
miljöskydd och ekonomisk lönsamhet. 
Strategin för att pA lAng sikt uppnA mAlet för 
denna verksamhet omfattar utvecklingen av en 
försöksreaktor (Next Step), och därefter en 
demonstrationsreaktor (DEMO). 
Med hänsyn till de framsteg som gjorts är det 
tekniskt möjligt och strategiskt nödvändigt att 
bygga Next Step under det kommande Artiondet. 
Det är lämpligt att genomföra denna utveckling 
inom ramen för det internationella samarbetet 
ITER (Intemational Thermonuclear Experimental 
Reactor - den internationella termonukleära 
försöksreaktorn). Med hänsyn till de framsteg som gjorts är det 
tekniskt möjligt och strategiskt nödvändigt att 
bygga Next Step under det kommande Artiondet. 
Det är lämpligt att genomföra denna utveckling 
inom ramen för det internationella samarbetet 
ITER (Intemational Thermonuclear Experimental 
Reactor - den internationella termonukleära 
försöksreaktorn). 
Under perioden 1998-2002 kommer 
genomförandet av denna strategi att innebära 
följande: 
* Verksamhet inom fusionsfysik och -teknik i 
syfte att utveckla kapaciteter för utförandet av 
Next Step inom associationerna och den 
europeiska industrin, och förbereda dess 
användning. Europas deltagande i ITER:s 
detaljerade projektverksamhet fortsätter med 
mAlsättningen att bygga reaktorn. 
* Verksamheter inom lysikomrAdet i syfte att 
optimera fusionsanläggningarnas 
grundläggande koncept. 
Teknisk verksamhet på läng sikt i syfte att nA 
fram till praktisk användning av 
fusionsenergi. Under perioden 1998-2002 kommer 
genomförandet av denna strategi att innebära 
följande: 
* Verksamhet inom fusionsfysik och -teknik i 
syfte att utveckla kapaciteter för utförandet av 
Next Step inom associationerna och den 
europeiska industrin, och förbereda dess 
användning. Europas deltagande i ITER:s 
detaljerade projektverksamhet fortsätter med 
mAlsättningen att bygga reaktorn. 
* Verksamheter inom lysikomrAdet i syfte att 
optimera fusionsanläggningarnas 
grundläggande koncept, däribland, förutom 
magnetisk isolering, samordning av de 
nationella civila forskningsinsatserna för 
tröghetsinneslutning inom ramen för 
teknologisk övervakning. 
* Teknisk verksamhet pä lAng sikt i syfte att nA 
fram till praktisk användning av 
fusionsenergi. 
Denna aktivitet komplellerar nyckelåtgärden 
"Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (V): avancerade 
energisystem och -tjänster" som behandlas i forslaget till 
Femte ramprogrammet för forskning och teknisk 
utveckling inom ramen för Fördraget om Europeiska 
gemenskapcn. Denna aktivitet komplellerar nyckelåtgärdcn 
"Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (V): avancerade 
energisystem och -tjänster" som behandlas i forslaget till 
Femte ramprogrammet för forskning och teknisk 
utveckling inom ramen för Fördraget om Europeiska 
gcmenskapen. 
68 
Europeiska gemenskapens fusionsprogram (JET), 
som spelar en avgörande roll i utvecklingen mot 
en försöksreaktor, skall fullföljas. När det 
gemensamma programmet fullföljts kan JET-
anläggningama användas för att samla kunskaper 
som kan vara av värde för användningen av Next 
Step. Europeiska gemenskapens fusionsprogram (JET), 
som spelar en avgörande roll i utvecklingen mot 
en försöksreaktor, skall fullföljas. När det 
gemensamma programmet fullföljts kan JET-
anläggningarna användas för att samla kunskaper 
som kan vara av värde för användningen av Next 
Step. 
Denna åtgärd skall dessutom omfatta förnyad 
utvärdering av säkerhetsaspekter och 
miljökonsekvenser, fördjupade studier av de 
socioekonomiska aspekteraa, samordning av de 
nationella civila forskningsinsatsema för 
tröghetsinneslutning inom ramen för teknologisk 
övervakning, samt spridning av resultaten och 
information till allmänheten. Denna åtgärd skall dessutom omfatta förnyad 
utvärdering av säkerhetsaspekter och 
miljökonsekvenser, fördjupade studier av de 
socioekonomiska aspekterna, samt spridning av 
resultaten och information till allmänheten. 
b) Generisk forskning och 
utvecklingsaktiviteter inom området 
generiska tekniker 
Bland dessa aktiviteter har följande prioritet: b) Aktiviteter för grundforskning och 
utveckling av generisk teknik 
Bland dessa aktiviteter har följande prioritet: 
Driftssäkerheten i befintliga anläggningar, 
inklusive frågor som rör förlängning av 
reaktorernas livslängd, de tekniska aspekterna 
av allvarliga olyckor samt strategier och 
metoder för förvaltning av olyckssituationer 
och situationen efter en olycka. Driftssäkerheten i befintliga anläggningar, 
inklusive frågor som rör förlängning av 
reaktorernas livslängd, de tekniska aspekterna 
av allvarliga olyckor samt strategier och 
metoder för förvaltning av olyckssituationer 
och situationen efter en olycka. 
Säkerhet i samband med bränslecykeln: en 
gemensam, vetenskapligt grundad strategi för 
förvaltning och bortskaffande av radioaktivt 
avfall samt begränsning av sådant avfall. Säkerhet i samband med bränslecykeln: en 
gemensam, vetenskapligt grundad strategi för 
förvaltning och bortskaffande av radioaktivt 
avfall samt begränsning av sådant avfall till ett 
minimum, särskilt genom omvandling av 
isotoper med lång livslängd till isotoper med 
kort livslängd. 
På kärnenergiområdet kompletterar dessa 
forskningsaktiviteter den generiska forsknings- och 
utvecklingsverksamheten i det tematiska programmet 
"Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt" inom ramen för 
förslaget till Femte ramprogrammet (EG-fördraget). På kärnenergiområdet kompletterar dessa 
forskningsaktiviteter aktiviteter för grundforskning och 
utveckling av generisk teknik i det tematiska programmet 
"Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt" inom ramen för 
förslaget till Femte ramprogrammet (EG-fördraget). 
69 
Slrälskydd, i synncrhcl kunskap om och 
idcnlilikaliou av riskcma incd joniscrad 
sliäliiing, liamsl ellckleina av läga 
sliälningsdosci. saml löivallning av 
n(klsilualionci i samband incd kaiukialt. och 
sancring av förorcnadc områdcn. 
Undcrsökningar kring nya kärnanläggningar, 
avancerade och effeklivarc bränslcn, samt 
framtida system och koncept i syfte både att 
öka kärnsäkerheten under hela bränslecykeln 
och öka industrins konkurrenskraft, i 
synncrhet på dc yttre marknaderna. Dessa 
undcrsökningar omfattar säkerhctsanalyser, 
konsckvensbcdömningar bcträffandc 
människan och miljön samt tillvägagångssätt 
som ur tcknisk och ckonomisk synpunkt 
vcrkar lovandc för att uppnå cn hållbar 
utvcckling. Slrälskydd, i synncrhcl kunskap om och 
idcnlifikalion av riskcrna incd joniscrad 
slrälning, liämsl cffcklcina av läga 
sliälmugsdoser. saml löivallning av 
nödsilualioner i samband incd kärukraft. och 
sancring av förorcnadc områdcn. 
Undcrsökningar kring nya kärnanläggningar, 
avancerade och eflektivare bränslen, samt 
framtida nyskapande system och koncept i 
syfte både att öka kärnsäkerheten under hela 
bränslecykeln och öka industrins 
konkurrenskraft, i synncrhet på de yttre 
marknaderna. Dcssa undcrsökningar omfattar 
säkerhctsanalyser, konsckvensbcdömningar 
beträffande människan och miljön samt 
tillvägagångssätt som ur tcknisk och 
ckonomisk synpunkt vcrkar lovandc för att 
uppnå cn hållbar utvcckling. 
Utvcckling av lcknik och mctodcr för alt 
konlrollcra nuklcärmatcrial som anpassals till 
dc nya kravcn ulvcckling av bränslecykeln. 
dcn slarkl ökandc lillgängcn lill klyvbart 
matcrial i samband incd avvccklingcn av 
kämvapcn, dc ökandc uppgiftcr och 
ansvarsomrädcn som uppstär gcnom nya 
intcrnationclla avtal samt olaga transport av 
klyvbart matcrial. 
Främjande av samarbete med länderna i 
Central- och Östeuropa och statema i f.d. 
Sovjetunionen: utveckling av särskilda 
forskningsaktiviteter av typ "intemationellt 
samarbete" som kan leda till ökad säkerhet i 
kämreaktorer, främja förvaltningen av 
kämavfall i dessa länder, förbättra 
strålskyddet och öka kontrollen av klyvbart 
material, samt utveckling av intemationella 
samordnings- och samarbetsåtgärder i 
ramprogrammet. Gemenskapen kommer att 
kunna ställa medel till lörlögande för att 
underlätta detla deltagande, i enlighet med de 
bestämmelser som faslställs i beslutet om 
delprogrammet i fråga. 
c) Stöd till forskningsinfrastrukturcn 
Detta stöd syftar till alt på gemenskapsnivå 
säkerställa optimalt utnyttjande av 
provningsanläggningar för forskning inom 
kärnenergiområdet, i synnerhet sådana som berör 
dcnna energiforms säkerhetsaspekter och 
konkurrenskraft. • Utvcckling av lcknik och mctodcr för alt 
konlrollcra nuklcärmalcrial som anpassals till 
dc nya kravcn: ulvcckling av bränslecykeln, 
dcn slarkl ökandc lillgängcn lill klyvbart 
matcrial i samband med avvccklingcn av 
kärnvapcn, dc ökandc uppgiftcr och 
ansvarsomrädcn som uppstär gcnom nya 
intcrnationclla avtal samt olaga transport av 
klyvbart matcrial. 
• Främjande av samarbete med länderna i 
Central- och östeuropa och slatcrna i f.d. 
Sovjetunionen: utvcckling av särskilda 
forskningsaktiviteter av typ "intcrnationcllt 
samarbete" som kan leda till ökad säkerhet i 
redan existerande och nya kämreaktorer, 
främja förvaltningen av kärnavfall i dessa 
länder, förbättra strålskyddet, inbegripet 
åtgärdcr för att minska konsckvcnserna av 
olyckor, och öka kontrollen av klyvbart 
matcrial, saml utvcckling av intcrnationclla 
samordnings- och samarbelsälgarder i 
rampiogiaimuct. Gemenskapen kommer atl 
kunna slälla mcdcl till lörlögande för att 
underlätta dclta deltagande, i enlighet med dc 
bestämmelser som faslställs i beslutet om 
delprogrammet i fräga. 
• Tekniska bidrag inom ramcn för samarbetet med 
dct internalionella kärnencrgiorganet i Wien. 
c) Stöd till forskningsinfrastrukturcn 
Detta stöd syftar lill alt på gemenskapsnivå 
säkerställa optimalt utnyttjande av 
provningsanläggningar för forskning inom 
kärnenergiområdet, i synnerhet sådana som berör 
denna energiforms säkerhetsaspekter och 
konkurrenskraft. 
70 
IULAGA III BILAGA III 
VILLKOR IÖR KKONOMISKA ItlDKAG 
IKÅNEURAIOM VILLKOR I ()R IKONOMISKA IIIDRAG 
KKÅN KURATOM 
liuropeiska atoiiieiiergigeiiienskapen dellar 
linansiellt i de aktiviteter inom forskning, teknisk 
utveckling, inbegripet demonstration och 
utbildning (hädanefter kallade "indirekta Atgärder 
för FoTU-verksamhet, inbegripet demonstration 
och utbildning") som genomförs inom ramen för 
de program som ingAr i ramprogrammet. 
Dessutom genomför gemenskapen egna 
forsknings- och utvecklingsaktiviteter, hädanefter 
kallade "direkta Atgärder för FoTU-verksamhet, 
inbegripet demonstration och utbildning". 
Nyckelätgärdema, aktivitetema inom området 
generisk forskning och utveckling av generiska 
tekniker, stöd till forskningsinfrastrukturen samt 
den verksamhet som genomförs inom ramen för 
de övergripande verksamhetsområdena (se bilaga 
II) genomförs genom indirekla och direkta 
atgärder för FoTU-verksamhet, inbegripet 
demonstration och utbildning. 
I. Indirekta atgärder för FoTU-verksamhet, 
inbegripet demonstration och utbildning 
De indirekta ätgärderna för FoTU-verksamhet, 
inbegripet demonstration och utbildning omfattar 
fem olika kategorier: Atgärder med 
kostnadsdelning, utbildningsstipendier, stöd till 
nätverk, samordnad verksamhet och stödAtgärder. 
Ätgärderna med kostnadsdelning utgör det 
viktigaste verktyget för att genomföra 
programmen. 
Euratom deltar finansiellt i denna verksamhet 
med följande andelar: 
a) Verksamhet med kostnadsdelning 
- Projckt inom omrddct forskning, tcknixk 
utveckling och demonstration, xamt samordmule 
projekt 
Projekten inom omrädet forskning och teknisk 
utveckling utgörs av projekt som syftar till att 
uppnA nya kunskaper som kan vara av nytta för 
att förbättra befintliga produkter, förfaranden 
eller tjänster, eller som motsvarar samhällets 
behov. Stödet till dessa projekt kan i princip 
uppgä till 50% av de stödberättigande utgifterna. 
Juridiska personer som inte tillämpar 
intemredovisning kan fä upp till 100% av sina 
stödberättigande extrautgifter ersatta. liuropeiska alouienergigemcnskapen dellar 
linansiellt i de aktiviteter inom forskning, 
demonstration och utbildning (hädanefter kallade 
"indirekta Atgärder för forskning, demonstration 
och utbildning") som genomförs inom ramen för 
de program som ingAr i ramprogrammet. 
Dessutom genomför gemenskapen egna 
aktiviteter inom forskning, demonstration och 
utbildning, hädanefter kallade "direkta Atgärder 
för forskning, demonstration och utbildning". 
Nyckelätgärdema, aktivitetema inom området 
grundforskning och generisk teknik, stöd till 
forskningsinfrastrukturen samt den verksamhet 
som genomförs inom ramen för de övergripande 
verksamhetsområdena (se bilaga II) genomförs 
genom indirekta och direkta Atgärder för 
forskning, demonstration och utbildning. 
1. Indirekta atgärder för forskning, 
demoastration och utbildning 
De indirekta ätgärderna för forskning, 
demonstration och utbildning omfattar fem olika 
kategorier: Atgärder med kostnadsdelning, 
utbildningsstipendier, stöd till nätverk, 
samordnad verksamhet och stödAtgärder. 
Ätgärderna med kostnadsdelning utgör det 
viktigaste verktyget för att genomföra 
programmen. 
Euratom deltar finansiellt i denna verksamhet 
med följande andelar: 
a) Verksamhet med kostnadsdelning 
- Projekt inom omrddct jbrxkning, tcknixk 
utveckling och demonstration, xamt .samordmule 
projekt 
Projekten inom området forskning och teknisk 
utveckling utgörs av projekt som syftar till att 
uppnå nya kunskaper som kan vara av nytta för 
att förbättra befintliga produkter, förfaranden 
eller tjänster, eller som motsvarar samhällets 
behov. Stödet till dessa projekt kan i princip 
uppgä till 50% av de stödberättigande utgifterna. 
71 
Demonstrationsprojekt omfattar projekt som 
syftar till att visa olika fÖrfarandens tekniska 
genomförharhet, och som inte kan marknadsföras 
i denna törm. Stödet till dessa projekt kan i 
prineip uppgA till 35% av de .stödberättigande 
utgiftcrna. 
De samordnade projekten utgörs av projekt som 
dels omfattar forskning och teknisk utveckling, 
och dels ett demonstrationseiement. De kan 
erhAIIa stöd som beräknas pA grundval av det 
viktade genomsnittet av de tariffer som tillämpas 
på de båda delelementen. Demonstrationsprojekt omfattar projekt som 
syftar till att visa olika fÖrfarandens tekniska 
genomförharhet, och som inte kan marknadsföras 
i denna törm. Stödet till dessa projekt kan i 
prineip uppgA till 35% av de .stödberättigande 
utgiftcrna. 
De samordnade projekten utgörs av projekt som 
dels omfattar forskning och teknisk utveckling, 
och dels ett demonstrationseiement. De kan 
erhålla stöd som beräknas pä grundval av det 
viktade genomsnittet av de tariffer som tillämpas 
på de båda delelementen. 
Juridiska personer som inte tillämpar 
internredovisning kan fä upp till 100% av sina 
stödberättigande extrautgifter för dessa projekt 
ersatta. 
Stöd till tillgdng till forxkningxinfraxtrukturen - Stöd till tillgdng till forxkningsinfrastrukturen 
Stöd ges till hefintliga förskningsinlrastrukturcr 
för att integrera forskargrupper frAn Euratom i 
syfte att främja deras forskningsverksamhet. 
Det stöd som kan crhAllas frAn gemenskapen i 
törm av hidrag till ett oplimall ulnyttjande av 
inlraslrukluren kan uppgA //// HX)% av de 
xtödberältigatule extrautgifter som uppstAr geuom 
integrationen av forskargrupper frAn Euratom och 
tillhandahallande av anläggningar. 
b) Utbildningsstipendier 
I samband med utbildning och fri rörlighet för 
forskare består gemenskapens "Marie Curie"-
stipendiesystem av flera kategorier av stipendier: 
stipendier för unga forskare med styrkta 
forskningserfarenheter, stipendier för utbildning 
av unga forskare i näringslivet och 
ut veck I i ngssti pendier. 
När det gäller stipendier för unga forskare med 
styrkta forskningserfarenheter crhAllcr 
stipendiaterna ett stöd som enbart skall tjäna till 
att täcka deras utgifter för uppehälle och 
tillräckligt socialt skydd. De erhAller dessutom ett 
bidrag till utgiftema i samband med resor. 
Inom ramen för samarbete med tredje land ger 
stipendiesystemet möjligheter att erbjuda unga 
forskare från tredje land stipendier för vistelse i 
gemenskapens laboratorier. 
Gemenskapens stöd kan högst uppgA till 100% av 
de stödberättigande kostnaderna i samband med 
stipendiet, och kan dessutom omfatta ett bidrag 
till värdinstitutionens stödberättigande utgifter 
om denna befinner sig inom gemenskapen. Stöd ges till hefintliga törskningsinfrastrukturer 
för att integrera forskargrupper frAn Euratom i 
syfte att främja deras forskningsverksamhet. 
Det stöd som kan crhAllas frAn gemenskapen i 
form av bidrag till ett oplimall ulnyttjande av 
inlrastrukturen kan uppgA //// 100% av de 
.stödberättigande extrautgifter som uppstAr genom 
integrationen av forskargrupper frAn Euratom och 
tillhandahallande av anläggningar. 
b) Utbildningsstipendier 
I samband med utbildning och fri rörlighet för 
forskare bestAr gemenskapens "Marie Curie"-
stipendiesystem av flera kategorier av stipendier: 
stipendier för unga forskare med styrkta 
forskningserfarenheter, stipendier för utbildning 
av unga forskare i näringslivet och 
utvecklingsstipendier. 
När det gäller stipendier för unga forskare med 
slyrkta lörskningseilärenheler erhAller 
stipendiaterna ett stöd som enbart skall tjäna till 
att täcka deras utgilter för uppehälle och 
tillräckligt socialt skydd. De erhAller dessutom ett 
bidrag till utgiftema i samband med resor. 
Inom ramen för samarbete med tredje land ger 
stipendiesystemet möjligheter att erbjuda unga 
forskare frAn tredje land stipendier för vistelse i 
gemenskapens laboratorier. 
Gemenskapens stöd kan högst uppgA till 100% av 
de stödberättigande kostnaderna i samband med 
stipendiet, och kan dessutom omfatta ett bidrag 
till värdinstitutionens stödberättigande utgifter 
om denna befinner sig inom gemenskapen. 
72 
c) Stöd till nätverk c) Stöd till nätverk 
Teuianätverk som samlar (illverkare, användare, 
iiuiveisilel, loiskningseentia oeh organisalionei 
som sysslar med spiidning eller överlöiing av 
imiovaliiMi kiingell geuieiisaiiit velenskaphgl oeh 
lekmskl inAl, i sylle atl underlälla inlegintioii oeh 
spiidning av kunska|H'.r, sanuul>ele inellan aktöier 
och användare inom förskningen, säkcrställa atl 
marknadsbehoven beaktas maximalt, och bidra 
till att göra den vetenskapliga och tekniska 
expertisen mer dynamisk. Gemenskapsstödet kan 
högst täcka 100% av de stödberättigande 
extrautgifterna för samordning och upprättande av 
temanätverken. Teuianätverk som samlar tillverkare, användare, 
iiuiveisilel, lörskningscentra och organisationer 
som sysslar med spiidning eller överföring av 
iiiuovaliou knug ell gemensaiut velenskapligt oeh 
lekmskl mål, i sylle all undeilälta inlegration och 
spiuliiing av ktiiiskaper, saiuarbete inellan aktöier 
och användare inom förskningen, säkcrställa att 
marknadsbehoven beaktas maximalt, och bidra. 
till att göra den vetenskapliga och tekniska 
expertisen mer dynamisk. Gemenskapsstödet kan 
högst täcka 100% av de stödberättigande 
extrautgifterna för samordning och upprättande av 
temanätverken. 
Nätverk för forskningsutbildning upprättas inom 
områdena avancerad forskning och nya 
forskningsområden för teman som forskarna 
själva fritt kan välja. Nätverken syftar i första 
hand till uthildning av unga forskare pä 
doktorandnivA och med doktorsexamen. 
Gemenskapsstödet kan täcka upp till 100% av de 
xlödbcrättigande extrautgifterna för upprättande 
och löivaltning av nätverken. Nätverk för forskningsutbildning upprättas inom 
områdena avancerad forskning och nya 
forskningsområden för teman som forskarna 
själva fritt kan välja. Nätverken syftar i första 
hand till uthildning av unga forskare pä 
doktorandnivA och med doktorsexamen. 
Gemenskapsstödet kan täcka upp till 100% av de 
xlödbcrättigande extrautgifterna för upprättande 
och lörvallning av nälverken. 
d) Samordnad verksamhel d) Samordnad verksamhel 
Den samordnade verksamheten syftar till all 
säkcrställa samordning av nationella FoTU-
projekt som redan fmansierats, i syfte att sprida 
de erfarenheter som samlats, förstärka de 
forskningsinsatser som gjorts av olika organ, och 
pä sA sätt uppnå en kritisk massa, samt sprida 
forskningsresultaten och öka användarnas 
medvetenhet och kunskap om programmen. 
Gemenskapsstödet kan täcka upp till 100% av de 
.stödberättigande extrautgifterna för 
samordningen. Den samordnade verksamheten syftar till all 
säkerställa samordning av nationella projekt för 
forskning, demonstration och uthildning som 
redan fmansierats, i syfte att sprida de 
erfarenheter som samlats, förstärka de 
forskningsinsatser som gjorts av olika organ, och 
pA sA sätt uppnå en kritisk massa, samt sprida 
forskningsresultaten och öka användarnas 
medvetenhet och kunskap om programmen. 
Gemenskapsstödet kan täcka upp till 100% av de 
stödberättigande extrautgifterna för 
samordningen. 
e) Kompletterande Atuärder e) Kompletterande åtgärder 
De kompletterande åtgärderna skall bidra liil 
genomlörandcl av delprogrammen eller 
lörheiedaiulc av Iramlida verksamhel. oeh skall 
bidra (ill att strategiska mal uppnås eller 
fästställs. Åtgärderna syftar dessutom till att 
förbereda eller stödja övriga indirekta ätgärder. 
För ätgärder som syftar till utsläppande pä 
marknaden av produkter, metoder eller tjänster, 
marknadsföringsåtgärder samt försäljningsreklam 
kan inget stöd erhällas. Gemenskapsstödet kan 
täcka upp till 100% av extrautgifterna för de 
stödberättigande utgifterna för ätgärden. De kompletterande åtgärderna skall bidra till 
geiiomlöraiulel av delprogrammen eller 
lörheredaudc av liamtida verksamhel, och skall 
bidra till all strategiska mal uppnas eller 
fästställs. Åtgärderna syftar dessutom till att 
förbereda eller stödja övriga indirekta ätgärder. 
För ätgärder som syftar till utsläppande pA 
marknaden av produkter, metoder eller tjänster, 
marknadsföringsåtgärder samt försäljningsreklam 
kan inget stöd erhällas. Gemenskapsstödet kan 
täcka upp till 100% av extrautgifterna för de 
stödberättigande utgifterna för ätgärden. 
I besluten om antagandet av de delprogram I besluten om antagandet av de delprogram 
genom vilka Femte ramprogrammet skall genom vilka Femte ramprogrammet skall 
genomföras fär undantag endast göras från de genomföras fAr undantag endast göras frAn de 
andelar som anges ovan för gemenskapens andelar som anges ovan för gemenskapens 
73 
finansiella stöd i särskilda, väl motiverade fall, i 
synnerhet sädana som avses i stycke 3. I dessa 
heshit kan ovan beskrivna indirekta Atgärder för 
FoTU-verksamhel, inbegripet demonslralion och 
ulbildning, prcciseras, kompletteras eller 
tiiukrkaslas ylterligare villkor eller 
begränsningar. 
Ovriga bestämmelser rörande löretags, 
lorskningscentras och universitets finansiella 
dellagande i de indirekta Atgärderna för FoTU-
verksamhet, inbegripet demonslralion och 
ulbildning, behandlas i rAdets beslut om regler 
för deltagande, antaget i enlighet med artikel 7 i 
fördraget. 
2. Direkta atgärder för FoTU-verksamhet, 
inbegripet demonstration och utbildning 
De direkta Atgärder för FoTU-verksamhet, 
inbegripet demonstration och utbildning, som 
genomförs av Gemensamma forskningscentret 
(GFC) bestAr av institutionella 
förskningsaktiviteter och institutionella aktiviteter 
lill velenskapligt och tekniskt slöd. För de 
inslilutionella lörskningsaktivilelerna Iörlögar 
GFC över kompelenser och anläggningar som är 
yllerst speciella, för all mle säga unika inom 
Euratom. Därmed bidrar GFC till genomförandel 
av Euratoms politik inom omrädet FoTU, 
inbegripet demonstration och utbildning. De 
institutionella aktiviteterna till slöd för förskning 
och teknisk utveckling är sädana som behövs för 
fastställandet och genomförandet av 
gemenskapens politik och de uppgifter som 
Aligger kommissionen i enlighet med fördraget, 
och som kräver GFC:s opartiskhet. Gemenskapen 
finansierar normalt sett 100% av utgifterna för 
GFC.s direkta atgärder för FoTU-verksamhet, 
inbegripet demonstration och utbildning. 
3. Övriga atgärder 
Villkoren för gemenskapens dellagande i det 
gemensamma företaget JET, i ITER:s 
verksamhet, i Associationskontrakten samt i vissa 
uppgifter som endast kan genomföras av 
industrin, behandlas i de respektive programmen 
lör förskning och utbildning. finansiella stöd i särskilda, väl motiverade fall, i 
synnerhet sädana som avses i stycke 3. I dessa 
beslut kan ovan beskrivna indirekta Atgärder för 
förskning, demonstration och utbildning, 
prcciseras, kompletteras eller underkastas 
ylterligare villkor eller begränsningar. 
Ovriga bestämmelser rörande löretags, 
lorskningscentras och universitets finansiella 
deltagande i de indirekta Atgärderna för 
förskning, demonstration och utbildning, 
behandlas i rAdets beslut om regler för 
deltagande, antaget i enlighet med artikel 7 i 
fördraget. 
2. Direkta atgärder för förskning, 
demonstration och utbildning 
De direkta atgärder för förskning, demonstration 
och utbildning som skall genomföras av 
Gemensamma forskningscentret (GFC) omfattar 
institutionella forsknings verksamhet och 
institutionell vetenskaplig och teknisk 
stöd verksamhet. GFC kan ge stöd inom områden 
där det Iörlögar över särskilda eller till och med 
unika sakkunskaper och lesurser i gemenskapen 
eller när det får i uppdrag all bedriva sådan 
verksamhet som är nödvändig för att utforma och 
genomföra Euratoms politik samt uppgifter som 
Aligger kommissionen i kralt av fördraget och 
som kräver GFC:s opartiskhet. Gemenskapen 
finansierar 100% av utgifterna för GFC.s direkta 
atgärder för förskning, demonstration och 
utbildning. 
3. Övriga atgärder 
Villkoren för gemenskapens deltagande i det 
gemensamma företaget JET, i lTER:s 
verksamhet, i Associationskontrakten samt i vissa 
uppgifter som endast kan genomföras av 
industrin, behandlas i de respektive programmen 
lör förskning och utbildning. 
74 
F1NANSIERINCSÖVERSIKT 
1. ÅTGÄRDENS BETECKNING 
Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Femte ramprogrammet för 
Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och 
demonstration (1998-2002), nedan kallat "Femte ramprogrammetM 
2. BERÖRDA BUDGETPOSTER 
Underavsnitt B6 
3. RÄTTSLIG GRUND 
Artikel 130i i EG-fördraget 
4. BESKRIVNING AV ÅRGÄRDEN 
4.1 Allmänt mål 
Målen för gemenskapens politik inom området forskning och teknisk utveckling skall 
sättas i samband med de utmaningar som gemenskapen står inför och de möjligheter 
som den bör utnyttja. I första hand har de att göra med sociala problem, näringslivets 
konkurrenskraft, sysselsättningen, livskvaliteten, globaliseringen av kunskap, bidrag till 
utveckling och genomförande av gemenskapens övriga politik (i enlighet med artikel 
130f.l i EG-fördraget) samt gemenskapens globala position som vetenskapligt och 
tekniskt centrum. 
Inom ramen för dessa mål skall verksamheten inriktas på följande sju teman: 
• Förbättrad livskvalitet och förvaltning av bioresurser 
• Utveckling av ett användarvänligt informationssamhälle 
• Främjande av en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt 
• Skydd av ekosystem 
• Stärkning av gemenskapsforskningens internationella roll 
• Förnyelse samt integration av de små och medelstora företagen 
• Stärkning av den mänskliga potentialen 
4.2 Period som omfattas av åtgarden 
1998-2002 
Bestämmelser om förnyelse ingår i artikel 130i i EG-fördraget. 
5. KLASSDFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 
5.1 Icke-obligatoriska utgiftcr 
5.2 DilTiivnficradcunslag 
5.3 Typ av iiikomslcr som avscs: 
Vissa associerade stater kan komma att bidra till finansieringen av Femte 
ramprogrammet. 
I enlighet med artikel 92 och 96 i budgetförordningen kan GFC utnyttja inkomster från 
konkurrensinriktad verksamhet och andra tjänster som centret utför åt tredje man. 
I enlighet med artikel 27 i budgetförordningen kan vissa inkomster användas på nytt. 
6. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 
Europeiska gemenskapen deltar finansiellt i verksamheten inom forskning och teknisk 
utveckling, inbegripct dcmonstration, nedan kallad "indirekta FoTU-åtgärder". 
Dessutom bedriver gemenskapen direkt forsknings- och ulvecklingsverksamhet, nedan 
kallad "direkta FoTU-ålgärder". 
1. Indirekta FoTU-ålgärder 
De indirekta FoTU-åtgärderna omfattar fem kategorier: åtgärder med kostnadsdelning, 
utbildningsstipendier, stöd till nätverk, samordnad verksamhet och stödåtgärder. 
Åtgärdema med kostnadsdelning utgör det viktigaste verktyget för genomförande av 
programmen. 
Gemenskapen deltar i dessa åtgärder med följande finansiella andelar: 
a) Åtgärder med kostnadsdelning: 
- Projekt för forskning och teknisk utveckling, demonstralionspmjekt och samordnade 
projekt 
Projekt för forskning och teknisk utveckling finansieras i allmänhct med upp till 50 % 
av de slödberälligande kostnaderna. 
Demonstrationsprojekt (projekt som syftar till att visa upp olika teknologiers praktiska 
genomförbarhet, och som inte kan marknadsföras i denna form) finansieras i princip 
med 35% av de slödberälligande utgifterna. 
Samordnade projekt (projekt som både omfattar forskning och teknisk utveckling, och 
demonstrationsaspekter) kan erhålla stöd som beräknas på grundval av det viktade 
genomsnittet av de tariffer som tillämpaspå de båda delelementen. 
I särskilda fall kan juridiska personer som inte tillämpar internredovisning fa ersättning 
med 100 % av de slödberälligande extraulgifterna. 
}u 
- Stöd till tillgång till forsbiingsinfraslrukturen 
Gemenskapens stöd i syfte att främja ett optimalt utnyttjande av infrastrukturen kan 
uppgå till 100 % av de stödberättigande extraulgiflerna i samband med integration av 
Ibrskargrnpper IWin gemenskapen och lillhaiidahällande av anläggningar. 
- lekniska stimiilationsprojekt som syflar till att främja och tnider/älta de smä och 
medelslora forelagens dellagande i hoill-vcrksamheten 
Aktiviteter i samband med forskningssamarbete kan erhålla stöd för upp till 50 % av 
projektens stödberättigande utgifter. 
Bidrag för förstudier kan fas med upp till 75 % av de stödberättigande kostnaderna 
för en FoTU-aktivitets förberedelsefas, inbegripet validering och start av projektet, en 
genomförbarhetsstudie och sökande av projektpartners under maximalt tolv månader. 
b) Utbildningsstipendier 
Gemenskapsstödet kan uppgå till högst 100% av de stödberättigande 
stipendiekostnaderna samt omfatta ett bidrag till de stödberättigande kostnader som 
uppstår för värdinstitutionen om denna är belägen i gemenskapen. 
c) Stöd till nalverk 
(iemenskapeiis sloil kan uppgii lill maximalt 100% av de stödhcidltigande 
extraulgiflerna i samband med samordning och genomförande av temanätverk och 
maximalt 100 % av de stödberättigande exlraulgifterna i samband med upprättande 
och förvaltning av nätverken. 
d) Samordnad verksamhet 
Gemenskapsstödet kan uppgå till maximalt 100 % av de stödberättigande 
extrautgifterna i samband med samordningen. 
e) Stödåtgärder 
Gemenskapsstödet kan uppgå till maximalt 100 % av de stödberättigande utgifterna 
för åtgärden. 
1 besltiten om antagandel av de delprogram genom vilka Femle ramprogrammet 
skall genom föras får undantag endast göras från de andelar som anges ovan för 
gemenskapens linansiella stöd till den berörda åtgärden i särskilda fall där noga 
angivna skäl skall föreligga. 1 dessa beslut kan ovan beskrivna indirekta FoTU-
åtgärder preciseras, kompletteras eller underkastas ytterligare villkor eller 
begränsningar. 
2. Direkta FoTU-åtgärder 
De direkta FoTU-åtgärder som genomförs av Gemensamma forskningscentret 
(GFC) består av institutionella forskningsaktiviteter och institutionella aktiviteter till 
stöd för forskning och teknisk utveckling. Gemenskapen finansierar 100 % av 
utgifterna för de direkta FoTU-åtgärderna. 
1) 
3. Villkoren fôr cvenluella ekonomiska bidrag frân gemenskapen skall faststàllas i 
de besltit om sâdana verksamheler som râdet kan komma att lalta i enlighet med 
artikel 13()o i fôrdragct. 
7. BUDGETKONSEKVENSEN 
7.1 Metod for att bcrakna âtgàrdens totala kostnad 
I beslutet om Femte ramprogrammet faststâlls det totala maximibeloppet fôr 
programverksamheten, samt detta belopps fôrdelning mellan gemenskapens olika 
verksamhetsomrâden. Dessutom faststâlls en preliminâr fôrdelning mellan det forsta 
verksamhetsomrâdets olika teman. Dessa belopp omfattar finansieringen av 
forskningsâtgârder samt personal- och fôrvaltningskostnader. 
7.2 Kostnadernas fôrdelning mellan âtgàrdens olika delar 
Indirckta âtgàrder Forsta verksamhetsomrâdet 11 775 miljoner ecu 
r-orltàllrad livskvalitel och forvallning av hiorcsurscr 2 650 miljoner ecu 
Ulveckling av etl anvamlarvanli}!! infornuilionssainhiille 3 925 miljoner ecu 
liiimjaiulc av en koiikuri-cnNkraOi{> och hallhar lillviixl 3 100 miljoner ecu 
' Skydil ekoNynlcni 2 100 miljoner ecu 
Andra verksamhetsomrâdet 491 miljoner ecu 
Treaje verksamhetsomrâdet 350 miljoner ecu 
Fjârde verksamhetsomrâdet 1 402 miljoner ecu 
Direkta âtgàrder GFC 815 miljoner ecu 
1 MAXIMALT SAMLAT BEIJOPP 14 833 niiljoner ecu* 
Motsvarande refercnsbclopp fôr Buropciska atomenergigemenskapens (Furatoms) 
Femte ramprogram uppgàr till 1 467 miljoner ecu. Det sammanlagda beloppct fôr 
de bàda ramprogrammen fôr perioden 1998-2002 uppgâr till 16 300 miljoner ecu. 
r* 
7.3 Vägledande lidsplan ÖVCT auslag 
För ett effektivt genomförande av Femte ramprogrammct krävs en plan över hur de 
tillgängliga medlen skall fördelas mellan de olika åren. I följande tabell anges medlen 
för varje år under perioden 1998-2002 (de definitiva siffrorna kommer att fastställas av 
budgetmyndigheten). 
I REELLA BELOPP 
ÅR 1998-2002 
(M1LJONER ECU I NUVARANDE KOSTNADSLÄGE) 
Femte ramprogrammet 
1998 PJVT 
1999 3 270 
2000 3 640 
2001 3 913 
2002 4 004 
TOTALT 1998-2002 14 833* 
• Motsvarandc rcfcrcnsbelopp för Europciska alomencrgigemenskapens (Huratoms) Femte 
ramprogram uppgår till 1 467 miljoner ecu. Det sammanlagda beloppet för de båda 
ramprogrammen för perioden 1998-2002 uppgår till 16 300 miljoner ecu. 
8. Bestämmelser om bcdrägeribekämpning 
Det förekommer en mängd administrativa och finansiella kontroller på alla etapper i 
programmet, från undertecknandet av projektkontraktet till kontraktens genomförande. 
Bland dessa kontroller kan följande särskilt nämnas: 
• Innan kontraktet sluts: 
0 Förfarandet för urval av ansökningarna utgående från projektens vetenskapliga 
kvalitet och ett realistiskt förhållande mellan projektkostnaderna å ena sidan och 
projektens innehåll, varaktighet och resultat å den andra. 
0 Utvärdering av de finansiella detaljuppgifter som inlämnas av den sökande i 
samband med kontraktförhandlingarna. 
• Efter det att kontraktet slutits: 
0 Granskning av utgiftsspecifikationer innan ersättning erhålls. Denna granskning 
utförs av tjänstemän på två nivåer (vetenskaplig och fmansiell). 
¥\ 
0 Interna kontroller genomförda av styrekonomen. 
0 Kontroller på plats fbrekommer också och skall göra det möjligt att upptäcka 
misstag eller oegentligheter genom granskning av alla belägg. För att göra dessa 
kontroller efFektivare har kommissionen upprättat en revisionsavdelning som 
samordnar alla kontroller. Dessa kontroller utförs antingen av revisionsavdelningens 
personal, eller av revisionsfirmor med vilka kommissionen har slutit kontrakt, under 
tillsyn av revisionsavdelningens personal. 
0 Oanmälda kontroller kan genomföras av kommissionens styrekonom och av 
revisionsrätten. 
9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET 
9.1 Siirskilda och kvantilieibaia inäl. IMnlgriipp 
De sju temaområden som nämns i punkt 4.1 har följande särskilda mål: 
Förbättrad livskvalitet och förvaltning av bioresurser: Denna aktivitet har som mål att 
bidra till fördjupad kunskap om levande organismer och teknologiutveckling inom 
området i syfte att förbättra livskvalitet och hälsa samt att finna nya synvinklar inom 
områden där gemenskapen redan är framgångsrik, t.ex. medicin, bioteknik och 
jordbruksindustrin. 
Utveckling av ett användarvänligt informationssamhälle: Målet med denna aktivitet är 
utveckling och anpassning av den teknik som behövs för att till fullo utnyttja 
informationssamhällcts möjligheter och därigenom ge gemenskapcns befolkning och 
företag en rad nya möjligheter inom handel, arbete, transport, miljö, utbildning och 
yrkesutbildning, hälsa samt ktiltui 
1'iämjande av en konkurrcnskraftig och hällbai tillväxl: Mälel med denna aktivitet är att 
utveckla och sprida kunskap och teknik för all skapa, utveckla och tillverka "rcna" 
produkter av hög kvalitet som kan konkurrera på morgondagens marknad. Denna 
utveckling omfattar transportsystem som är ekonomiska, säkra och som tar hänsyn till 
miljön och livsbetingelserna 
Skvdd av ekosystem: Målet med denna aktivitet är att utveckla och använda nödvändig 
kunskap och teknologi inom områdena miljö, energi och hållbar förvaltning av 
ekosystemets resurser, för att uppfylla flera olika behov och för att öppna nya 
marknader som ger arbetstillfallen. Temat skall kompletteras med den verksamhet inom 
kärnenergisektorn som beskrivs i Europeiska atomenergigemenskapens (Euratoms) 
Femte ramprogram. 
Stärkning av gemenskapsforskningcns intcinationclla roll: Målet med denna aktivitet är 
dels att bidra till gcnomförandet av gemenskapens utrikespolitik, i synnerhet inför 
unionens förestående utvidgning, och dels att främja det intemationella vetenskapliga 
och tekniska samarbctet i syfte att erhålla ömsesidiga och balanserade fördelar. 
Förnyelse samt integration av de små och medelstora företagen: Målet med denna 
aktivitet är att främja och underlätta utnyttjandet av forskningsresultaten och bidra till 
att innovativa företag uppstår. Aktiviteten skall hjälpa små och medelstora företag att 
91) 
enkelt fa tillgång till den avancerade teknik de behöver och till de möjligheter som 
gemenskapens forskningsprogram erbjuder. 
Stärkning av den mänskliga potentialen: Målet med denna aktivitet är att bevara och 
främja den kunskap som finns i gemenskapen genom förstärkt stöd till utbildning och 
fri rörlighet för forskare, förbättrat utnyttjande av forskningsinfrastrukturen och 
aktivering av samhällsvetenskaplig och ekonomisk forskningspotential för att 
identifiera dagens och framtidens ekonomiska och sociala tendenser och behov. 
Fcmlc ramprogrammct är upplagt kring nyckelåtgärder, aktiviteter för grundforskning 
och utveckling av gencrisk teknik, stöd till forskningsinfrastrukturen samt aktiviteter i 
enlighet med det andra, tredje och fjärde vcrksamhetsområdet (som omfattar särskilda 
aktiviteter och samordningsaktiviteter), som genomförs i syfle att säkerställa 
samordning mellan aktiviteter av liknande art som genomförs inom de olika delprogram 
som ingår i det första verksamhetsområdet. 
De vetenskapliga och teknologiska målen för Gemensamma forskningscentrets 
verksamhet sammanfaller med målen för Femte ramprogrammet, men måste även svara 
mot de krav som ställs i samband med gemenskapens politik på olika områden. 
Verksamheten ligger ofta inom områden som kräver ett opartiskt och oberoende 
kunnande på europeisk nivå, eller inom områden där GFC har tillgång till 
specialkunskap och särskilda anläggningar. 
Mälgruppcn för denna verksamhet bcstår av företag (i synnerhet små och medelstora 
företag), Ibrskningscenlia och univeisitet 
9.2 Skäl för åtgärdcn 
Med denna nya åtgärd kommer gemenskapen i enlighet med artikel 130f i EG-
fördraget att fortsätta att förstärka den europeiska industrins vetenskapliga och 
tekniska bas och främja utvecklingen av näringslivets internationella konkurrenskraft 
samt den forskning som krävs inom ramen för fördragets övriga kapitel. 
Denna fortsättning föreslås med utgångspunkt från de utvärderingar som genomförts (i 
samverkan med SEM2000) av de senaste fem årens verksamhet. Över 170 oberoende 
experter deltog i dessa utvärderingar, som genomfördes under andra hälften av 1996 
ochbörjanav 1997. 
Utvärderingarna visar att programmens mål i stort sett uppnåtts, och att programmen i 
synnerhet har inneburit att en rad aktiviteter av hög kvalitet kunnat finansieras. 
Ramprogrammet som helhet har ett betydande inflytande på den forskningsverksamhet 
som utförs i medlemsstaterna, och leder till att en mängd samarbetsnät upprättas mellan 
ländcrna. 
I de slutsatser som utvärderingsgrupperna sammanställde beträffande de senaste fem 
årens verksamhet visades också att ramprogrammet under årens lopp blivit till en 
allmän ram för verksamhet inom alltför många olika områden, och att det bör anpassas 
till de samhälleliga, ekonomiska och vetenskapliga förändringar som ägt rum. Därför 
bör medlen fördelas på ett mindre antal områden med noggrant fastställda mål och av 
grundläggande socioekonomisk betydelse. 
XI 
1 detta förslag till en ny åtgärd tas hänsyn till dessa rekommendationer. Därför har man 
valt att koncentrera insatserna på sju övergripande tcman (se punkt 9.1). 
9.3 Uppföljiiiiig och iitvärdcring av ätgärdcn 
Utvärdcringslbrfarandels art och regelbundenhet bör göra dct möjligt för 
kommissionen att uppfylla de plikler som uppstår cnligt artikel 5 i beslutet om Femte 
ramprogrammet, och att utvärdera delprogrammen. 
Varje år undersöker kommissionen ramprogrammets utveckling, i synnerhet utgående 
från de kriterier som anges i bilaga I till beslutet om Femte ramprogrammet. Därvid 
biträds kommissionen av oberoende, kvalificerade experter. Undersökningen syftar i 
första hand till att fastställa om programmets mål, prioriteter och finansiella medel 
fortfarande är anpassade till lägets utveckling. I förekommande fall lägger 
kommissionen fram förslag om ändring eller komplettering av ramprogrammet. 
Innan förslaget till Sjätte ramprogrammet läggs fram skall kommissionen dessutom ge 
oberoende, kvalificerade experter i uppdrag att genomföra en extern utvärdering av 
förvaltningen av gemenskapens verksamhet samt dess utveckling under de senaste fem 
åren, utgående från de kriterier som fastställs i bilaga I till beslutet om Femte 
ramprogrammet. Kommissionen skall vidarebefordra dessa experters slutsatser till 
Europaparlamentct, rådel, Ekonomiska och sociala kommitlcn och Regionkommittén, 
tillsammans mcd sina egna anmärkningar. 
9.4 Överensstämmelse med budgetplaneringen 
Anslagen för varje år skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för 
budgetplanen. De skall respektera det sammanlagda maximibelopp på 14 833miljoner 
ecu för ramprogrammet som fastställs i EG-fördraget. 
10. Administrativa utgifter 
I syfte att säkerställa en god förvaltning av resurserna kommer personal- och 
förvaltningskostnaderna att granskas noga, utgående från Femte ramprogrammets nya 
struktur. Denna granskning kommer att genomföras inom ramen för besluten om de 
delprogram genom vilka Femte ramprogrammet skall genomföras. 
Yl 
FINANSIERINGSOVERSIKT 
1. ATGÄRDENS BETECKNING 
lörslag till rådets beslut om Femte ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens 
(Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning (1998-2002), nedan kallat MFemte 
ramprogrammet'' 
2. BERÖRDA BUDGETPOSTER 
Underavsnitt B6 
3. RÄTTSLIG GRUND 
Artikel 7 i Euratomfördraget 
4. BESKR1VNING AV ÄTGÄRDEN 
4.1 Allmänt mål 
Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) kärnenergiforskning skall sättas i samband med 
behovet av att utveckla säkra och acceptabla energisystem som är miljövänliga och 
konkurrenskrafliga ur produktionskostnadssynpunkt. Det huvudsakliga målet är att på ett 
avgörande sätt bidra till diversifiering av energiförsörjningen, i synnerhet genom att utveckla 
kärnenergisystemens säkerhet, och på så sätt på kort eller lång sikt främja gemenskapens 
industriella konkurrenskraft. 
4.2 Period som omfattas av åtgärden 
1998-2002 
Bcstämmelser om lornyelse hänger samman med bestämmelserna rörande de forsknings- och 
utbildningsprogram som avses i artikel 7 i Euratomfördraget. 
5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 
5.1 Icke-obligatorLska utgifter 
5.2 Differentierade anslag 
5.3 Typ av inkomster som avses: 
Vissa associerade stater kan komma att bidra till fmansieringen av Femte ramprogrammet. 
F3 
I enlighet med artikel 92 och 96 i budgetförordningen kan GFC utnyttja inkomster från 
konkurrensinriktad verksamhet och andra tjänster som centret utför åt tredje man. 
I enlighet med artikel 27 i budgetförordningen kan vissa inkomster användas på nytt. 
6. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 
Europeiska atomenergigemenskapen deltar finansiellt i forskningsverksamheten, inbegripet 
demonstration och utbildning, nedan kallad "indirekta forsknings- och utbildningsåtgärder". 
Dessutom bedriver gemenskapen direkt forskningsverksamhet, inbegripet demonstration och 
utbildning, nedan kallad "direkta forsknings-och utbildningsåtgärder". 
1. Indirekta forsknings- och utbildningsåtgärder 
De indirekta forsknings- och utbildningsåtgärderna omfattar fem kategorier: åtgärder med 
kostnadsdelning, utbildningsstipendier, stöd till nätverk, samordnad verksamhet och stödåtgärder. 
Åtgärderna med kostnadsdelning utgör det viktigaste verktyget för genomförande av programmen. 
Gemenskapen deltar i dessa åtgärder med följande finansiella andelar: 
a) Åtgärder med kostnadsdelning. 
- Projekt för forskning och teknisk utveckling, demonstrationsprojekt och samordnade projekt 
Projekt för forskning och teknisk utveckling finansieras i allmänhet med upp till 50 % av de 
sUkJherdttigande utgifterna. 
Demonstrationsprojekt (projekt som syflar till att visa olika förlarandcns tekniska 
gcnomlbrbarhct, och som inle kan maiknadslbias i denna lbrm) finansieras i princip med 35% 
av de stödberättigande ulgifterna. 
Samordnade projekt (projekt som både omfattar forskning och teknisk utveckling, och 
demonstrationsaspekter) kan erhålla stöd som beräkms pä grimdval av det viklade genomsnillei 
av de lariffer som tillämpaspä de bäda delelementen. 
I särskilda fall kan juridiska personer som inte tillämpar internredovisning fa ersättning med 
100%avde stödberättigande extrautgifterna. 
- Stöd till tillgång till forskningsinfrastrukturen 
Gemenskapens stöd i syfte att främja ett optimalt utnyttjande av infrastrukturen kan uppgå till 
100 % av de stödberättigande extrautgifterna när en institution tar emot Euratoms 
forskargrupper och ställer anläggningar till deras förfogande. 
b) Utbildningsstipendier 
Gcmenskapsstödet kan uppgå till högst 100 % av de stödberättigande stipendiekoslnaderna 
samt omfatta ett bidrag till de stödberättigande kostnader som uppstår för värdinstitutionen om 
denna är belägen i gemenskapen. 
fr\ 
c) Stöd till nätverk 
Gemenskapens stöd kan uppgä lill maximall 100%» av de stödbctältigande extratitgifterna i 
samband med samordning och genomlbrande av temanätverk och maximall 100 % av de 
siödherätligande extratitgifterna i samband med upprättande och förvaltning av nälverkcn. 
d) Samordnad verksamhet 
Gemenskapsstödet kan uppgå till maximall 100% av de stödberättigande extrautgifterna i 
samband med samordningen. 
e) Stödåtgärder 
Gemenskapsstödet kan uppgå till maximalt 100 % av de stödberättigande utgiftema för 
älgärden. 
I bcsluten om antagandet av de delprogram genom vilka Femte ramprogrammet skall 
genomföras får undantag endast göras från de andelar som anges ovan för gemenskapens 
linansiella stöd till den berörda åtgärden i särskilda lall där noga angivna skäl skall föreligga. 
I dessa beslut kan ovan beskrivna indirekta forsknings- och utbildningsåtgärder preciseras, 
kompletteras eller undcrkastas ytterligare villkor eller begränsningar. 
2. Direkta forsknings- och utbildningsåtgärder 
De direkta forsknings- och utbildningsåtgärder som genomförs av Gemensamma 
forskningscentret (GFC) består av institutionella forskningsaktiviteter och institutionella 
aktiviteter till stöd för vetenskap och teknik. Gemenskapen finansierar normalt sett 100 % av 
utgiftema för de direkta forsknings- och utbildningsåtgärderna. 
3. Villkoren för gemenskapens deltagande i det gemensamma projektet JET, i verksamheten i 
samband med ITER, i associationskontrakten och i vissa uppgifter som endast kan utföras av 
näringslivet fastställs i respektive forsknings- och undervisningsprogram. 
7. BUDGETKONSEKVENSER 
7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad 
I beslutet om Femte ramprogrammet fastställs ett referensbelopp. Detta belopp omfattar 
finansieringen av forskningsåtgärder samt personal- och förvaltningskostnader. 
7.2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar 
Indirekta atgarder Fusion och fission 1 141 miljoner ecu 
Direkta atgarder GFC 326 miljoner ecu 
REFERENSBELOPP 1 467 miljoner ecu* 
& 
Det sammanlagda maximala beloppet för Europeiska gemenskapens Femte ramprogram uppgår 
till 14 833 miljoner ecu. Det sammanlagda beloppet för de båda ramprogrammen för perioden 
1998-2002 uppgår till 16 300 miljoner ecu. 
7.3 Vägledande lidsplan över anslag 
För ett effektivt genomlbrande av Femte ramprogrammet krävs en plan över hur de tillgängliga 
medlen skall fördelas mellan de olika åren. I följande tabell anges medlen för varje år under 
perioden 1998-2002 (de definitiva siffrorna kommer att fastställas av budgetmyndigheten). 
REELLA BELOPP 
ÅR 1998-2002 (MECU I nuvarande lostnadsläge) 
Femte ramprogrammet 
1998 l\M. 
1999 324 
2000 360 
2001 387 
2002 396 
TOTALT 1998-2002 1 467 MECU* 
*Det sammanlagda maximala beloppet för Europeiska gemenskapens Femte ramprogram uppgår 
till 14 833 miljoner ecu. Det sammanlagda beloppet för de båda ramprogrammen för perioden 
1998-2002 uppgår till 16 300miljoner ecu. 
8. BESTÄMMEKSER OM BEDRÄGER1BEKÄMPNING 
Det Ibrekommer en mängd administraliva och linansiella konlroller under alla etapper i 
programmet, frän undertccknandet av projektkontraktet till kontraklens genomlbrande. Bland 
dessa kontroller kan följande särskilt nämnas: 
• Innan kontraktet sluts: 
0 Förfarandet för urval av ansökningarna utgående från projektens vetenskapliga kvalitet 
och ett realistiskt förhållande mellan projektkostnaderna å ena sidan och projektens 
innehåll, varaktighet och resultat å den andra. 
0 Utvärdering av de fmansiella detaljuppgifter som inlämnas av den sökande i samband med 
kontraktförhandlingarna. 
fc 
EHci det att kontraklcl slulils: 
0 Granskning av utgiftsspecifikationer innan ersättning erhålls. Denna granskning utförs av 
tjänstemän på två nivåer (vetenskaplig och finansiell). 
0 Interna kontroller genomförda av styrekonomen. 
0 Kontroller på plats förekommer också och skall göra det möjligt att upptäcka misstag eller 
oegentligheter genom granskning av alla verifikat. För att göra dessa kontroller effektivare 
har kommissionen upprättat en revisionsavdelning som samordnar alla kontroller. Dessa 
kontroller utförs antingen av revisionsavdelningens personal, eller av revisionsfirmor med 
vilka kommissionen har slutit kontrakt, under tillsyn av revisionsavdelningens personal. 
0 Oanmalda kontroller kan genomlbras av kommissionens slyiekonom och av 
revisionsiällen 
9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET 
9.1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp 
För att uppnå de allmänna mål som nämns i punkt 4.1 ovan genomförs inom Femte 
ramprogrammet en rad forsknings- och utbildningsprogram som kan delas upp i tematiska och 
horisontella områden (samarbete med tredje land och internationella organisationer, spridning 
och utnyttjande av forskningsresultaten, utbildning och rörlighet för Euratoms forskare). 
Den verksamhet inom kämenergiområdet som bedrivs inom ramen för dessa forsknings- och 
utbildningsprogram skall komplettera de aktiviteter som genomförs inom ramen för 
nyckclåtgärderna och de allmänna energirelaterade aktiviteterna inom ramen för programmet 
"Skydd av ckosystcm" som bcskrivs i förslagct till Europeiska gemenskapens Femte 
ramprogram. Verksamhetens särskilda mål är skapandet av prototyper till reaktorcr som skall 
Ibregä elkraflverk och skall motsvaia samhällets behov (drinsäkerhet, miljövänlighet, ekonomisk 
livskrall) och säkerhetskraven för nukleära energisystem, i synnerhet med hänseende till nya 
exportmarknadcr. 
Beträffande de tematiska aspekterna är Femte ramprogrammet uppbyggt kring en 
"nyckelåtgärd", aktiviteter för grundforskning och utveckling av generisk teknik samt åtgärder 
till stöd för forskningsinfrastrukturen. De horisontella aspekterna i sin tur omfattar aktiviteter 
som har att göra med gemenskapspolitikens allmänna mål inom utrikespolitik, innovation och 
mänskliga resurser. 
De vetenskapliga och teknologiska målen för Gemensamma forskningscentrets verksamhet 
sammanfaller med målen för Femte ramprogrammet, men måste även svara mot de krav som 
ställs i samband med gemenskapens politik på olika områden. Verksamheten ligger ofta inom 
områden som kräver ett opartiskt och oberoende kunnande på europeisk nivå, eller inom 
områden där GFC har tillgång till spccialkunskap och särskilda anläggningar. 
Mälgruppen för denna verksamhet bestär av tbretag, forskningscentia och universitet. 
ft 
9.2 Skiil for älgärdcn 
Mcd tlenna nya ätgärd kommer gemeiiskapen i enlighel mcd Etiialomlbidraget att gcnom 
genomlbrandel av Ibrsknings- och ulbildningsprogrammen komplellera mcdlemsstaternas 
ätgärder inom kärncnergiområdel. 
Denna fortsättning föreslås med utgångspunkt från de utvärderingar som genomförts (i 
samverkan med SEM2000) av de senaste fem årens verksamhet. Dessa utvärderingar 
genomfördes under andra hälften av 1996 och början av 1997. 
Utvärderingarna visar att programmens mål i stort sett uppnåtts, och att programmen i synnerhet 
har inneburit att en rad aktiviteter av hög kvalitet kunnat finansieras. Ramprogrammet som 
helhet har ett betydande inflytande på den forskningsverksamhet som bedrivs i medlemsstaterna, 
och leder till att en mängd samarbetsnät upprättas mellan länderna. 
9.3 IJppföljning och utvärdcring av åtgärdcn 
Ulvardeiingslbilaiandets arl och regelbundenhet bör göra del möjligt för kommissionen att 
uppfylla de plikter som uppstär enligt arlikel 5 i beslutel om Femle ramprogrammet, och att 
utvärdera Ibrsknings- och ulbildningsprogrammen. 
Varje år undersöker kommissionen ramprogrammets utveckling, i synnerhet utgående från de 
kritcrier som anges i bilaga I till beslutet om Femte ramprogrammet. Därvid biträds 
kommissionen av oberoende, kvalificerade experter. Undersökningen syftar i första hand till att 
fastställa om programmets mål, prioriteter och finansiella medel fortfarande är anpassade till 
lägets utveckling. I förekommande fall lägger kommissionen fram förslag om ändring eller 
komplettering av ramprogrammet. 
Innan förslaget till Sjätte ramprogrammet läggs fram skall kommissionen dessutom ge 
oberoende, kvalificerade experter i uppdrag att genomföra en extern utvärdering av 
genomförandet av verksamhetsområdena (kontrollerad termisk kärnfusion och energisystem 
utgående från kärnklyvning) under de senaste fem åren, utgående från de kriterier som fastställs i 
bilaga I till beslutet om Femte ramprogrammet. Kommissionen skall vidarebefordra dessa 
experters slutsatser till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén 
tillsammans med sma egna anmärkningar. 
9.4 Övcrcnsstäiiimclsc mcd budgctplanchngcn 
Referensbeloppet för genomförandet av Femte ramprogrammet är 1 467 miljoner ecu. Anslagen 
för varje år skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen. 
10. ADMINISTRATTVA UTGEFTER 
I syfte att säkerställa en god förvaltning av resurserna kommer personal- och 
förvaltningskostnaderna att granskas noga, utgående från Femte ramprogrammets nya struktur. 
Denna granskning kommer att genomföras inom ramen för besluten om de forsknings- och 
utbildningsprogram genom vilka Femte ramprogrammet skall genomföras. 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 8slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 12 
Katalognummer : CB-CO-98-020-SV-C 
ISBN 92-78-30197-3 
Byrân fôr Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
7k