Särskild rapport Systemet för identifiering av 
jordbruksskiften (LPIS): ett 
användbart verktyg för att 
fastställa stödberättigandet 
för jordbruksmark  – men 
det skulle kunna förvaltas 
bättreSV 2016  nr 25
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Tfn +352 4398-1
Frågor:  eca.europa.eu/sv/Pages/ContactForm.aspx
Webbplats:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2016
Print ISBN 978-92-872-5947-9 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/494736 QJ-AB-16-025-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-5939-4 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/9963 QJ-AB-16-025-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-5931-8 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/633915 QJ-AB-16-025-SV-E
© Europeiska unionen, 2016
Kopiering tillåten med angivande av källan.
För all användning eller återgivning av de foton som inte ägs av Europeiska revisionsrätten på s. 17, 18, 19, 22 och 23 
måste tillstånd begäras direkt från upphovsrättsinnehavaren.
Systemet för identifiering av 
jordbruksskiften (LPIS): ett 
användbart verktyg för att 
fastställa stödberättigandet 
för jordbruksmark  – men 
det skulle kunna förvaltas 
bättre
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapport SV 2016  nr 25
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda bud -
getområden eller förvaltningsteman. För att uppnå så stor effekt som möjligt väljer vi ut och utformar gransknings -
uppgifterna med hänsyn till riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomster -
na eller utgifterna, framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning I – där ledamoten Phil Wynn Owen är ordförande – som är 
specialiserad på utgiftsområdet hållbar användning av naturresurser. Revisionsarbetet leddes av ledamoten Nikola -
os Milionis, med stöd av Ioulia Papatheodorou (kanslichef), Kristian Sniter (attaché), Helder Faria Viegas (förstechef), 
Jan Huth (uppgiftsansvarig) och Ramona Bortnowschi (biträdande uppgiftsansvarig). Granskningsteamet bestod 
av Marius Cerchez, Jindrich Dolezal, Blanka Happach, Christine Kleinsasser, Sven Kölling, Ioannis Papadakis, Roberto 
Resegotti, Bruno Scheckenbach och Maciej Szymura (revisorer). Tom Everett och Michael Pyper gav språkligt stöd, 
och Monika Schmidt var sekreterare.
Från vänster till höger: I. Papadakis, I. Papatheodorou, H. Faria Viegas, N. Milionis, M. Szymura, 
J. Huth, K. Sniter, R. Bortnowschi och R. Resegotti.
03
 Innehåll
Punkt
 Ordlista 
I–IV Sammanfattning 
1–7 Inledning
1–3 Bakgrund 
4–7 LPIS-specifikationer 
8–12  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmål och revisionsmetod
13–33  Del I – Trots goda resultat vid genomförandet av systemen för identifiering av 
jordbruksskiften finns det fortfarande utrymme för förbättringar 
14–15  Goda resultat vid genomförandet av LPIS-systemen 
16–20  Ortobilderna var oftast aktuella 
21–25  Bildtolkningen var inte alltid tillförlitlig eller entydig 
26–28  Tillämpningen av pro rata var inte alltid tillförlitlig 
29 Halvautomatiska undersökningsverktyg höll på att testas men de var ännu inte operativa 
30–31  Information om huruvida jordbrukaren faktiskt förfogar över marken fanns i några LPIS-system 
32–33  Informationen var otillräcklig för att det skulle gå att göra en fullständig bedömning av LPIS-
genomförandets kostnadseffektivitet 
34–55  Del II – Systemet för identifiering av jordbruksskiften höll på att uppgraderas för 
att uppfylla GJP-reformens krav 
35–43  Medlemsstaternas arbete med att anpassa LPIS till miljöanpassningsvillkoren gick framåt men var 
ännu inte klart 
44–55  Förenklingsarbetet pågår men är fortfarande en utmaning 
04 Innehåll 
56–72  Del III – Kommissionens övervakning av LPIS blev bättre men den var inte 
tillräckligt inriktad på systemets resultat
57–59  Kommissionens LPIS -vägledning förbättrades jämfört med den förra GJP-perioden
60–64 Handlingsplaner och finansiella korrigeringar för att åtgärda brister i LPIS 
65–69  Resultaten av kvalitetsbedömningar av LPIS var mindre tillförlitliga på grund av brister i metoden 
och tillämpningen
70–72  Resultaten av kvalitetsbedömningar utnyttjades inte tillräckligt för att förbättra kvaliteten på 
uppgifterna i LPIS
73–80  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I — LPIS-lager i enlighet med artikel 5.1 och 5.2 i förordning (EU) nr 640/2014
 Bilaga II  — Kvalitetsbedömningar 2015 uppdelade efter konformitetsklasser
 Kommissionens svar
05
 Ordlista
Administrativa kontroller : Formaliserade, automatiserade kontroller som de utbetalande organen gör av alla 
ansökningar för att verifiera stödberättigande och upptäcka eventuella oriktigheter.
Deklarerad areal : Den totala areal som deklareras (av alla jordbrukare) på ett referensskifte och som det 
utbetalande organet använder för sitt arbete.
Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) : Fonden tillhandahåller finansiering för direktstöd till 
jordbrukare, förvaltningen av jordbruksmarknader och ett antal andra syften, som åtgärder på djur- och 
växtskyddsområdena, livsmedelsprogram och informationsverksamhet.
Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum : Europeiska kommissionens interna vetenskapliga 
tjänst har anställda vetenskapsmän som bedriver forskning och ger oberoende vetenskapliga råd och stöd till 
EU:s politik. Den så kallade Mars-enheten inom det gemensamma forskningscentrumet utvecklar och uppdaterar 
metoden för kvalitetsbedömning.
Europeiska kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling (GD Jordbruk 
och landsbygdsutveckling) : GD Jordbruk och landsbygdsutveckling ansvarar för genomförandet av den 
gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingspolitiken inklusive jordbruksstöd, marknadsåtgärder, 
landsbygdsutveckling, kvalitetspolitik, ekonomiska och juridiska frågor, analys och utvärdering och för 
internationella förbindelser när det gäller jordbruk.
Fältbesök : Särskilda besök på fältet som görs som en del av en uppdatering eller kvalitetsbedömning av LPIS när 
bildtolkning inte räcker för att bedöma i vilken utsträckning ett referensskifte är stödberättigande.
Geospatial stödansökan : Ett förtryckt stödansökningsformulär och motsvarande grafiskt material för jordbrukare 
som tillhandahålls genom det datoriserade geografiska informationssystem som nämns i artikel 72.3 i förordning 
(EU) nr 1306/20131, och som används för bearbetning av rumsliga och alfanumeriska uppgifter om deklarerade 
arealer.
Gräs eller annat örtartat foder : Alla örtartade växter som är vanliga i naturlig betesmark eller brukar ingå 
i fröblandningar för betes- eller ängsmark i medlemsstaten, oavsett om marken används för betesdjur eller inte.
Integrerat administrations- och kontrollsystem (IACS) : Ett integrerat system som består av databaser över 
jordbruksföretag, ansökningar, jordbruksarealer och stödrättigheter (i de medlemsstater som tillämpar systemet 
med samlat gårdsstöd). Databaserna används för administrativa korskontroller av alla stödansökningar för de flesta 
EGFJ-åtgärder (t.ex. systemet med samlat gårdsstöd, systemet för enhetlig arealersättning eller andra direktstöd).
Jordbruksareal : Den totala areal som upptas av åkermark, permanent gräsmark och permanent betesmark eller 
permanenta grödor.
Jordbruksskifte : Ett stycke sammanhängande jordbruksmark som deklareras av en jordbrukare och som inte 
omfattar mer än en odlingsgrupp.
1 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den 
gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) 
nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).
06 Ordlista 
Jordbruksverksamhet : i) Att producera, föda upp eller odla jordbruksprodukter, inbegripet djurhållning för 
animalieproduktion, ii) att hålla en jordbruksareal i ett skick som gör den lämplig för bete eller odling, eller iii) att 
på jordbruksarealer som naturligt hålls i ett skick som lämpar sig för bete eller odling bedriva en minimiverksamhet 
som definieras av medlemsstaterna.
Kontroller på plats : När inspektörer från det utbetalande organet kontroller lagligheten och korrektheten hos 
arealstödstransaktioner och antingen besöker den sökande där verksamheten äger rum eller granskar nytagna 
satellitbilder av skiften (dvs. fjärranalys). Dessa kontroller ska göras systematiskt och på årsbasis av ett visst urval av 
jordbruksföretag. När det gäller större stödordningar, till exempel ordningen för grundstöd, systemet för enhetlig 
arealersättning eller de flesta landsbygdsutvecklingsåtgärder, ska 5 % av alla berörda stödmottagare kontrolleras på 
plats.
Kontrollzon för kvalitetsbedömning av LPIS : Slumpvis utvald zon som används för 
kvalitetsbedömningskontrollen, för vilken det finns aktuella nationella ortofoton eller fjärranalysdata med mycket 
hög upplösning.
Kvalitetaspekt : En av sex specifika aspekter som används vid kvalitetsbedömning för att bedöma kvaliteten hos 
ett LPIS-system och identifiera brister i det (artikel 6 i förordning (EU) nr 640/3014).
Kvalitetsbedömning : En årlig kontroll där medlemsstater eller regioner testar tillförlitligheten hos sina LPIS-
uppgifter på grundval av vissa kvalitetsaspekter. Metoden för kvalitetsbedömning utvecklas och justeras av 
det gemensamma forskningscentrumet. Resultatet av kvalitetsbedömningar övervakas av GD Jordbruk och 
landsbygdsutveckling.
LPIS-lager : En visuell framställning av en geografisk datamängd i en digital kartmiljö. Med lager avses ett stratum 
av den geografiska verkligheten i ett visst område.
LPIS-uppdatering : Åtgärder som medlemsstater vidtar i LPIS för att registrera ändringar av mark över tiden, till 
exempel genom att rita ut korrekta gränslinjer för jordbruksskiften, fastställa graden av stödberättigande för 
jordbruksmark, avgränsa icke stödberättigande områden och fastställa pro rata-kategorier för varje referensskifte 
som berörs.
Maximal stödberättigande areal : Antalet potentiellt stödberättigande hektar inom ett visst stödsystem eller en 
viss stödåtgärd. Inom LPIS-systemen bestäms taket för den maximala stödberättigande arealen bland annat av 
referensarealen på referensskiftet.
Område med ekologiskt fokus : Område som utsetts i enlighet med artikel 46 i förordning (EU) nr 1307/20132 
för att generera miljövinster, förbättra den biologiska mångfalden och bevara attraktiva landskap. Områden med 
ekologiskt fokus får inbegripa landskapselement, buffertremsor, beskogade arealer, mark i träda, arealer med 
kvävefixerande grödor etc.
2 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar 
som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009 
(EUT L 347, 20.12.2013, s. 608).
07 Ordlista 
Ordningen för grundstöd : Stödordning för jordbrukare som bygger på stödrättigheter som tilldelas jordbrukare 
det första året som stödordningen tillämpas och som de aktiverar varje år.
Ortobilder : Ortokorrigerade (som korrigerats för distorsion) fotografier och andra bilder som tagits från flygburna 
plattformar eller satellitplattformar.
Permanent gräsmark och permanent betesmark (kallas tillsammans permanent gräsmark) : Mark som 
utnyttjas till att odla gräs eller annat örtartat foder naturligt (självsådd) eller genom odling (insådd) och som inte 
har ingått i växtföljden på jordbruksföretaget under minst fem år. Annan vegetation som kan betas får ingå, som 
buskar och/eller träd, under förutsättning att den övervägande andelen utgörs av gräs och annat örtartat foder. 
Den berörda medlemsstaten beslutar själv om definitionen även kan innefatta mark som kan betas, där enligt 
etablerade lokala sedvänjor gräs och annat örtartat foder traditionellt inte utgör den dominerande växtligheten på 
betesmarken.
Referensskifte : En geografiskt avgränsad areal med en unik identifiering som är registrerad i det system för 
identifiering av jordbruksskiften som avses i artikel 70 i förordning (EU) nr 1306/2013, med ett standardvärde för 
potentiellt stödberättigande hektar inom ett visst stödsystem eller en viss stödåtgärd.
Revisionsförklaring : Resultatet av en årlig finansiell revision och regelefterlevnadsrevision där vi granskar 
tillförlitligheten i EU:s räkenskaper och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Iakttagelserna 
och slutsatserna i revisionsförklaringen offentliggörs i vår årsrapport.
System för identifiering av jordbruksskiften (LPIS) : Ett geografiskt informationssystem som gör att IACS kan 
geolokalisera, visa och rumsligt integrera sina konstituerande variabler, såsom anges i artikel 70 i förordning 
(EU) nr 1306/2013 och artikel 5 i förordning (EU) nr 640 (2014)3. Det innehåller olika rumsliga datamängder från 
flera källor som tillsammans bildar ett register över samtliga jordbruksarealer (referensskiften) i den aktuella 
medlemsstaten och de maximala stödberättigande arealerna inom EU:s olika stödsystem i första och andra pelaren 
av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP). LPIS-systemen innehåller alfanumeriska och grafiska element.
Testserie för utförande ( Executable Test Suite, ETS ): En samling testfall (kvalitetsaspekter) som ska användas för 
att testa LPIS-systemet i syfte att visa att det beter sig på ett visst sätt.
Tvärvillkor : En mekanism som innebär att jordbrukare måste följa en rad grundregler om miljö, folkhälsa och 
djurhälsa, djurskydd och/eller markanvändning för att få hela stödet.
Uppskattad felnivå : Vår årliga bästa uppskattning av felet i en betalningskategori. Det beräknas på grundval av 
resultaten av granskningen av ett representativt urval av transaktioner. Det anges som de felaktiga betalningarnas 
andel av betalningarnas totala värde. Procentsatsen ligger med 95 % sannolikhet inom ett konfidensintervall med 
en undre och övre gräns.
Utbetalande organ : Ett organ i medlemsstaten som ansvarar för att förvalta jordbruksstöd.
Åtgärder för miljö- och klimatvänligt jordbruk : Åtgärder för miljö- och klimatvänligt jordbruk är bland 
de viktigaste landsbygdsutvecklingsåtgärderna när det gäller anslag från Europeiska jordbruksfonden för 
landsbygdsutveckling och syftar till att ge miljö- och klimatrelaterade samhällsvinster.
3 Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 
nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt 
administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor (EUT L 181, 20.6.2014, s. 48).
08
 Sammanfattning
I
Ett system för identifiering av jordbruksskiften (LPIS) är ett it-system som bygger på flyg- eller satellitbilder där alla 
jordbruksskiften i medlemsstaterna är registrerade. Det är en central kontrollmekanism inom den gemensamma 
jordbrukspolitiken (GJP) som syftar till att kontrollera stödberättigandet vid arealbaserade bidrag, som uppgick till 
cirka 45,5  miljarder  euro 2015. I revisionsrättens revisionsförklaring uppskattades felnivån för Europeiska garanti -
fonden för jordbruket (EGFJ) till 2,9 % (2,2 % utan tvärvillkorsfel) för 2014. Närmare hälften av felen gällde arealer. 
Systemet spelar också en allt större roll för att kontrollera efterlevnaden av olika miljöåtaganden. I de 28 medlems -
staterna används för närvarande 44 nationella eller regionala LPIS-system med över 135 miljoner referensskiften.
II
Vi granskade om LPIS-systemen förvaltades väl av medlemsstaterna och övervakades på ett lämpligt sätt av kom -
missionen. Vi gjorde granskningsbesök vid kommissionen och i fem medlemsstater (med sex LPIS-system). Vi skick -
ade även en enkät till samtliga medlemsstater.
III
Vår slutsats var att LPIS är ett användbart verktyg för att fastställa stödberättigandet för jordbruksmark men att det 
skulle kunna förvaltas bättre. De senaste årens resultat av den granskning vi utfört inför revisionsförklaringarna har 
visat att handlingsplaner och finansiella korrigeringar har åtgärdat brister i LPIS i de berörda medlemsstaterna. Det 
finns dock utrymme för ytterligare förbättringar, i synnerhet av följande aspekter:
- Vi identifierade några brister i LPIS-processerna som påverkar medlemsstaternas möjlighet att på ett tillförlitligt 
sätt kontrollera stödberättigandet för mark. Ortobilderna i LPIS var oftast aktuella, men däremot var tolkningen 
av dem inte alltid tillförlitlig eller entydig. Några av LPIS-systemen innehöll ytterligare information om ägande 
och arrende för att säkerställa att alla skiften hade deklarerats av rätt jordbrukare. Vidare analyserade med -
lemsstaterna inte kostnadseffektiviteten hos sina LPIS-system för att kunna utforma de tillhörande kontrollerna 
bättre.
- Vi konstaterade att medlemsstaterna hade gjort framsteg när det gällde att uppgradera sina LPIS-system för att 
uppfylla GJP-kraven för 2014–2020. LPIS-systemen hade dock ännu inte helt anpassats till miljöanpassningsvill -
koren. Några av kommissionens ansträngningar att förenkla GJP hade gett blandade resultat.
- Med hjälp av bättre vägledning om LPIS, regelbundna revisioner och uppföljning av medlemsstaternas hand -
lingsplaner och finansiella korrigeringar genomför kommissionen sin övervakningsroll bättre. Men tillförlitlig -
heten hos de årliga kvalitetsbedömningarna i medlemsstaterna av LPIS-systemens ändamålsenlighet minska -
des av att den metod som tillämpades hade brister och av att kommissionens kontroller och uppföljning var 
otillräckliga.
09 Sammanfattning 
IV
Baserat på våra granskningsiakttagelser lämnar vi följande rekommendationer:
a) Med utgångpunkt från en kvantifierad kostnadsnyttoanalys och en riskbedömning bör medlemsstaterna öka 
sina ansträngningar att göra uppgifterna tillförlitligare (genom att förstärka uppdateringsprocessen, förtydliga 
användningen av pro rata- alternativet och kontrollera om jordbrukaren förfogar över marken).
b) Med stöd från kommissionen bör medlemsstaterna utforma och införa en ram för att bedöma kostnaden för 
att driva och uppdatera sina LPIS-system i syfte att mäta systemens resultat och kostnadseffektiviteten hos 
systemförbättringar.
c) Medlemsstaterna bär säkerställa att de, med hjälp av sina LPIS-system, på ett tillförlitligt sätt identifierar och 
registrerar – och senare på ett ändamålsenligt sätt övervakar – områden med ekologiskt fokus, permanent gräs -
mark och nya markkategorier.
d) Kommissionen bör se över den nuvarande rättsliga ramen för LPIS i syfte att förenkla och effektivisera några av 
reglerna för nästa GJP-period.
e) Kommissionen bör göra en kostnadsnyttoanalys för att fastställa om urvalet för kvalitetsbedömningar kan bli 
mer representativt så att populationen av skiften i LPIS täcks bättre.
f) Kommissionen bör förbättra sin övervakning av kvalitetsbedömningarnas resultat genom att analysera even -
tuella inkonsekvenser i rapporteringen av dem, följa upp dem, ge medlemsstaterna återkoppling och se till att 
handlingsplaner utarbetas och genomförs när det krävs.
10
 Inledning
Bakgrund
01 
Den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) finansierar, via Europeiska garan -
tifonden för jordbruket (EGFJ), direktstöd till jordbrukare och åtgärder för att 
bemöta instabilitet på marknaden eller miljörelaterade utmaningar (”första pela -
ren”). GJP medfinansierar också landsbygdsutvecklingsprogram i EU:s medlems -
stater (”andra pelaren”) via Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveck -
ling (Ejflu). Syftet med den reformerade GJP för perioden 2014–2020 är att göra 
direktstödet bättre riktat, rättvisare och mer miljöanpassat.
02 
För att säkerställa att betalningarna är lagliga har man för GJP infört ett integre -
rat administrations- och kontrollsystem (IACS), en uppsättning omfattande ad -
ministrativa kontroller och kontroller på plats av stödansökningar, som förvaltas 
av medlemsstaterna. Systemet för identifiering av jordbruksskiften (LPIS) är en 
nyckelkomponent i IACS. Det är ett it-system som bygger på ortobilder (flyg- eller 
satellitfoton) där alla jordbruksskiften i medlemsstaterna registreras. Det används 
främst för två syften, dels för att tydligt lokalisera all stödberättigande jordbruk -
smark inom referensskiften, dels för att beräkna deras maximala stödberättigan -
de areal. LPIS används för korskontroller vid de administrativa kontrollförfarande -
na och som underlag för det utbetalande organets kontroller på plats4.
03 
Ursprungligen skulle LPIS-systemen användas för att kontrollera arealbaserat 
stöd, som för närvarande5 motsvarar betalningar på upp mot 40  miljarder  euro 
för första pelaren i GJP6 och omkring 5,5 miljarder euro för andra pelaren i GJP7. 
En del medlemsstater har också använt sina LPIS-system för att kontrollera om 
jordbrukare har respekterat några av miljöreglerna för tvärvillkor eller arealre -
laterade landsbygdsutvecklingsordningar, som stöd till miljövänligt jordbruk 
och mindre gynnade områden. Under GJP-perioden 2014–2020 ska en del av 
direktstödet till jordbrukare gå till jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på 
klimatet och miljön. Några av de nya skyldigheterna avseende miljöanpassning 
(se punkt 35 i del II) ska övervakas med hjälp av LPIS.4 För GJP-perioden 2007–2013 
finns den centrala LPIS-
lagstiftningen i artikel 17 
i rådets förordning (EG) 
nr 73/2009 av den 
19 januari 2009 om 
upprättande av gemensamma 
bestämmelser för system för 
direktstöd för jordbrukare 
inom den gemensamma 
jordbrukspolitiken och om 
upprättande av vissa 
stödsystem för jordbrukare, 
om ändring av förordningarna 
(EG) nr 1290/2005, (EG) 
nr 247/2006 och (EG) 
nr 378/2007 samt om 
upphävande av förordning 
(EG) nr 1782/2003 (EUT L 30, 
31.1.2009, s. 16) och i artikel 6 
i kommissionens förordning 
(EG) nr 1122/2009 av den 
30 november 2009 om 
tillämpningsföreskrifter för 
rådets förordning (EG) 
nr 73/2009 vad gäller 
tvärvillkor, modulering och 
det integrerade 
administrations- och 
kontrollsystem inom de 
system för direktstöd till 
jordbrukare som införs genom 
den förordningen och om 
tillämpningsföreskrifter för 
rådets förordning (EG) 
nr 1234/2007 när det gäller 
tvärvillkoren för stöd inom 
vinsektorn. För perioden 
2014–2020 regleras LPIS främst 
av artikel 70 i förordning (EU) 
nr 1306/2013 och artiklarna 5 
och 6 i förordning (EU) 
nr 640/2014.
5 Enligt beloppen i EU:s 
allmänna budget för 2015.
6 Betalningsbemyndiganden 
omfattar främst 
budgetposterna 05 03 01 01, 
systemet med samlat 
gårdsstöd, 
28 342 miljoner euro; 
05 03 01 02, systemet för 
enhetlig arealersättning 
7 806 miljoner euro och delar 
av 05 03 01 03 till 05 03 03, 
övriga direktstöd på totalt 
4 328 miljoner euro 
(omfördelningsstöd, särskilda 
program för unionens yttersta 
randområden, arealstöd för 
bomull och partiellt särskilt 
stöd (artikel 68).
7 De arealrelaterade 
stödordningarna för 
landsbygdsutveckling inom 
budgetpost 
05 04 Landsbygdsutveckling 
svarar för cirka hälften av 
betalningsbemyndigandena 
på 11 162 miljoner euro.
11 Inledning 
LPIS-specifikationer
04 
LPIS bygger på referensskiften. Ett referensskifte är en geografiskt avgränsad 
jordbruksareal med en unik identifiering8. Jordbrukarna förväntas noga granska 
alla kartor och identifiera och utesluta all obrukad mark och icke stödberättigan -
de element på skiften, som byggnader, gårdsplaner, undervegetation, vägbanor, 
skog, sjöar etc. från sina ansökningar.
05 
LPIS tekniska specifikationer varierar från en medlemsstatet till en annan efter -
som det finns olika typer av referensskiften (se tabell 1 ). Huvudtyperna beskrivs 
kortfattat nedan.8 Se artiklarna 2.25 och 5.2 
i förordning (EU) nr 640/2013 
och artikel 4.1 e i förordning 
(EU) nr 1307/2013.Tabell 1Kännetecken för olika typer av referensskiften
Jordbruksskifte Fastighets-område Jordbruksblock Fysiskt/topografiskt block
Främsta 
kännetecken- En odlingsgrupp
- En jordbrukare- En eller flera jordbrukare
- Baserat på ägande
- En eller flera odlingsgrupper- En jordbrukare
- En eller flera odlingsgrupper
- Inga naturliga gränser- En eller flera jordbrukare
- Areal kantad av vissa element 
(diken, häckar, stenmurar etc.)
- En eller flera odlingsgrupper
Främsta 
uppgiftskällaJordbrukarens ansökan Fastighets-register Jordbrukarens ansökan Administrativ klassificering
Källa:  Europeiska revisionsrätten och Europeiska kommissionen (det gemensamma forskningscentrumet).

12 Inledning 
06 
Belgien, Tyskland och Förenade kungariket har ett LPIS-system för varje region. 
Alla övriga medlemsstater har ett eget LPIS-system som täcker hela landet. För 
närvarande finns det totalt 44 LPIS-system som innehåller över 135 miljoner refe -
rensskiften (se figur 1 ).
07 
LPIS-systemen förvaltas av medlemsstaterna som ansvarar för kvaliteten på de 
uppgifter som läggs in i deras system. Kommissionen har en övervakningsroll. 
Den ger medlemsstaterna vägledning och stöd, granskar ändamålsenligheten 
hos deras LPIS-system och kan tillämpa finansiella korrigeringar om det finns 
brister i LPIS-kontrollerna och följer upp handlingsplaner. Kommissionen har 
också infört kvalitetsbedömningen av LPIS som innebär att medlemsstaterna är 
skyldiga att varje år testa kvaliteten på sina LPIS-system. Figur 1Olika typer av LPIS-system i EU
Källa: Europeiska revisionsrätten på grundval av rapporterna om kvalitetsbedömningar av LPIS 2014 och 2015. 
 
  
Jordbruksskifte
Fastighetsområde
Jordbruksblock
Fysiskt/Topogra/f_iskt block
13
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmål 
och revisionsmetod
08 
Syftet med revisionen var att fastställa om det system för identifiering av jord -
bruksskiften som genomförts inom den gemensamma jordbrukspolitiken var 
lämplig för sitt syfte.
09 
Vi försökte besvara följande övergripande granskningsfråga:
Förvaltas systemet för identifiering av jordbruksskiften (LPIS) väl?
10 
För att besvara frågan kontrollerade vi om LPIS gjorde att medlemsstaterna 
på ett tillförlitligt sätt kunde kontrollera mätningen av och stödberättigandet 
för mark som jordbrukare begär stöd för ( del I ) och om systemen höll på att 
anpassas för att uppfylla kraven inom GJP 2014–2020, särskilt dem som gäller 
skyldigheter avseende miljöanpassning och behovet av att förenkla politikens 
genomförande ( del II ). Slutligen granskade vi om kommissionen uppfyllde sin 
övervakningsroll på ett lämpligt sätt ( del III ).
11 
Vi utförde revisionen mellan juli 2015 och april 2016. Vi besökte Europeiska 
kommissionen och fem medlemsstater (Österrike, Tyskland (Saarland och Nordr -
hein–Westfalen), Irland, Polen och Förenade kungariket (Skottland)). Medlems -
staterna valdes ut på grundval av de belopp som betalas ut där, deras system 
för referensskiften och de revisioner som både vi och kommissionen nyligen har 
utfört. I varje medlemsstat gjorde vi intervjuer, analyserade rutiner och uppgif -
ter, och granskade ett urval av skiften för att kontrollera tillförlitligheten hos de 
uppgifter som lagras i systemet. Totalt granskade vi över 400 referensskiften på 
skärm9 i närvaro av nationella myndigheter, varav över 100 besöktes på plats10. 
Urvalet var riskbaserat för att vi skulle identifiera områden där LPIS-systemen 
skulle kunna förbättras.
12 
Vi skickade dessutom en enkät till medlemsstaterna som omfattade samtliga 44 
LPIS-system för att få nyckeluppgifter och nyckelinformation om hur de var struk -
turerade och tillämpades. Vidare gjorde vi en dokumentanalys av tidigare gransk -
ningsiakttagelser som både vi och kommissionen har gjort och en genomgång 
av tidigare studier. Vi gjorde ytterligare skrivbordsgranskningar för att analysera 
mer information om de LPIS-system som används av medlemsstater eller regio -
ner som inte besöktes under granskningen. Slutligen intervjuade vi tjänstemän 
vid kommissionen och granskade relevanta dokument i sammanhanget.9 I siffran ingår inte alla de 
referensskiften som 
analyserades på skärm 
i Nordrhein–Westfalen. Här 
hade granskningsteamet 
obegränsad tillgång till en 
skrivskyddad version av LPIS 
före, under och efter 
granskningsbesöket.
10 Vid besöken på plats 
bedömde vi framförallt om 
den stödberättigande 
jordbruksarealen hade 
fastställts korrekt och om den 
registrerade informationen 
i det aktuella LPIS-systemet 
överensstämde med 
referensskiftets faktiska status.
14
 Del I
Trots goda resultat vid genomförandet av 
systemen för identifiering av jordbruksskiften 
finns det fortfarande utrymme för förbättringar
13 
För att fungera för det avsedda syftet måste LPIS-uppgifterna vara aktuella, 
tillförlitliga och fullständiga om de administrativa kontrollerna ska bli ändamål -
senliga. Medlemsstaterna måste regelbundet uppdatera sina ortobilder och 
bedöma dem på ett korrekt sätt. När bilderna inte kan tolkas på ett entydigt sätt 
bör medlemsstaterna överväga, efter att ha bedömt risker och kostnader när det 
gäller ytterligare kontroller, att besöka de aktuella skiftena för att på plats korrekt 
fastställa den maximala stödberättigande arealen. All information som krävs för 
att bedöma markens stödberättigande bör finnas i LPIS. Med stöd från kommis -
sionen behöver medlemsstaterna också samla in information om LPIS-systemens 
resultat för att kunna väga kostnaderna för ytterligare förbättringar mot den 
förväntade nyttan.
Goda resultat vid genomförandet av LPIS-systemen
14 
Vi har regelbundet granskat genomförandet av LPIS-systemen i medlemsstaterna 
i samband med vår årliga revisionsförklaring. Under förutsättning att den gra -
fiska informationen i ett LPIS-system uppdateras och analyseras korrekt, bidrar 
systemet på ett betydande sätt till att förebygga och avslöja arealrelaterade fel 
i stödansökningar. Tack vare att kommissionen har gett ut bättre vägledning 
(se punkterna 57–59) och att kommissionen och medlemsstaterna har infört 
handlingsplaner (se punkterna 60–61) har uppgifterna i LPIS-systemen blivit allt 
tillförlitligare under de senaste åren. Korrigerande åtgärder har lett till att icke 
stödberättigande arealer har tagits bort från LPIS i flera medlemsstater, och kom -
missionen har gjort stora finansiella korrigeringar (se punkterna 62–64).
15 
Som en del av arbetet inför revisionsförklaringen uppskattar vi varje år felnivån 
för EGFJ. För 2014 uppskattade vi att den var 2,9 % baserat på de 183 transaktio -
ner som granskades11. Siffran låg nära men över väsentlighetsgränsen på 2 %. 
Arealrelaterade fel svarade för 44 % av den uppskattade felprocenten inom EGFJ. 
Hälften av felen låg under 2 % och hade därför endast en begränsad inverkan på 
den uppskattade övergripande felnivån.
Ortobilderna var oftast aktuella
16 
Medlemsstaterna måste regelbundet uppdatera sina LPIS-system för att kunna 
kontrollera att jordbrukare bara får stöd för stödberättigande jordbruksarealer. 
Eftersom skiften kan ändras på naturlig väg eller på grund av mänskliga interven -
tioner satsar medlemsstaterna i första hand på att ofta ta fram nya ortobilder och 
snabbt lägga in dem i sina LPIS-system. Detta är nödvändigt för att säkerställa att 
systemet tillförlitligt och korrekt återspeglar de specifika villkoren på platsen.11 Den uppskattade felnivån för 
EGFJ utan tvärvillkor var 2,2 % 
2014.
15
Del I – Trots goda resultat vid genomförandet av systemen 
för identifiering av jordbruksskiften finns det fortfarande 
utrymme för förbättringar 
17 
Gamla ortobilder medför en risk för att LPIS-uppgifterna inte längre är korrekta. 
Kommissionen har rekommenderat att datamängden i LPIS i princip bör uppda -
teras under en period på tre till fem år12 så att systemet återspeglar situationen 
på marken. Vi fann att LPIS-fotona av en väsentlig del av skiftena i Skottland inte 
uppdaterades vart femte år (se ruta 1 ).12 I GD Jordbruk och 
landsbygdsutvecklings årliga 
verksamhetsrapport för 2014, 
slutrapport, bilaga 10, del 3.2, 
ABB 03 sägs att LPIS-systemen 
måste vara uppdaterade och 
att medlemsstaterna därför 
bör överväga att löpande 
förnya sina ortobilder under 
en period av 3–5 år beroende 
på hur terrängen utvecklas (på 
grund av mänskliga 
interventioner eller avsaknad 
av sådana).
Exempel på gamla ortobilder i LPIS
I Skottland  träffade vi på foton som hade tagits 2008 och 2009 och därför var över sju år gamla. Myndigheter -
na uppskattade att över 35 000 av skiftena i LPIS (6,9 % av samtliga foton) hade fotograferats före 2010.Ruta 1
18 
Under revisionen identifierade vi god praxis när det gällde att regelbundet lägga 
in ortobilder i LPIS, till exempel i Österrike, Tyskland (Nordrhein–Westfalen och 
Saarland) och Polen.
19 
Vissa medlemsstater har ansträngt sig särskilt för att lägga i den nya uppsättning -
en ortobilder i tid. Nordrhein–Westfalen lade 2015 till och med in ortobilder som 
hade tagits samma vår i sitt LPIS-system (och kallade dem för preliminära digitala 
flygfoton). Sådana snabba insatser hjälper till att hålla systemet uppdaterat och 
minskar antalet tidsödande och arbetskrävande återkrav om markens stödberät -
tigande ändras. Historiska ortofoton lagras dessutom i systemet och kan tas fram 
för att visa hur ett referensskifte tidigare såg ut i LPIS.
16
Del I – Trots goda resultat vid genomförandet av systemen för 
identifiering av jordbruksskiften finns det fortfarande utrymme 
för förbättringar 
20 
Vi fann också fall när det tog längre tid att lägga in nya ortobilder i LPIS. I Öst -
errike tog det över ett år. I Skottland var uppdateringen av LPIS också mycket 
försenad13, främst på grund av bristen på personal som kunde tolka bilderna men 
också på att leverantören tillhandahöll nya ortobilder för sent.
Bildtolkningen var inte alltid tillförlitlig eller entydig
21 
Förutom att ortobilderna regelbundet ska förnyas måste de nya ortofotona tolkas 
systematiskt och korrekt för att säkerställa att stödberättigande jordbruksareal 
redovisas korrekt och icke stödberättigande arealer utesluts korrekt i LPIS. Natio -
nella myndigheter måste kunna tolka bilderna de får korrekt för att kunna göra 
tillförlitliga administrativa kontroller av jordbrukares ansökningar. Kommissionen 
rekommenderar att nationella myndigheter gör systematiska tolkningar av nya 
ortobilder när de kommer in. Ett utbetalande organ som vi besökte (för Saarland) 
hade ingen sådan systematisk process för tolkning av bilder.
22 
Vår revision bekräftade14 att den fototolkning som gjordes när LPIS uppdaterades 
inte alltid var tillförlitlig, vilket ledde till att felaktiga maximala stödberättigande 
arealer registrerades i respektive LPIS-system. Närmare bestämt markerades area -
ler eller icke stödberättigande element på ett felaktigt sätt (se ruta 2 ).13 När det gäller flygningarna 
under 2014 och de 160 000 
skiften som hade fotograferats 
hade endast 90 000 
behandlats fram till oktober 
2015.
14 Se i det här sammanhanget 
även vår årsrapport för 2014 
och i synnerhet 
rekommendation 1 i kapitel 7: 
”Medlemsstaterna bör 
anstränga sig mer för att ha 
tillförlitlig och aktuell 
information i sina LPIS-
databaser om 
jordbruksmarkens storlek och 
stödberättigande, framför allt 
permanent betesmark, och 
systematiskt analysera och 
använda all tillgänglig 
information i samband med 
de administrativa kontrollerna, 
bland annat aktuella 
ortofoton, och på så sätt 
undvika att betalningar görs 
för mark som inte är 
stödberättigande” (EUT C 373, 
10.11. 2015).
17
Del I – Trots goda resultat vid genomförandet av systemen 
för identifiering av jordbruksskiften finns det fortfarande 
utrymme för förbättringar 
Exempel på felaktig bedömning av maximal stödberättigande areal som kunde ha 
identifierats genom bildtolkning
Icke stödberättigande areal bedömdes felaktigt
I Saarland  identifierade vi skiften som var registrerade som helt stödberättigande men där det av de nya 
ortofotona tydligt framgick att de till största delen inte berättigade till stöd (de var igenvuxna).Ruta 2
Bild i Saarlands LPIS:
© Det utbetalande organet i  Saarland
Vad vi såg på plats
Källa:  Europeiska revisionsrätten© Det utbetalande organet i SkottlandI Skottland identifierade vi icke stödberättigande arealer som hade registrerats felaktigt i LPIS. I LPIS hade ett 
referensskifte som delvis var starkt sluttande och täckt av stenar utan växttäcke registrerats som helt stödbe -
rättigande. De röda pilarna pekar på några av problemområdena.
18
Del I – Trots goda resultat vid genomförandet av systemen för 
identifiering av jordbruksskiften finns det fortfarande utrymme 
för förbättringar 
23 
Ibland räcker det inte enbart att tolka bilder för att korrekt bedöma om mark 
på ortofoton är stödberättigande. När det gäller åkermark eller vanlig gräsmark 
kan man i allmänhet genom bildtolkning på ett tillförlitligt sätt identifiera den 
stödberättigande areal som ska registreras i LPIS. Så är det dock inte alltid när 
det handlar om specifika typer av gräsmark, som skogsbeklädd betesmark eller 
bergsängar (se ruta 3 ).Icke stödberättigande element inte uteslutna på ett korrekt sätt
I Österrike  hade en sjö markerats på ett felaktigt sätt. Skiftet hade också ett hus på den maximala stödberät -
tigande arealen.
I Irland  fick ett skifte en maximal stödberättigande areal på 1,4 hektar i LPIS efter att jordbrukaren hade an -
mält en ändring av arealen, trots att gårdsplanen och ett skjul ingick i skiftet som därför inte alls berättigade 
till stöd.
I Nordrhein–Westfalen  fann vi andra exempel på brister som hade förekommit när den korrekta maximala 
stödberättigande arealen skulle fastställas.Ruta 2
© Det utbetalande organet i Österrike (AMA)
19
Del I – Trots goda resultat vid genomförandet av systemen 
för identifiering av jordbruksskiften finns det fortfarande 
utrymme för förbättringar 
Enbart bildtolkning ger inte alltid ett entydigt resultat
I Skottland fann vi skiften som i stödansökan uppgavs vara skogsbeklädd betesmark (se LPIS-bilden till 
vänster) men som i verkligheten inte berättigade till stöd eftersom de antingen inte betades eller inte kunde 
betas eftersom det inte fanns något gräs under träden (se LPIS-bilden till höger). Detta kunde bara bekräftas 
vid ett besök på platsen. Skiftena hade felaktigt tagits med i den maximala stödberättigande arealen och 
tidigare beviljats stöd.Ruta 3
Bild i Skottlands LPIS:
© Det utbetalande organet i Skottland
Vad vi såg på plats:
Källa:  Europeiska revisionsrätten
Bild i Skottlands LPIS:
© Det utbetalande organet i Skottland
Vad vi såg på plats:
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
20
Del I – Trots goda resultat vid genomförandet av systemen för 
identifiering av jordbruksskiften finns det fortfarande utrymme 
för förbättringar 
24 
När det är tveksamt om skiften – i synnerhet gräsmark – verkligen utnyttjas för 
jordbruk gör myndigheterna i några medlemsstater fältbesök i samband med 
uppdateringsprocessen för att få stöd för den bildtolkning som de har gjort på 
skärm. Vi konstaterade att Österrike (bergsängar) och Skottland ansträngde sig 
i detta avseende, men också att Skottland låg mycket efter med sina besök (med 
över 76 000 fältbesök) som hade planerats för att säkerställa att informationen 
i LPIS var aktuell men som ännu inte hade gjorts, främst på grund av bristande 
resurser.
25 
Särskilda besök på fältet är det enda sättet att säkerställa korrekthet när bildtolk -
ningen inte är entydig, men de innebär en kostnad. Deras antal och omfattning 
bör därför planeras noga genom att kostnaden för större noggrannhet vägs mot 
den förväntade nyttan avseende betalningarnas korrekthet.Ibland avgörs skiftets stödberättigande av om det finns gräs eller inte under träd eller annan vegetation, till 
exempel ormbunkar, ärttörne eller bräken. I extrema fall, vilket bekräftades i  Irland , kan detta fullständigt 
ändra bedömningen av stödberättigandet, men det kan inte upptäckas vid bildtolkning.
Bräken med gräs under  
(stödberättigande eller delvis stödberättigande i  Irland) 
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
Bräken utan gräs under  
(icke stödberättigande i  Irland)
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
Vi fann andra exempel på brister som gällde skiften med gräsmark i  Österrike  och Nordrhein–Westfalen .Ruta 3
21
Del I – Trots goda resultat vid genomförandet av systemen 
för identifiering av jordbruksskiften finns det fortfarande 
utrymme för förbättringar 
Tillämpningen av pro rata var inte alltid tillförlitlig
26 
Medlemsstaterna kan använda ett pro rata-system i sina LPIS-system för referens -
skiften med permanent gräsmark som både innehåller stödberättigande jord -
bruksmark och icke stödberättigande naturliga element som undervegetation, 
träd, stenar, buskar eller sly. För att fastställa den stödberättigande arealen inom 
referensskiften tillämpar medlemsstaterna olika procentenheter för stödberätti -
gandet som påverkar stödets storlek15. Man vill på detta sätt göra det enklare att 
fastställa den stödberättigande arealen på skiften där den exakta graden av stöd -
berättigande inte är självklar. Konstruktioner som uppförts av människor, såsom 
byggnader, permanenta gator eller betongmurar, ingår inte i denna kategori utan 
ska undantas och markeras i LPIS innan pro rata kan tillämpas.
27 
Med pro rata-systemet är det i allmänhet inte tillräckligt med bildtolkning eller 
automatiska bedömningar utan överväganden, eller vid behov bekräftelse på 
plats, för att på ett tillförlitligt sätt fastställa den korrekta stödberättigande area -
len. Under revisionen besökte vi ett antal bergsskiften i Österrike16 och samägda 
områden i Irland17 för vilka en pro rata-bedömning hade gjorts. Vi konstaterade 
på plats att nationella inspektörer och/eller bildtolkare hade svårt att markera 
skiften konsekvent, tillämpa de olika stödberättigandekoefficienterna och fast -
ställa enskilda procentandelar för stödberättigande (se ruta 4 ). Nationella myn -
digheter hade inte skapat lämpliga riskhanteringsstrategier, såsom omfattande 
och illustrativa pro rata-kataloger med tydliga beskrivningar och bedömningskri -
terier för varje stödberättigandekoefficient, fältbesök i tveksamma fall eller kom -
pletterande tekniska verktyg för att lösa problemen på ett tillfredsställande sätt.
28 
Kommissionen rekommenderar medlemsstaterna att vara mycket noggranna när 
de bedömer gräsmark med en stödberättigandekoefficient under 50 % eftersom 
risken för fel är mycket hög18. I Österrike infördes ett system för beräkning av are -
alen på bergsbetesmark med spridda träd, stenar och andra hinder. Låga stödbe -
rättigandekoefficienter var möjliga i både Österrikes och Irlands pro rata-system 
(se ruta 5  för ett exempel som gäller Österrike).15 Artikel 10 i kommissionens 
delegerade förordning (EU) 
nr 640/2014.
16 Fem bergsskiften i regionerna 
Niederösterreich, Steiermark, 
Salzburg och Oberösterreich.
17 Fyra samägda skiften i Irland, 
som vanligen är större 
områden med betesmark som 
ägs av mer än en person. Varje 
andelsägare äger en 
symbolisk andel av den totala 
arealen.
18 Teknisk vägledning om 
pro rata-systemet för 
permanent gräsmark från det 
gemensamma 
forskningscentrumet, 
DS-CDP-2015-06 final.
22
Del I – Trots goda resultat vid genomförandet av systemen för 
identifiering av jordbruksskiften finns det fortfarande utrymme 
för förbättringar 
Exempel på felaktiga pro rata-bedömningar som visar på begränsningar hos 
bilderna i LPIS
I Irland  hade ett skifte med gräsmark som delvis var täckt av buskar, träd, ormbunkar och ljung registrerats 
i LPIS som stödberättigande till 90 %. Vid revisionsbesöket bedömdes det vara stödberättigande endast till 
70 %, vilket betyder att en del av stödet kan ha varit för högt.
Exempel på skiften med låga stödberättigandekoefficienter
Det referensskifte med skogsmark som visas nedan, med lite grästäckning under träden, hade registrerats 
i Österrikes  LPIS som stödberättigande till 21 %. På plats konstaterade vi att den andelen var för hög.Ruta 4 Ruta 5Bild i Irlands LPIS:
Bild i Österrikes LPIS:
© Det utbetalande organet i Skottland © Det utbetalande organet i Österrike (AMA)Vad vi såg på plats:
Vad vi såg på plats:
Källa:  Europeiska revisionsrätten. Källa:  Europeiska revisionsrätten.

23
Del I – Trots goda resultat vid genomförandet av systemen 
för identifiering av jordbruksskiften finns det fortfarande 
utrymme för förbättringar 
Halvautomatiska undersökningsverktyg höll på att 
testas men de var ännu inte operativa
29 
Ett sätt att minska risken för att stödberättigande arealer registreras felaktigt 
i LPIS och få mer objektiva resultat är att ta fram och tillämpa undersöknings -
verktyg som automatiskt reagerar på förändringar. Baserat på ortobilder kan 
programvara hjälpa till att tolka bilder genom att identifiera former, föremål, 
strukturer eller förhållandet till närliggande segment. Medlemsstater som Öster -
rike och Irland övervägde olika sådana verktyg för att tolka uppgifter i LPIS. Även 
om testerna ännu inte har lett fram till något entydigt resultat (se ruta 6 ) note -
rar vi ländernas intresse för att göra uppgifterna allt tillförlitligare och använda 
innovativ teknik, både för att öka tillförlitligheten och minska de administrativa 
kostnaderna.
De resultat som har uppnåtts med hjälp av halvautomatiska undersökningsverktyg 
i Österrike
I Österrike  gjordes nyligen en studie för att testa tillförlitligheten hos ett halvautomatiskt undersökningsverk -
tyg som tagits fram av universitet för naturresurser och livsvetenskaper i Wien. När man jämför resultatet för de 
stödberättigande arealer som registrerats i Österrikes LPIS (vänstra bilden) med dem som fastställts med hjälp 
av halvautomatiska undersökningsverktyg (högra bilden) kan man konstatera att det finns stora skillnader.Ruta 6
Källa : ©Atzberger, C., The current capabilities of (semi-)automatic determination of pasture grazing areas using remote sen -
sing  (den aktuella kapaciteten att (halv-)automatiskt fastställa betesmarksareal med hjälp av fjärranalys), Wien 2014.

24
Del I – Trots goda resultat vid genomförandet av systemen för 
identifiering av jordbruksskiften finns det fortfarande utrymme 
för förbättringar 
Information om huruvida jordbrukaren faktiskt 
förfogar över marken fanns i några LPIS-system
30 
Jordbrukare måste förfoga över den areal som de begär stöd för (t.ex. genom att 
äga eller arrendera den) för att ha rätt till jordbruksstöd. Om jordbrukarna inte 
ombeds tillhandahålla bevis för att de har laglig rätt till den mark som de begär 
stöd för finns det risk för att de får ersättning för mark som de inte förfogar över, 
till exempel allmän mark eller privat mark som ägs av andra enheter. Även om 
EU-lagstiftningen inte kräver det anser vi det vara god praxis att LPIS, när det 
är görligt och kostnadseffektivt, kompletteras med information om huruvida 
jordbrukaren förfogar över skiftena. Medlemsstaterna skulle då kunna kontrollera 
denna information mot stödansökningar, vilket vi såg i Skottland (se ruta 7 ).
God praxis i fråga om att kontrollera bevis för rätten att använda mark
I Skottland  måste alla ändringar av ägande eller rätt att använda skiften som deklareras stödjas av lämpliga 
bakgrundsdokument som undertecknats av båda parterna som gjort överföringen. På samma sätt måste 
alla nya skiften som deklareras stödjas av ett dokument som styrker rätten att använda marken. Skottlands 
LPIS-system innehåller information om markägare och/eller arrendeavtal.Ruta 7
31 
De fyra övriga medlemsstater som vi granskade kräver bara ibland att jordbruka -
re ska lämna bevis på ägande, arrende eller annan rätt till marken som de begär 
ersättning för, och medlemsstaterna kan därför inte alltid vara säkra på att de 
referensskiften som är registrerade i deras LPIS-system helt och juridiskt sett står 
till jordbrukarens förfogande. Vi fann fall i Österrike och Nordrhein–Westfalen där 
delar av skiften som gränsade mot skogsmark eller låg längs vägar inte stod till 
jordbrukarens förfogande men trots det hade deklarerats och fått stöd. Den aktu -
ella informationen från fastighetsregistret, som redan hade förts in i LPIS, hade 
inte använts som ytterligare informationskälla.
25
Del I – Trots goda resultat vid genomförandet av systemen 
för identifiering av jordbruksskiften finns det fortfarande 
utrymme för förbättringar 
Informationen var otillräcklig för att det skulle gå att 
göra en fullständig bedömning av LPIS-
genomförandets kostnadseffektivitet
32 
LPIS viktigaste funktioner är att lokalisera, identifiera och kvantifiera jordbruk -
smark. Som vi beskrev i punkterna 16–29 har medlemsstaterna satsat stora 
finansiella resurser på att införa, driva och uppdatera sina LPIS-system. Vi försök -
te därför samla in information om kostnaderna för LPIS från medlemsstaterna 
och kommissionen. Medlemsstaterna kunde inte lämna tillförlitlig och jämförbar 
information om kostnaderna. De hade svårt att kvantifiera den samlade investe -
ringskostnaden för sina LPIS-system, de årliga driftskostnaderna och kostnaden 
för specifika delar, som processen för att uppdatera LPIS-systemen eller de olika 
LPIS-lagren eller för kvalitetsbedömning. Medlemsstaterna kan därför inte bedö -
ma kostnadseffektiviteten hos systemförbättringar.
33 
Kommissionen har information om inrättandet av LPIS-system i nya medlemssta -
ter och om bildkostnaderna. Emellertid hade kommissionen inte begärt informa -
tion från medlemsstaterna om löpande kostnader och inte heller tillhandahållit 
vägledning om hur den kan tas fram på ett tillförlitligt och jämförbart sätt. Kom -
missionen kan därför inte på ett tillfredsställande sätt bedöma de kostnader som 
följer av nya systemkrav eller den politiska utvecklingen.
26
 Del II  
Systemet för identifiering av jordbruksskiften höll 
på att uppgraderas för att uppfylla GJP-reformens 
krav
34 
Medlemsstaternas LPIS-system måste uppgraderas för att uppfylla de nya kraven 
i GJP 2014–2020. Ändringarna gäller främst de nya obligatoriska kraven på mil -
jöanpassning som knyter ytterligare 30 % utöver grundstödet till vissa metoder 
som kan inverka gynnsamt på klimatet och miljön i hela EU. Vi analyserade i viken 
utsträckning LPIS kan användas för att övervaka dessa miljöanpassningskrav. 
I sammanhanget granskade vi också hur några medlemsstater frivilligt har infört 
vissa landskapselement som är skyddade inom tvärvillkor och landsbygdsut -
veckling i sina LPIS-system. Eftersom en av kommissionens nyckelprioriteringar 
är att förenkla GJP för att uppnå bättre resultat med mindre komplicerade regler 
analyserade vi också kommissionens ansträngningar i detta avseende.
Medlemsstaternas arbete med att anpassa LPIS till 
miljöanpassningsvillkoren gick framåt men var ännu 
inte klart
35 
Med den nya gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) 2014–2020 infördes ”grönt 
direktstöd”. För att få detta stöd är jordbrukarna skyldiga att bevara permanent 
gräsmark, tillämpa diversifiering av grödor och avsätta en del av åkermarken till 
områden med ekologiskt fokus19 (se figur 2 ).
36 
LPIS kan var ett ändamålsenligt verktyg för övervakning av permanent gräsmark 
och vissa områden med ekologiskt fokus (se punkterna 37–41), men det är mindre 
lämpligt för mer tillfälliga krav som diversifiering av grödor (se figur 2 ). LPIS är 
därför inte ett lämpligt verktyg när det utbetalande organet ska göra administra -
tiva kontroller av om diversifiering av grödor verkligen har ägt rum.19 Förordning (EU) nr 1307/2013.
27
Del II – Systemet för identifiering av jordbruksskiften höll på 
att uppgraderas för att uppfylla GJP-reformens krav Figur 2Miljöanpassning: en grundläggande översikt
Källa:  Europeiska kommissionen.
30/uni00A0% av anslaget för direktstöd för tillämpning av tre grundläggande metoder: 
Motsvarighet: Medlemsstater kan besluta att en jordbrukare, i stället för dessa tre metoder, kan använda metoder som 
anses motsvara dessa (till exempel växelbruk i stället för diversi/f_iering av grödor).Bevarande av ett ” område med ekologiskt fokus”  som utgör minst 5 % av företagets åkerareal  
 √   Gäller endast jordbruksföretag med åkermark på mer än 15 hektar 
 √   Ökar till 7/uni00A0% efter kommissionens rapport 2017 och ett lagstiftningsförslag 
 √   Områden med ekologiskt fokus kan utgöras av åkerrenar, buﬀertremsor, mark i träda, landskapselement, 
beskogade arealer, terrasser, områden med fånggrödor, växttäcke och kväve/f_ixerande grödor, skottskogar med kort 
omloppstid, trädjordbruk och markremsor utmed skogsbryn Diversiﬁering av grödor 
 √   Minst två grödor när ett företags åkermark överstiger 10 hektar 
 √   Minst tre grödor när ett företags åkermark överstiger 30 hektar 
 √   En huvudgröda får täcka högst 75/uni00A0% av åkerarealen och två huvudgrödor högst 95/uni00A0% av åkrearealen Bevarande av permanent gräsmark  
√   Förbud mot plöjning i utsedda områden 
 √   Nationell/regional andel med /f_lexibilitet på 5/uni00A0%
28
Del II – Systemet för identifiering av jordbruksskiften höll på att 
uppgraderas för att uppfylla GJP-reformens krav 
Brister när medlemsstaterna fastställer permanent 
gräsmark
37 
Permanent gräsmark anses allmänt ha en positiv inverkan på miljön och bör 
skyddas. Det är mark som utnyttjas till att odla gräs eller annat örtartat foder 
antingen naturligt (självsådd) eller genom odling (insådd) och som inte har ingått 
i växtföljden på jordbruksföretaget under minst fem år20. Det finns lagstadgade 
begränsningar för hur permanent gräsmark får ställas om till åkermark. För att 
undvika en stor nedgång ska medlemsstaterna se till att andelen arealer som 
utgörs av permanent gräsmark i förhållande till den totala jordbruksareal som 
jordbrukare deklarerar inte minskar med mer än 5 %21.
38 
Vi såg ett exempel på god praxis i Saarland där ett del-lager i LPIS gjorde det 
möjligt att på lägsta möjliga nivå spåra och övervaka när enskilda skiftesdelar 
övergick till permanent gräsmark, till exempel när skiften delas eller slås samman. 
I de övriga fem medlemsstaterna/regionerna som vi besökte fanns det risk för att 
ändringar av permanent gräsmark eller mark som ska bli permanent gräsmark 
inte upptäcks på grund av olämplig övervakning och ofullständiga källuppgifter 
i LPIS (se ruta 8 ).
Lagret för områden med ekologiskt fokus höll på att 
tas fram av medlemsstaterna
39 
Den nya lagstiftningen föreskriver att medlemsstaterna ska registrera alla per -
manenta områden med ekologiskt fokus i ett lager i sina LPIS-system senast 2018 
för att de ska kunna kontrollera om jordbrukare har uppfyllt sin skyldighet att 
generellt bevara minst 5 % av sin mark som områden med ekologiskt fokus22.
40 
I det grafiska material som tillhandahålls stödmottagaren från och med ansök -
ningsåret 2016 måste typ, storlek och läge anges för de områden med ekologiskt 
fokus som identifierades under föregående år, inklusive för de områden som 
inte är permanenta23. För att uppfylla den här bestämmelsen kommer medlems -
staterna att behöva ha ett grundlager för områden med ekologiskt fokus i sina 
LPIS-system före 2018. I ett vägledningsdokument från kommissionen anges att 
lagret för områden med ekologiskt fokus från det första året (2015) ska innehålla 
alla de potentiella områden av detta slag som medlemsstaten väljer ut och som 
förväntas vara stabila under minst tre år24. Kommissionens tolkning är avsedd att 
säkerställa att lagret för områden med ekologiskt fokus byggs upp gradvis för att 
vara fullt operativt till 2018.20 Artikel 4.1 h i förordning (EU) 
nr 1307/2013.
21 Artikel 45.2 i förordning (EU) 
nr 1307/2013.
22 För att det ska gå att räkna ut 
procentandelen räknas till 
exempel landskapselement 
inte in i arealen utan viktas och 
omvandlas till hektar.
23 Artikel 17.4 i kommissionens 
genomförandeförordning (EU) 
nr 809/2014 av den 17 juli 2014 
om regler för tillämpningen av 
Europaparlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 1306/2013 
vad gäller det integrerade 
administrations- och 
kontrollsystemet, 
landsbygdsutvecklingsåtgärder 
och tvärvillkor (EUT L 227, 
31.7.2014, s. 69).
24 GD Jordbruk och 
landsbygdsutveckling, EFA 
layer guidance document  
(vägledning om lagret för 
områden med ekologiskt 
fokus) (DSCG/2014/31 final 
rev1).
29
Del II – Systemet för identifiering av jordbruksskiften höll på 
att uppgraderas för att uppfylla GJP-reformens krav 
41 
På vår enkät svarade en majoritet av medlemsstaterna/regionerna (26 av 44) att 
de redan helt hade infört lagret för områden med ekologiskt fokus i sina LPIS-sys -
tem, och de övriga 18 att de skulle vara klara till 2018, i enlighet med förordning -
ens krav. De besökta medlemsstaterna håller på att digitalisera alla permanenta 
områden med ekologiskt fokus på eller angränsande till åkermark. Skottland har 
dock ännu inte digitaliserat några områden med ekologiskt fokus i sin LPIS, och 
Nordrhein–Westfalen har inte alltid korrekt fastställt områdenas kategori och 
storlek, vilket lett till felberäkningar eftersom koefficienterna är olika för element 
som till exempel häckar eller skogsdungar25. När myndigheterna i Irland förde 
samman lagret för områden med ekologiskt fokus med de permanenta land -
skapselementen i LPIS beslutade de att använda en annan uppsättning informa -
tion än den som används av den nationella kartmyndigheten för att lokalisera 
element inom områden med ekologiskt fokus som häckar och dräneringsdiken. 
Eftersom detta lager inte tekniskt överensstämmer med det nuvarande lagret 
i Irlands LPIS förskjuts gränser och polygoner för elementen inom områdena med 
ekologiskt fokus i LPIS, vilket gör det svårt att exakt lokalisera dem.25 Se bilaga X till förordning (EU) 
nr 1307/2013: till exempel 
räknas 1 m häck 
(omvandlingsfaktor 5 och 
vägningsfaktor 2) som 10 m2 
område med ekologiskt fokus, 
medan 1 m2 skogsdunge 
(vägningsfaktor 1,5) endast 
räknas som 1,5 m2.Brister i övervakningen av permanent gräsmark
Typen av jordbruksmark måste övervakas år efter år, med hjälp av LPIS, för att det ska gå att avgöra om åker -
mark har blivit permanent gräsmark, vilket är fallet om den sedan minst fem år i allmänhet har använts till att 
odla gräs eller annat örtartat foder, trots att marken under denna period har plöjts och det örtartade fodret 
ersatts med ett annat örtartat foder.
Spårbarheten under den femåriga återställningsperioden inte säkerställd
I Österrike  försvinner referensskiftenas kopplingar till tidigare år när de överförs mellan jordbrukare eller änd -
rar storlek. Följden blir att statusen på marken i LPIS inte längre kan identifieras på ett tillförlitligt sätt och att 
potentiell permanent gräsmark inte upptäcks. Situationen är likadan i  Polen  och Skottland  eftersom deras 
LPIS-system inte innehåller information om åldern på gräsmark som inte är permanent (t.ex. andra eller tredje 
året med grästäckning). Myndigheterna kan därför inte hålla reda på gräsmarksskiften för att säkerställa att de 
återregisteras i LPIS som permanent gräsmark när femårscykeln är slut. En liknande situation råder i  Irland .
LPIS innehåller ingen information om var exakt den permanenta gräsmarken är belägen
I Nordrhein–Westfalen  går det i allmänhet inte att skilja mellan permanent gräsmark och jordbruksmark 
inom ett referensskifte. Eftersom jordbrukarnas teckningar av brukade arealer, som ingick i stödansökan, inte 
fördes in i LPIS gick det inte att spåra den exakta formen på permanent gräsmark och potentiell permanent 
gräsmark.Ruta 8
30
Del II – Systemet för identifiering av jordbruksskiften höll på att 
uppgraderas för att uppfylla GJP-reformens krav 
Brister vid registreringen av landskapselement som 
skyddas av tvärvillkoren eller miljöprogrammet för 
jordbruket
42 
Skyddet av områden med miljövänligt fokus är en fortsättning på annan politik 
eller andra instrument som ska främja ett miljövänligare jordbruk, som tvärvillkor 
eller åtgärder för miljö- och klimatvänligt jordbruk inom ramen för landsbygdsut -
veckling. Inom dessa regler har medlemsstaterna fastställt normer för skyddet av 
miljömässigt känsliga områden och vissa typer av landskapselement (som buskar, 
träd, buffertremsor eller skogsdungar).
43 
Enligt EU:s nuvarande rättsliga ram är medlemsstaterna inte skyldiga att rita in 
de landskapselement som skyddas av tvärvillkor i LPIS. Trots det visade svaren på 
vår enkät att 28 medlemsstater hade gjort det enligt sin nationella lagstiftning. 
16 medlemsstater/regioner svarade att dessa element inte var helt registrerade 
i LPIS. Tre av de fem besökta medlemsstaterna registrerade landskapselement 
som skyddas av tvärvillkor i sina LPIS-system. Om sådana element identifieras 
och registreras korrekt i LPIS kan systemet användas för att hålla reda på even -
tuella ändringar eller fall av bristande efterlevnad och för att kontrollera att 
elementen inte i strid med reglerna avlägsnas eller förstörs över tiden, vilket 
vore ett ändamålsenligt stöd vid administrativa korskontroller. Detsamma gäller 
för medlemsstater som Österrike, som betalar stöd till åtgärder för miljö- och 
klimatvänligt jordbruk för vissa typer av landskapselement. Vi fann brister som 
gällde korrekt identifiering och registrering av sådana element i LIPS-systemen 
i Österrike och Tyskland (se ruta 9 ). Svårigheterna att genomföra tillförlitliga lager 
för landskapselement i LPIS-systemen visar vilka utmaningar som väntar när ett 
heltäckande och ändamålsenligt lager för områden med ekologiskt fokus ska 
införas.
31
Del II – Systemet för identifiering av jordbruksskiften höll på 
att uppgraderas för att uppfylla GJP-reformens krav 
Exempel på felaktig identifiering och registrering av landskapselement
I Nordrhein–Westfalen  var landskapselement som skyddas av tvärvillkor inte alltid korrekt avgränsade. Vissa 
delar av de uteslutna landskapselement som visas nedan (markerade med orange), som skogsdungar eller träd 
på rad, var i realiteten stödberättigande, medan andra landskapselement av samma typ inte hade registrerats.Ruta 9
© Lantbruksnämnden i  Nordrhein–Westfalen.
I Österrike  registrerade det utbetalande organet rutinmässigt remsor av beskogade arealer som landskap -
selement (skogsdunge – blå triangel) trots att de ingår i angränsande skogar. Det betyder i allmänhet att 
jordbruksföretagen som brukar den angränsande jordbruksarealen inte förfogar över rätten till den och att de 
därför inte uppfyller kraven för stöd inom miljöprogrammet för jordbruket.
© Det utbetalande organet i Österrike (AMA)
32
Del II – Systemet för identifiering av jordbruksskiften höll på att 
uppgraderas för att uppfylla GJP-reformens krav 
Förenklingsarbetet pågår men är fortfarande en 
utmaning
44 
Förenkling är ett av kommissionens främsta mål26. Den anser att GJP måste för -
enklas för att göra jordbruksekonomin konkurrenskraftigare, bevara och skapa 
arbetstillfällen och bidra till en sund utveckling av landsbygdsområden27. I prin -
cip ska förenklingen även gälla LPIS.
45 
En ny uppsättning LPIS-relaterade regler har antagits i specifika förordningar28 
tillsammans med miljöanpassningskraven. Här ingår ytterligare krav (t.ex. en 
obligatorisk geospatial stödansökan, fler LPIS-lager (se listan med obligatoriska 
LPIS-lager i  bilaga 1 ) och alternativ (dvs. stabilitetströskeln och 100-trädsregeln) 
för medlemsstaterna. Slutligen innebär integreringen av nya kategorier stödbe -
rättigande mark ytterligare utmaningar för LPIS-systemen eftersom etablerade 
lokala sedvänjor varierar.
Den geospatiala stödansökan - ett användbart verktyg
46 
För att identifiera alla jordbruksskiften som används av en enda mottagare och 
för att behandla de tillhörande rumsliga och alfanumeriska uppgifterna mås -
te myndigheter i medlemsstaterna förse alla stödmottagare med ett förtryckt 
formulär för en geospatial stödansökan och motsvarande grafiskt material senast 
201829. Svaren på vår LPIS-enkät visade att 33 medlemsstater/regioner redan hade 
ett sådant system som visar hur alla stödansökningar rumsligen korsar informa -
tionen i LPIS. De övriga elva medlemsstaterna/regionerna30 hade (ännu) inte ett 
sådant system.
47 
I princip ska jordbrukare inom en snar framtid börja lämna in sina stödansök -
ningar med hjälp av geospatiala metoder, det vill säga läget och storleken på 
deras skiften ska hämtas från bilder i LPIS. Men från 2018 när systemet ska vara 
helt infört – och endast när stödmottagare inte har möjlighet att göra det – ska 
de nationella eller regionala myndigheterna antingen ge dem tekniskt stöd eller 
tillhandahålla stödansökan på papper. Myndigheterna ska också se till att de 
deklarerade arealerna digitaliseras.26 Se http://www.consilium.
europa.eu/sv/policies/
cap-simplification .
27 Se http://ec.europa.eu/
agriculture/simplification/
index  en.htm.
28 Förordning (EU) nr 1306/2013, 
kommissionens delegerade 
förordning (EU) nr 640/2014 
och kommissionens 
genomförandeförordning (EU) 
nr 809/2014.
29 Artikel 17 i förordning (EU) 
nr 809/2014.
30 Varav åtta tyska regioner.
33
Del II – Systemet för identifiering av jordbruksskiften höll på 
att uppgraderas för att uppfylla GJP-reformens krav 
48 
Våra granskningsresultat visar att kvaliteten på informationen i LPIS-systemen 
har förbättrats betydligt där den geospatiala stödansökan har införts (t.ex. i Öst -
errike och Saarland). Vid administrativa kontroller upptäcker man omedelbart 
när referensskiften/jordbruksskiften överlappar geometriskt eller inkonsekventa 
skiftesgränser genererar felkoder. Polen har också redan utvecklat ett elektro -
niskt system för geospatiala stödansökningar så att jordbrukarna kan ansöka 
elektroniskt. För ansökningsåret 2015 gjordes dock färre än 1 % av ansökningarna 
elektroniskt eftersom de polska jordbrukarna föredrog att använda de traditio -
nella ansökningarna i pappersform.
The visited Member States decided not to apply the 
stability threshold
49 
De besökta medlemsstaterna beslutade att inte tillämpa stabilitetströskeln.En ny 
komponent i GJP:s ram för 2014–2020 är att medlemsstaterna kan välja att inte 
uppdatera sina LPIS-system om differensen mellan den nya maximala stödberät -
tigande arealen på ett referensskifte och den areal som tidigare fastställts är min -
dre än 2 % (den så kallade stabilitetströskeln)31. Syftet med den nya regeln är att 
förenkla den administrativa hanteringen av LPIS. Emellertid gav kommissionen 
medlemsstaterna anvisningar32 och uppgav att även om medlemsstaterna inte är 
juridiskt skyldiga att uppdatera när differensen är mindre än 2 % rekommende -
ras de ändå att göra det (dvs. utesluta de delar som inte ska ingå i den maximala 
stödberättigande arealen) när den stödberättigande arealen har ändrats påtag -
ligt33, oavsett om att ändringen är mindre än 2 %. Ingen av de medlemsstater 
som vi besökte under granskningen valde att tillämpa stabilitetströskeln på 2 %.
Den frivilliga 100-trädsregeln – en komplicerad 
uppgift
50 
Den nya GJP-ramen innehåller en bestämmelse om att områden med spridda 
träd på jordbruksmark nu anses vara stödberättigande om det inte finns mer än 
100 träd per hektar och jordbruksverksamhet kan utföras på ett liknande sätt 
som på skiften utan träd i samma område34. Träd som anses kunna betas ska inte 
räknas för gränsen på 100 träd. Enligt kommissionens tolkning är träd som kan 
betas de träd som i sin helhet är tillgängliga för produktionsdjurs bete. Vår analys 
bekräftade att det är svårt att identifiera sådana träd med hjälp av bildtolkning, 
vilket leder till osäkerhet vid bedömningen av markens (partiella) berättigande 
till jordbruksstöd, och innebär komplikationer och administrativa bördor för 
medlemsstaterna.31 Artikel 5.3 i förordning (EU) 
nr 640/2014.
32 DSCG/2014/33 – FINAL REV 3, 
avsnitt 3.2.
33 Ett icke stödberättigande 
inslag har tillkommit (t.ex. ett 
nybyggt hus).
34 Artikel 9.2 i förordning (EU) 
nr 640/2014: Ett 
jordbruksskifte som innehåller 
spridda träd ska anses vara 
stödberättigande areal under 
förutsättning att 
jordbruksverksamhet kan 
utföras på ett liknande sätt 
som på skiften utan träd 
i samma område och antalet 
träd per hektar inte överstiger 
en maximal trädtäthet. 
Trädtätheten ska fastställas av 
medlemsstaterna och anmälas 
på grundval av traditionella 
odlingsmetoder, 
naturförhållanden och 
miljöskäl.
34
Del II – Systemet för identifiering av jordbruksskiften höll på att 
uppgraderas för att uppfylla GJP-reformens krav 
Nya specifikationer för stödberättigande mark var en 
utmaning för LPIS
51 
Med de nya bestämmelserna för GJP 2014–2020 infördes nya specifikationer och 
förtydliganden när det gäller stödberättigande mark. Den allmänna regeln är 
att endast jordbruksmark som är registrerad i LPIS-systemen och huvudsakligen 
används för jordbruksverksamhet berättigar till stöd inom första pelaren. Stödbe -
rättigandet fastställs utifrån markens status (åkermark, permanent gräsmark och 
permanenta grödor) och hur den används. Godkända verksamheter är jordbruks -
produktion (t.ex. odling av grödor) eller att hålla den i ett skick som gör den 
lämplig för bete eller odling. Det senare kräver antingen att jordbrukarna regel -
bundet (t.ex. varje år) bedriver en minimiverksamhet på marken eller att den har 
vissa kännetecken som gör den lämplig för bete eller odling. Detta gäller i princip 
för alla typer av mark.
52 
När medlemsstater har definierat en ”minimiverksamhet” för mark som inte 
används för produktion är det osannolikt att resultatet av den kan kontrolleras 
i LPIS. Endast områden som är helt igenvuxna längre än en begränsad tid, vilket 
tyder på att ingen verksamhet bedrivs, kan eventuellt identifieras i LPIS genom 
att man jämför aktuella foton med den äldre informationen i systemet. Å andra 
sidan är medlemsstaterna skyldiga att kontrollera att de berörda referensskiftena 
har rätt status och att när detta har kontrollerats, till exempel med hjälp av kon -
troller på plats, registrera det på ett korrekt sätt i sina LPIS-system (se ruta 10 ).Ruta 10God praxis för registrering av minimiverksamhet i LPIS
I Kroatien använder man en särskild kod för referensskiften där en minimiverksamhet har deklarerats och 
kallar dem tillfälligt icke stödberättigande om kontroller på plats visar att det i realiteten inte har bedrivits 
verksamhet. En annan kod används för områden som permanent är icke stödberättigande. Detta är en bra 
lösning för att registrera bristande efterlevnad av kravet på minimiverksamhet i LPIS.
35
Del II – Systemet för identifiering av jordbruksskiften höll på 
att uppgraderas för att uppfylla GJP-reformens krav 
53 
En ny kategori stödberättigande permanent gräsmark är ”områden som kan 
användas för bete där enligt etablerade lokala sedvänjor gräs och annat örtartat 
foder traditionellt inte utgör den dominerande växtligheten”. Medlemsstaterna 
ska identifiera och definiera sådana områden och registrera dem i sina LPIS-sys -
tem. Områdena har ofta begränsad jordbrukspotential och består av ljung (t.ex. 
i Tyskland) eller allmän betesmark (i Portugal) och kan visuellt framstå som över -
givna eller dåligt underhållna. Ofta räcker det därför inte att tolka bilder i LPIS, 
vilket vi såg i Irland och Nordrhein–Westfalen, för att korrekt identifiera den här 
typen av mark som stödberättigande. Detta gäller också minimiverksamhet (se 
punkt 52). De nationella myndigheterna behöver arbeta mer riskorienterat, till 
exempel genom att göra riktade besök på plats (se även punkterna 23–25) eller 
använda halvautomatiska verktyg (se punkt 29).
Kommissionens nuvarande ansträngningar för att 
förenkla LPIS är ännu inte slutförda
54 
Slutligen analyserade vi vad kommissionen har gjort avseende LPIS för att förenk -
la den nya GJP-ramen 2014–2020 sedan den infördes. Sex större ändringar som 
kan påverka LPIS infördes i maj 2015 (se figur 3 ).Figur 3Ändringar i den nya GJP som påverkar LPIS
Källa:  Europeiska kommissionen.
a) möjligheten att ha en begränsad buﬀertzon mellan skiftesgränsen och ett angränsade område med
ekologiskt fokus, i vederbörligen motiverade fall 
b) häckar eller trädbevuxna band kan ha öppningar på upp till 4 meter 
c) ett område med ekologiskt fokus som saknas kan kompenseras med ett annat område med ekologisktfokus, också när det senare inte har deklarerats
d) möjligheten att endast rita in deklarerade områden med ekologiskt fokus i LPIS
e) ändringar av identi/f_ieringen av områden med ekologiskt fokus i lagret för dessa områden
f) ändringar av sättet att identi/f_iera speci/f_ika typer av permanent gräsmark i LPIS
36
Del II – Systemet för identifiering av jordbruksskiften höll på att 
uppgraderas för att uppfylla GJP-reformens krav 
55 
Vår analys visar att dessa ändringar antingen är fördelaktiga för stödmottagaren 
(punkterna a–c) eller det utbetalande organet (punkterna d–f), men inte nödvän -
digtvis för båda. De komplexa reglerna och förfarandena som krävs för att hante -
ra särskilt ändringarna a–c har ytterligare ökat medlemsstaternas administrativa 
börda eftersom det är svårt att fastställa om buffertremsor och de breddade 
öppningar på upp till fyra meter som är tillåtna är korrekta i LPIS. Vidare innebär 
det faktum att saknade eller felaktigt fastställda områden med ekologiskt fokus 
kan kompenseras med andra områden med ekologiskt fokus att kontrollerna 
på plats tar längre tid. Det går inte att slutligt avgöra jordbrukarnas stödberät -
tigande genom att analysera informationen om områden med ekologiskt fokus 
i den ursprungliga ansökan i förhållande till informationen i LPIS. Vid bristande 
efterlevnad kan medlemsstaternas myndigheter bli tvungna att vidta ytterligare 
åtgärder.
37
 Del III  
Kommissionens övervakning av LPIS blev bättre men 
den var inte tillräckligt inriktad på systemets resultat
56 
Kommissionen spelar en viktig roll som övervakare av LPIS och hjälper till att 
säkerställa att de LPIS-system som medlemsstaterna förvaltar är ändamålsenliga 
och effektiva. Den ska för det första ge lämpligt stöd och lämplig vägledning till 
medlemsstaterna så att EU:s regler tolkas konsekvent och GJP-stödet övervakas 
effektivt. Kommissionen granskar också regelbundet de olika LPIS-systemen 
i medlemsstaterna och regionerna för att förvissa sig om att de fungerar korrekt 
och skydda EU:s budget genom att tillämpa finansiella korrigeringar om större 
brister identifieras. De handlingsplaner som upprättas för att korrigera brister 
i LPIS-systemen ska också noggrant följas upp av kommissionen. Kvalitetsbe -
dömningen av LPIS bör ge kommissionen en tillförlitlig översikt över systemens 
ändamålsenlighet i hela EU så att den kan bedöma medlemsstaternas framsteg 
när det gäller de brister som eventuellt upptäcks. Om slutligen kostnadseffektivi -
teten hos kontrollerna i anslutning till LPIS var känd skulle det gå att bättre rikta 
kontrollerna mot områden där de är effektivare och bättre bedöma genomföran -
det av och kontrollkostnaderna för ny utveckling av politiken.
Kommissionens LPIS -vägledning förbättrades jämfört 
med den förra GJP-perioden
57 
Under den förra GJP-perioden 2007–2013 fastställde kommissionen inga särskilda 
riktlinjer för LPIS. Detta ändrades väsentligt för GJP-perioden 2014–2020, och ett 
antal LPIS-relaterade riktlinjer utfärdades under 2014  och  201535.
58 
Kommissionen inrättade en enhet36 som enbart skulle ägna sig åt genomförandet 
av direktstöd för att förbättra sin vägledning och sitt stöd till medlemsstaterna 
inför genomförandet av GJP-reformen 2015. Sedan 2014 framförallt informerar 
och kommunicerar kommissionen mer intensivt med medlemsstaterna, till exem -
pel genom att anordna en serie bilaterala möten, publicera material eller organi -
sera workshoppar om LPIS.
59 
Även om kommissionens LPIS-relaterade vägledning har förbättrats jämfört 
med den förra GJP-perioden inriktas den främst på aspekter av laglighet och 
korrekthet, och den ger inte mycket information om hur övervakningen kan bli 
kostnadseffektivare.35 GD Jordbruk och 
landsbygdsutveckling: 
DSCG-2014-31 (lagret för 
områden med ekologiskt 
fokus), DSCG-2014-32 
(kontroller på plats), 
DSCG-2014-33 (LPIS), 
DSCG-2014-39 (geospatiala 
stödansökningar); det 
gemensamma 
forskningscentrumet 
(tillsammans med GD 
Jordbruk och 
landsbygdsutveckling): 
DS-CDP-2015-06 (teknisk 
vägledning om pro rata-
systemet för permanent 
gräsmark), DS-CDP-2015-11 
(LPIS-uppdatering) och 
DS-CDP-2015-10 (förvaltning 
av lager).
36 Enhet D.3 vid GD Jordbruk och 
landsbygdsutveckling finns 
sedan januari 2014.
38
Del III – Kommissionens övervakning av LPIS blev bättre men 
den var inte tillräckligt inriktad på systemets resultat
Handlingsplaner och finansiella korrigeringar för att 
åtgärda brister i LPIS
60 
Handlingsplaner (se figur 4 ) är ett verktyg som kommissionen använder för att 
komma tillrätta med de systematiska brister i LPIS som observeras i medlemssta -
terna. I slutet av 2015 hade totalt sju gemensamma handlingsplaner upprättats av 
de berörda medlemsstaterna på begäran av kommissionen. Utöver de handlings -
planer som upprättas på begäran av kommissionen kan medlemsstaterna eller 
regionerna också upprätta egna handlingsplaner för att åtgärda specifika brister. 
Sedan 2007 har tio sådana planer upprättats.
61 
Till skillnad mot GJP 2007–2013 finns det nu en specifik rättslig grund för de 
handlingsplaner som upprättas på begäran av kommissionen37. Enligt förordning -
en ska handlingsplaner ha tydliga framstegsindikatorer och fastställas av den 
berörda medlemsstaten i samråd med kommissionen. De senaste handlingspla -
nerna – för Grekland, Spanien, Frankrike och England – innehåller sådana indika -
torer. I sin årliga verksamhetsrapport för 2015 anser kommissionen att eftersom 
Frankrike inte har uppfyllt nyckelåtaganden i handlingsplanen skulle landet vidta 
åtgärder för att komma tillrätta med problemen och tillhandahålla mer detaljera -
de framstegsindikatorer. Till följd av de korrigerande åtgärder som genomfördes 
2014 och 2015 minskades den areal som var registrerad som permanent betes -
mark i Grekland från 3,6 miljoner hektar till 1,5 miljoner hektar, och i Spanien 
minskades den stödberättigande jordbruksmarken från 18,4 miljoner hektar till 
15,6 miljoner hektar38.
62 
Mellan 1999 och slutet av 2015 fattade kommissionen 49 beslut om att EU inte 
skulle finansiera vissa utgifter som medlemsstaterna hade haft inom EU:s jord -
bruksfonder, och motiverade bland annat det med att LPIS-relaterade bestäm -
melser hade överträtts. Tre beslut under 2015 gällde LPIS-relaterade överträdel -
ser. År 2015 ålades åtta medlemsstater39 finansiella korrigeringar på grund av 
LPIS-relaterade brister.
63 
I vår årsrapport för 2014 bedömde vi om ett urval med sex medlemsstater40 hade 
åtgärdat de LPIS-relaterade bristerna snabbt och ändamålsenligt och om kom -
missionen hade tillämpat finansiella korrigeringar i enlighet med lagstiftningen. 
I samtliga granskade fall hade kommissionen tillämpat finansiella korrigeringar 
eller inlett förfaranden för kontroll av överensstämmelse.37 Artikel 41.2 i förordning (EU) 
nr 1306/2013 som trädde 
i kraft den 1 januari 2014.
38 Enligt information från 
kommissionen i svaret till ruta 
7.8 i vår årsrapport för 2014.
39 Belgien, Bulgarien, Spanien, 
Frankrike, Irland, Litauen, 
Portugal och Förenade 
kungariket.
40 Bulgarien, Grekland, Spanien, 
Italien, Portugal och 
Rumänien.
39
Del III – Kommissionens övervakning av LPIS blev bättre men 
den var inte tillräckligt inriktad på systemets resultat
Översikt över LPIS-baserade handlingsplaner och finansiella korrigeringar sedan 
2006Figur 4
Källa:  Europeiska revisionsrätten på grundval av uppgifter från Europeiska kommissionen.
698
228 3145402
6855621193
5 10430278
108
35
3072
11Finansiella korrigeringar:  Siﬀrorna visar det
ackumulerade beloppet (i miljoner euro) av de/f_inansiella korrigeringar som tillämpades för budgetåret 2006 och därefter, på totalt 2/uni00A0710/uni00A0miljoner euro.Handlingsplaner som en medlemsstat tagit initiativ till: 
Österrike, Irland, Italien, Litauen, Polen, Nederländerna, Nordirland, Skottland, Spanien och Sverige.Handlingsplaner som kommissionen påbjudit:Bulgarien, England, Frankrike, Grekland (två), Portugal och Rumänien. 
40
Del III – Kommissionens övervakning av LPIS blev bättre men 
den var inte tillräckligt inriktad på systemets resultatTabell 264 
Men det hade ofta tagit ganska lång tid från det aktuella ansökningsåret till det 
kalenderår då den finansiella korrigeringen slutligen tillämpades (se tabell 2 ). 
Tidsfristerna i förordningen för GJP 2014–2020 syftade till att effektivisera förfa -
randet för kontroll av överensstämmelse.
Exempel på kommissionens beslut från 2015 om att EU inte skulle finansiera vissa 
LPIS-relaterade utgifter som medlemsstaterna hade haft inom EU:s jordbruksfonder
Medlemsstat Ansökningsår Nummer på kommissionens 
beslut
Bulgarien 2009 Beslut (EU) 2015/103
Spanien 2006, 2007  och  2008 Beslut (EU) 2015/103
Frankrike 2008  och  2009 Beslut (EU) 2015/103
Litauen 2007  och  2008 Beslut (EU) 2015/103
Portugal 2009 Beslut (EU) 2015/1119
Irland 2008  och  2009 Beslut (EU) 2015/1119
Källa:  Europeiska kommissionen.
Resultaten av kvalitetsbedömningar av LPIS var 
mindre tillförlitliga på grund av brister i metoden och 
tillämpningen
65 
Efter att återkommande LPIS-relaterade brister hade identifierats i hela EU och 
medlemsstaterna hade ålagts stora finansiella korrigeringar (se punkterna 60–64) 
införde kommissionen 2010 kvalitetsbedömningen av LPIS41 som ett obligatoriskt 
verktyg som medlemsstaterna ombads använda varje år för att proaktivt iden -
tifiera eventuella brister i systemet och vid behov vidta korrigerande åtgärder. 
Kvalitetsbedömningen är tänkt att vara en systematisk och konsekvent gransk -
ning av jordbruksareal och vissa tillhörande element i hela EU. Den bygger på 
granskning av ett urval med mellan 500 och 1 250 referensskiften per LPIS. För 
närvarande har kvalitetsbedömningsramen sex kvalitetsaspekter som ska testas42 
(se bilaga II ). Metoden för kvalitetsbedömning har ändrats varje år, och ibland 
har flera versioner varit i omlopp innan en slutlig version har antagits. Det har 
gjorts stora ändringar av metoden över tiden43.41 Den rättsliga grunden för den 
här uppgiften var tidigare 
artikel 6.2 i förordning (EG) 
nr 1122/2009, nu är den 
artikel 6 i förordning (EU) 
nr 640/2014.
42 Den sjunde 
kvalitetsaspekten – andel 
oriktigheter som fastställs vid 
kontroller på plats – togs bort 
från och med 
kvalitetsbedömningarna 2015.
43 Ändringarna har bland annat 
inneburit att nyckelbegrepp 
och nyckeldefinitioner har 
ändrats eller förfinats (t.ex. 
”kritiska brister” i ETS 5.1), att 
formeln för beräkning av en 
kvalitetsaspekt har ändrats 
(t.ex. QE5–QE7 i ETS 5.1), att nya 
komponenter har lagts till en 
kvalitetsaspekt (t.ex. QE1 b i ETS 
5.3), att en kvalitetsaspekt har 
tagits bort (QE7 i ETS 6.0) eller 
att numren på kvalitetsaspekter 
har ändrats (QE3 och QE4 har 
kastats om i ETS 6.0).
41
Del III – Kommissionens övervakning av LPIS blev bättre men 
den var inte tillräckligt inriktad på systemets resultat
66 
Ett bekymmer som medlemsstaterna återkom till i vår LPIS-enkät och som be -
kräftades av de experter som deltog vid den inbördes utvärderingen av kvalitets -
bedömningen44 var att metoden för kvalitetsbedömning är mycket komplex och 
behöver förenklas. Vid vår bedömning bekräftades de svårigheter som medlems -
staterna har med att tillämpa metoden för kvalitetsbedömning av LPIS korrekt 
och konsekvent (se ru ta 11 ).
67 
Vi konstaterade också att det fanns problem med kvalitetsbedömningens 
urvalsmetod. För att resultaten ska vara meningsfulla bör urvalet för kvalitetsbe -
dömning av LPIS vara representativt för den samlade populationen av jordbruks -
skiften i varje medlemsstat/region där kvalitetsbedömningen görs. Enligt den 
rättsliga ramen ska medlemsstaterna göra kvalitetsbedömningen baserat på ett 
urval av zoner, och inom dem på ett urval av referensskiften i LPIS.44 Peer review of the LPIS QA 
Framework  (inbördes 
granskning av ramen för 
kvalitetsbedömning av LPIS) 
under ledning av Sytze de 
Bruin (universitetet 
i Wageningen) och Gábor 
Csornai, (konsult V4.0), 
november 2011.Ruta 11Exempel på felaktig eller inkonsekvent tillämpning av metoden för 
kvalitetsbedömning
Efter att urvalet av skiften för kvalitetsbedömningarna 2014 hade gjorts korrigerade det utbetalande organet 
i Nordrhein–Westfalen  237 referensskiften (närmare 30 % av urvalsstorleken) i samband med den systematis -
ka uppdateringen av LPIS (och undersökte de nya bilder som man hade fått för att göra kvalitetsbedömingen). 
Först därefter utfördes testerna för kvalitetsbedömningen, på grundval av den uppdaterade informationen 
i systemet. Resultaten av kvalitetsbedömningen var därför vinklade.
Enligt metoden för kvalitetsbedömning av LPIS ska utbetalande organ göra fältbesök för att kontrollera situa -
tionen för skiften där bildtolkning inte gör det möjligt att dra slutsatser. Emellertid uppgav endast 17 av de 44 
utbetalande organ som svarade på vår LPIS-enkät att de gjorde sådana besök. Vissa referensskiften i  Irland , 
Polen och Skottland  mättes inte under kvalitetsbedömningen trots att de gick att mäta och enligt metoden 
skulle mätas.
Bedömningen av den fjärde kvalitetsaspekten var inkonsekvent. I  Polen  ansåg myndigheterna att de skiften 
som kunde identifieras i LPIS (dvs. som hade digitaliserats och fått en unik identifikationskod) inte kunde 
bedömas ha en kritisk brist. Eftersom dessa villkor måste uppfyllas för att skiftet ska föras in i LPIS var det inte 
möjligt för ett skifte att inte uppfylla den fjärde aspekten45.
I Irland , Österrike  och Tyskland  (Saarland och Nordrhein–Westfalen ) konstaterade vi att det inte gjordes 
en lämplig åtskillnad av funktioner mellan den personal som arbetade med kvalitetsbedömning och den per -
sonal som uppdaterade LPIS, vilket skapade en risk för att personalen analyserade sina egna uppdateringar 
vid kvalitetsbedömningen.
45 De övriga medlemsstaterna som vi besökte hade olika skäl för att underkänna skiften avseende den fjärde kvalitetsaspekten, såsom att det fanns 
flera skiften eller flera polygoner, arealen inte var stödberättigande trots att den maximala stödberättigande arealen var större än 0, perimetern 
var ogiltig eller gränser saknades vilket gjorde att skiftet inte kunde lokaliseras eller mer än två gränser saknades.
42
Del III – Kommissionens övervakning av LPIS blev bättre men 
den var inte tillräckligt inriktad på systemets resultat
68 
För kvalitetsbedömningarna 2010–2014 valdes zonerna ut av medlemsstaterna 
medan de referensskiften som skulle testas valdes ut av kommissionen (det ge -
mensamma forskningscentrumet). Vid besöken fann vi brister i medlemsstaternas 
urval både när det gällde zoner och referensskiften, vilket påverkade hur repre -
sentativa och jämförbara resultaten var, både mellan olika medlemsstater och 
över tiden (se ruta 12 ).Ruta 12Några brister som vi identifierade i urvalet för kvalitetsbedömningar 2010–2014
I alla medlemsstater som vi besökte för den här revisionen hade zonerna för kvalitetsbedömning inte valts ut 
från hela populationen utan från de zoner som omfattades av fjärrananalys46, vilket bara motsvarade en liten 
del av medlemsstatens/regionens territorium. Skiften som inte ingick i fjärranalysområdena kunde inte väljas 
ut. Ett annat problem var att områdena för kvalitetsbedömning inte alltid inbegrep alla landskapstyper i med -
lemsstaten/regionen (som bergsängar i  Österrike  eller samägda områden i  Irland ).
I Irland  var zonerna för kvalitetsbedömning 2013 och 2014 inte tillräckligt utspridda, vilket gör att valet av 
dem kan ifrågasättas.
46 Utom när en medlemsstat eller region inte använder fjärranalys (Österrike och Skottland).
69 
Kommissionen har strävat efter att effektivisera urvalsmetoden för kvalitetsbe -
dömningen från med 2015 och hålla nere kostnaderna. Antalet zoner i urvalet 
för kvalitetsbedömning har därför minskat betydligt. Kommissionen gjorde två 
statistiska tester för att validera att den nya urvalsmetoden var representativ. 
Testerna bekräftade att det inte är någon större skillnad mellan 2014 och 2015 när 
det gäller urvalens representativitet, även om den i några fall hade påverkats ne -
gativt av det begränsade antalet zoner som omfattades av kvalitetsbedömning 
och därför skulle kunna förbättras efter en kostnadsnyttoanalys.
43
Del III – Kommissionens övervakning av LPIS blev bättre men 
den var inte tillräckligt inriktad på systemets resultat
Resultaten av kvalitetsbedömningar utnyttjades inte 
tillräckligt för att förbättra kvaliteten på uppgifterna 
i LPIS
70 
Ett syfte med kvalitetsbedömningen är att korrigerande åtgärder ska vidtas när 
så krävs. Medlemsstaterna är i allmänhet skyldiga att upprätta korrigerande 
handlingsplaner om viktiga kvalitetsaspekter inte är uppfyllda. Två av de granska -
de medlemsstaterna/regionerna (Irland och Skottland) misslyckades konsekvent 
med att uppfylla viktiga kvalitetselement, men de utarbetade inga korrigerande 
handlingsplaner. De var inga enstaka fall. För 2014 konstaterade kommissionen 
att av de 20 medlemsstater eller regioner som borde ha lagt fram en korrigeran -
de handlingsplan baserat på resultaten av kvalitetsbedömningarna 2014 gjorde 
sex (30 %) inte det.
71 
Kommissionen ansvarar för att övervaka resultaten av kvalitetsbedömningar. 
Den gjorde sannolikhetskontroller och kontaktade medlemsstater och regioner 
när den hade identifierat uppenbara fel eller räknefel i deras kvalitetsbedöm -
ningsrapporter. Kommissionen (GD Jordbruk och landsbygdsutveckling) gjorde 
dock ingen grundligare kontroll av kvalitetsbedömningsresultaten när det gällde 
tillförlitligheten hos kvalitetsbedömningen av LPIS eller av orsaker till bristan -
de efterlevnad. Den gjorde inte heller en trendanalys av historiska uppgifter 
om medlemsstater och regioner, en analys av avvikande kvalitetsbedömningar 
eller en analys per typ av referensskifte. Sådana analyser skulle kunna hjälpa 
kommissionen att identifiera oförklarade avvikelser eller trender när det gäller 
kvalitetsbedömningarna.
72 
Kommissionen gjorde ett begränsat antal informationsbesök till specifika med -
lemsstater eller regioner för att diskutera resultaten av deras kvalitetsbedöm -
ningar och klargöra metoden. Den gjorde även några fristående revisioner av 
kvalitetsbedömningar47. Några kvalitetsbedömningar av LPIS ingick i kommissi -
onens regelbundna revisioner av arealstöd48, även om resultaten av kvalitetsbe -
dömningar inte uttryckligen beaktades när man valde ut de medlemsstater som 
skulle besökas. Baserat på resultaten av kvalitetsbedömningarna 2014 utarbetade 
det gemensamma forskningscentrumet genomgångsrapporter om de kvali -
tetsbedömningar av LPIS i fem medlemsstater/regioner49 som GD Jordbruk och 
landsbygdsutveckling hade granskat 2015. Det gemensamma forskningscentrum -
et inbjöds därefter att delta i tre tillhörande granskningsbesök. Informationsbe -
söken och revisionerna räckte inte för att man skulle uppnå säkerhet om tillför -
litligheten i de resultat av kvalitetsbedömningar som varje år överlämnas om alla 
LPIS-system.47 Till exempel i Irland och 
Nederländerna under 2014.
48 År 2013 ingick endast 
kvalitetsbedömningarna av 
LPIS i Spanien, Italien och 
Sverige. Revisionerna 2014 
omfattade 
kvalitetsbedömningarna av 
LPIS i Bulgarien, Irland, 
Litauen, Nederländerna och 
Förenade kungariket-England.
49 Belgien-Flandern, Danmark, 
Cypern, Finland och Förenade 
kungariket-Skottland.
44
 Slutsatser och 
rekommendationer
73 
Den information som registreras i LPIS-systemen – en mycket viktig del av IACS – 
är grunden för ett korrekt arealbaserat stöd till jordbrukare. Systemet ska uppfyl -
la vissa krav i GJP-förordningarna och fungera som ett verktyg för övervakning 
av nya GJP-element. Det är därför en grundförutsättning att uppgifterna i LPIS 
är tillförlitliga för att säkerställa att stödet är lagligt och korrekt. Uppgifternas 
tillförlitlighet är beroende av att både kommissionen och medlemsstaterna gör 
ändamålsenliga och effektiva uppdateringar och kontroller av systemet och 
övervakar det.
74 
Vid granskningen sökte vi svaret på följande fråga: Förvaltas systemet för iden -
tifiering av jordbruksskiften (LPIS) väl? Vår slutsats var att LPIS är ett användbart 
verktyg för att fastställa stödberättigandet för jordbruksmark men att det skulle 
kunna förvaltas bättre.
75 
Om LPIS-systemen uppdateras och analyseras korrekt kan de på ett betydande 
sätt bidra till att förebygga och avslöja arealrelaterade fel i stödansökningar. De 
senaste årens resultat av den granskning vi utfört inför revisionsförklaringarna 
har visat att handlingsplaner och finansiella korrigeringar har åtgärdat brister 
i LPIS i de berörda medlemsstaterna. Det finns dock utrymme för ytterligare 
förbättringar.
76 
När det gäller uppdateringen av LPIS var ortobilderna oftast aktuella, men de 
granskade medlemsstaterna hade svårt att korrekt fastställa den maximala stöd -
berättigande arealen på referensskiften. Problemet uppstod oftast när man inte 
enbart utifrån ortobilderna entydigt kunde fastställa markens stödberättigande, 
till exempel för vissa typer av gräsmark (se punkterna 14–29). Några av LPIS-sys -
temen innehöll ytterligare information om ägande och arrende för att säkerställa 
att alla skiften hade deklarerats av rätt jordbrukare (se punkterna 30–31). Med -
lemsstaterna analyserade inte kostnadseffektiviteten hos sina LPIS-system för att 
kunna förbättra utformningen av de tillhörande kontrollerna, vilket vore till hjälp 
för att utforma effektivare kontrollsystem och stödja eventuella framtida bedöm -
ningar av politikens inverkan (se punkterna 32–33).
45 Slutsatser och rekommendationer 
Förbättra processerna och resultatmätningen för att göra 
uppgifterna i LPIS tillförlitligare
Rekommendation 1  – Förbättra processerna för att göra 
uppgifterna i LPIS tillförlitligare
Med utgångspunkt från en kvantifierad kostnadsnyttoanalys och en riskbedöm -
ning bör medlemsstaterna, under den innevarande GJP-perioden, öka sina an -
strängningar att göra uppgifterna i LPIS tillförlitligare genom att i tid och grund -
ligt uppdatera systemet. Eftersom pro rata-bedömningen är så komplex bör de 
medlemsstater som använder detta alternativ, under den innevarande GJP-pe -
rioden, anstränga sig ytterligare för att ta fram en pro rata-katalog med tydliga 
beskrivningar och bedömningskriterier och använda kompletterande tekniska 
verktyg för att göra analysen av ortobilder mer objektiv och säkerställa att den 
kan göras om. Medlemsstaterna bör även överväga att registrera uppgifter om 
ägande och arrende i sina LPIS-system när det är görligt och kostnadseffektivt.
Rekommendation 2  – Mäta LPIS-genomförandets 
kostnadseffektivitet
Med stöd från kommissionen bör medlemsstaterna, under den innevarande 
GJP-perioden, utforma och införa en ram för att bedöma kostnaden för att driva 
och uppdatera sina LPIS-system. På så sätt skulle medlemsstaterna kunna mäta 
hur deras LPIS-system presterar och hur kostnadseffektiva systemförbättringar är.
77 
Bestämmelserna om LPIS i den rättsliga ramen för GJP 2014–2020 har ökat antalet 
krav som medlemsstaterna måste kontrollera. Arbetet med att anpassa LPIS-sys -
temen till miljöanpassning går framåt men är ännu inte klart, och villkoren för 
miljöanpassningsstöd kan endast delvis kontrolleras med hjälp av LPIS (se punk -
terna 34–41). Andra element som har en gynnsam inverkan på miljön, som de 
landskapselement som skyddas av tvärvillkor, finns inte med i LPIS-systemen, och 
när medlemsstaterna frivilligt hade valt att inkludera dem fann vi fall där de hade 
registrerats felaktigt i systemet (se punkterna 42–43).
78 
Förenklingen pågår men är fortfarande en utmaning – trots att användbara 
verktyg som geospatiala stödansökningar har tillkommit – eftersom några be -
stämmelser antingen inte används i praktiken (stabilitetströskeln på 2 %) eller är 
svåra att genomföra (100-trädsregeln eller de nya kategorierna stödberättigande 
mark). De nuvarande ansträngningarna för att förenkla LPIS är ännu inte avsluta -
de (se punkterna 44–55).
46 Slutsatser och rekommendationer 
Hantera juridisk komplexitet på ett smartare sätt
Rekommendation 3  – Registrera permanenta miljöelement 
på ett tillförlitligare sätt
Medlemsstaterna bör säkerställa att de, med hjälp av sina LPIS-system, på ett till -
förlitligt sätt identifierar och registrerar – och senare på ett ändamålsenligt sätt 
övervakar – områden med ekologiskt fokus, permanent gräsmark och nya mark -
kategorier. De bör även bedöma kostnaden i förhållande till nyttan med att lägga 
in alla landskapselement som skyddas av tvärvillkor eller miljöprogram för jord -
bruket i LPIS-systemen för att ytterligare förstärka övervakningen och skyddet av 
element med gynnsam inverkan på miljön och den biologiska mångfalden.
Rekommendation 4  – Effektivisera några LPIS-relaterade 
regler i den nuvarande rättsliga ramen
Kommissionen bör på nytt se över den nuvarande rättsliga ramen för att förenkla 
och effektivisera de LPIS-relaterade reglerna för nästa GJP-period och till exem -
pel ompröva behovet av stabilitetströskeln på 2 % och 100-trädsregeln.
79 
Kommissionens övervakning av LPIS-systemens laglighet och korrekthet har 
förbättrats jämfört med den föregående GJP-perioden. Kommissionens gransk -
ningsarbete är omfattande, handlingsplaner påbjuds vid behov och finansiella 
korrigeringar tillämpas (se punkterna 56–64).
80 
Kommissionens LPIS-relaterade vägledning handlar dock främst om aspekter 
som gäller laglighet och korrekthet och är inte inriktad på hur övervakningen 
av LPIS-systemet som helhet kan bli ändamålsenligare. Kommissionen införde 
kvalitetsbedömningen av LPIS för att medlemsstaterna proaktivt skulle kunna 
identifiera eventuella brister i systemet och vid behov vidta korrigerande åtgär -
der. Tanken är att den ska ge mervärde till LPIS men kvalitetsbedömningarnas 
tillförlitlighet försvagas av brister när metoden tillämpas (möjligen därför att den 
är komplex), men också på grund av problem med urvalsmetoden (se punkter -
na 66–70). Dessutom används inte resultaten av kvalitetsbedömningarna på ett 
ändamålsenligt sätt för att förbättra LPIS-uppgifterna eftersom handlingsplaner 
med korrigerande åtgärder inte alltid utarbetas. Kommissionen utnyttjade inte 
tillräckligt resultaten av kvalitetsbedömningarna för att främja förbättringar av 
LPIS-systemen (se punkterna 70–72).
47 Slutsatser och rekommendationer 
Definiera om kommissionens inriktning på att öka mervärdet 
hos kvalitetsbedömningarna av LPIS under den innevarande 
perioden
Rekommendation 5  – Göra urvalen för kvalitetsbedömning 
mer representativa
Innan kvalitetsbedömningarna 2017 inleds bör kommissionen göra en kostnads -
nyttoanalys för att fastställa om urvalen för kvalitetsbedömning kan bli mer 
representativa så att populationen av skiften i LPIS täcks bättre.
Rekommendation 6  – Bättre övervaka 
kvalitetsbedömningarnas resultat
Med början 2016 bör kommissionen förbättra sin övervakning av kvalitetsbe -
dömningarnas resultat genom att analysera eventuella inkonsekvenser i rap -
porteringen av dem, följa upp dem, ge medlemsstaterna återkoppling och se till 
att handlingsplaner utarbetas och genomförs när det krävs. Kommissionen bör 
dessutom varje år göra en detaljerad trendanalys av varje medlemsstat och alla 
typer av referensskiften så att potentiella problem kan upptäckas i god tid.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning I, med ledamoten 
Phil WYNN OWEN som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 
7 september 2016.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 ordförande

48
 Bilagor
LPIS-lager i enlighet med artikel 5.1 och 5.2 i förordning (EU) nr 640/2014
 ο Areal som upptas av åkermark, permanent gräsmark och permanent betesmark eller permanenta grödor (artikel 4.1 
e i förordning (EU) nr 1307/2013).
 ο Jordbruksmark med åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk (artikel 28.2 i förordning (EU) nr 1305/2013).
 ο Enligt artikel 32.2. b i förordning nr 1307/2013, areal som berättigade till utbetalningar under 2008 inom ramen 
för det system med samlat gårdsstöd eller det system för enhetlig arealersättning som föreskrivs i avdelning III 
respektive IV i förordning (EG) nr 1782/2003, och som
i) inte längre är förenlig med definitionen av stödberättigande hektar till följd av genomförandet av ha -
bitatdirektivet (92/43/EEG), ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) och fågeldirektivet (2009/147/EG),
ii) under den tid som den enskilde jordbrukarens aktuella åtagande varar, har beskogats i enlighet med 
artikel 31 i förordning (EG) nr 1257/1999, artikel 43 i förordning (EG) nr 1698/2005 eller artikel 22 i för -
ordning (EU) nr 1305/2013 eller inom ramen för en nationell ordning vars villkor är förenliga med ar -
tikel 43.1, 43.2 och 43.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 eller artikel 22 i förordning (EU) nr 1305/2013, 
eller
iii) under den tid som den enskilde jordbrukarens aktuella åtagande varar har legat i träda enligt artik -
larna 22, 23 och 24 i förordning (EG) nr 1257/1999 eller artikel 39 i förordning (EG) nr 1698/2005 och 
artikel 28 i förordning (EU) nr 1305/2013.
 ο Information för att fastställa den maximala stödberättigande arealen för
i) arealrelaterade landsbygdsutvecklingsåtgärder,
ii) ordningen för grundstöd,
iii) systemet för enhetlig arealersättning,
iv) omfördelningsstöd,
v) stöd för jordbruksmetoder som har en gynnsam inverkan på klimatet och miljön,
vi) stöd till områden med naturliga begränsningar,
vii) stöd till unga jordbrukare,
viii) frivilligt kopplat stöd,
ix) grödspecifikt stöd för bomull,
x) ordningen för småbrukare,
xi) Posei (åtgärder för de yttersta randområdena)
xii) Egeiska öarna.Bilaga I
49 Bilagor 
 ο Information om läge och storlek på områden med ekologiskt fokus.
 ο Information som motiverar tillämpning av särskilda bestämmelser för
i) bergsområden och andra områden med väsentliga naturliga eller andra särskilda begränsningar, i en -
lighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1305/2013,
ii) Natura 2000-områden som omfattas av direktiv 2000/60/EG,
iii) jordbruksmark som godkänts för bomullsproduktion i enlighet med artikel 57 i förordning (EU) 
nr 1307/2013,
iv) areal som naturligt hålls i ett skick som gör den lämplig för bete eller odling, enligt artikel 4.1 c iii i för -
ordning (EU) nr 1307/2013,
v) områden utvalda av medlemsstaterna för regionalt och/eller gemensamt genomförande av arealer 
med ekologiskt fokus i enlighet med artikel 46.5 och 46.6 i förordning (EU) nr 1307/2013,
vi) områden som har anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 20 i förordning (EU) 
nr 1307/2013,
vii) områden täckta av miljömässigt känslig permanent gräsmark som omfattas av habitatdirektivet 
eller fågeldirektivet,
viii) ytterligare känsliga områden som avses i artikel 45.1 i förordning (EU) nr 1307/2013,
ix) områden utvalda av medlemsstaterna i enlighet med artikel 48 i förordning (EU) nr 1307/2013.Bilaga I
50 Bilagor 
Kvalitetsbedömningar 2015 uppdelade efter konformitetsklasser
Första konformitetsklassen  – 
för att bedöma kvaliteten på 
LPISFörsta 
kvalitetsaspektenEn korrekt kvantifiering av maximal stödberättigande areal
Andra 
kvalitetsaspektenAndelen och fördelningen av referensskiften där den maximala stödberättigande area -
len beaktar icke-stödberättigande arealer eller där den inte beaktar jordbruksareal
Tredje 
kvalitetsaspektenFörekomsten av referensskiften med kritiska brister1
Andra konformitetsklassen  – 
för att identifiera eventuella 
svagheter i LPISFjärde 
kvalitetsaspektenKategoriseringen av referensskiften där den maximala stödberättigande arealen beaktar 
icke stödberättigande arealer, där den inte beaktar jordbruksareal eller visar en kritisk 
brist2
Femte 
kvalitetsaspektenFörhållandet mellan deklarerad areal och maximal stödberättigande areal inom 
referensskiftena
Sjätte 
kvalitetsaspektenProcentandelen referensskiften som har varit föremål för ändringar, ackumulerat under 
åren
Källa: Artikel 6 i förordning (EU) nr 640/2014 och det gemensamma forskningscentrumets portal3.
1 Anm.:  Fjärde kvalitetsaspekten före 2015.
2 Anm.:  Tredje kvalitetsaspekten före 2015.
3 Se https://marswiki.jrc.ec.europa.eu/wikicap/index.php/LPISQA_Legacy/ETS/Decisions . Bilaga II
51 Kommissionens  
svar
Sammanfattning
I
Kommissionen anser att LPIS i hög grad bidrar till att förebygga fel och sänka felnivån i de berörda stödordningarna.
III Första strecksatsen
LPIS är hörnstenen i det integrerade administrations- och kontrollsystemet. Det är ett verktyg som kan användas för 
att genomföra merparten av de administrativa kontrollerna. Systemet bidrar till att man kan förebygga, upptäcka 
och korrigera fel på ett tidigt stadium i behandlingen av stödansökningar. I kombination med geospatiala stödan -
sökningar förbättrar LPIS dessutom förebyggandet av fel i tidigare led och gör det möjligt att snabbt korrigera 
dessa.
Icke desto mindre är det medlemsstaterna som ansvarar för att hålla sina LPIS-system uppdaterade och tolka orto -
bilderna korrekt. Den metod för kvalitetsbedömningar av LPIS-systemen som kommissionen har utvecklat hjälper 
medlemsstaterna att upptäcka brister som sammanhänger med felaktig bearbetning eller tolkning av bilder och 
vidta korrigerande åtgärder.
III Tredje strecksatsen
Kommissionens övervakning av kvalitetsbedömningarna av LPIS-systemen har förstärkts efter den granskade perio -
dens slut.
IV (a)
Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.
När det gäller relevansen i, lämpligheten hos och nyttan med att via LPIS kontrollera vilken mark som står till jord -
brukarens förfogande hänvisar vi till punkt 30.
IV (b)
Kommissionen godtar rekommendationen att stödja medlemsstaterna genom att underlätta utbyte av bästa meto -
der och göra en genomförbarhetsstudie.
IV (c)
Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.
IV (d)
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Alla regler som sammanhänger med LPIS kommer att ses över och vid behov omarbetas inför den nya gemen -
samma jordbrukspolitiken efter 2020.
IV (e)
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Övervakningen av hur representativt urvalet är sker fortlöpande.
Kommissionens svar 52
IV (f)
Kommissionen godtar rekommendationen och har redan börjat tillämpa den.
När det gäller ansökningsåren 2014  och  2015 har medlemsstaterna fått återkoppling om sin rapportering om kvali -
tetsbedömningar av LPIS-systemen i form av officiella skrivelser med kommentarer om vilka korrigeringsåtgärder 
som krävs.
Alla korrigeringsåtgärder har analyserats, och i de fall då dessa har bedömts vara olämpliga eller otillräckliga har 
förändringar av dem begärts. En särskild riskbedömning håller på att utvecklas och används i kommissionens över -
vakningsarbete i syfte att upptäcka medlemsstater som kan ha svårigheter med att tillämpa metoden för kvalitets -
bedömning av LPIS korrekt, identifiera problemen i systemet och vidta lämpliga korrigeringsåtgärder.
Del I 
13
LPIS är hörnpelaren i IACS och det viktigaste instrumentet för kontroll av merparten av utbetalningarna av direkt -
stöd. Att LPIS är tillförlitligt, uppdaterat och korrekt är mycket viktigt för att de politiska målen ska kunna nås. 
Dessutom kan det vara till nytta för medlemsstaterna att studera hur kostnadseffektiva deras system är, så att de 
kan förbättra resultaten.
20
När det gäller förseningarna med att lägga in nya ortobilder i LPIS har kommissionen åtskilliga gånger rekommen -
derat medlemsstaterna att se till att deras LPIS-system är uppdaterade innan de inleder ansökningsprocessen1.
22
Kommissionen anser att resultaten av kvalitetsbedömningarna av LPIS, som härrör från ett statistiskt representativt 
urval, visar att andelen överdeklarationer understiger 2 % på EU-nivå. Ett korrekt fastställande av maximal stödbe -
rättigande areal för alla referensskiften i LPIS skulle medföra enorma kostnader2.
1 Detta nämns uttryckligen i avsnitt 4.4 i dokument DS-CDP-2015-11- FINAL- LPIS Update (” the aim is to make the new images ready and available to be 
used in the geo-spatial aid application process” ). Dessutom framhålls det att bearbetningen av ortobilderna normalt inte bör ta mer än tre månader.
2 Enligt analysen av de rapporterade resultaten av kvalitetsbedömningarna bedöms den genomsnittliga signifikanta överskattningen av den 
maximala stödberättigande arealen per referensskiften (QE1b-/LIB) för Europeiska unionen vara följande: 2013: 0,93 %, 2014: 1,14 %, 2015: 0,64 %. 
Avvikelserna i systemet (QE1a) kvantifieras som 2013: +0,41 %, 2014: -1,16 %, 2015: -0,34 %. Antalet granskade referensskiften var 39 700, 42 550 
respektive 41 300.
Kommissionens svar 53
Ruta 2 – Exempel på felaktig bedömning av maximal stödberättigande areal som 
kunde ha identifierats genom bildtolkning
Kommissionen ifrågasätter inte de exempel på felaktig bedömning av maximal stödberättigande areal som revi -
sionsrätten tar upp. Dessa speciella fall är emellertid inte representativa för andra LPIS på det hela taget. De olika 
LPIS-system som finns i EU skiljer sig åt på många sätt, och det finns också stora skillnader mellan jordbruksarea -
lerna i EU.
23
Kommissionen har rekommenderat medlemsstaterna att genomföra snabba fältbesök när det är tveksamt om bild -
tolkningen är tillräcklig för att bedöma stödberättigande. Såsom anges i punkt 25 är dessa kontroller förenade med 
kostnader, och därför har kommissionen genom vägledning, plattformar och arbetsseminarier bemödat sig om att 
göra bildtolkningen effektivare.
29
Teknisk vägledning om pro rata-systemet för permanent gräsmark, DS-CDP-2015-06 final, innehåller bästa metoder 
som stöd till medlemsstaterna vid tillämpningen av pro rata-systemet.
Dessutom presenterades den metod med LIDAR (Light Detection And Ranging)-teknik som Spanien har tillämpat 
vid arbetsseminariet om kontroll och förvaltning av jordbruksmark i IACS den 23–25 maj 2016.
30
Enligt EU-lagstiftningen behöver inte LPIS kompletteras med information om huruvida jordbrukaren förfogar 
över skiftena. Några systematiska kontroller av denna information mot stödansökningar krävs inte. Kommissionen 
rekommenderar medlemsstaterna att i tveksamma fall genomföra stickprovskontroller av jordbrukarnas förfogan -
derätt till marken.
32
Vid delad förvaltning är det medlemsstaterna som inom ramen för den befintliga rättsliga ramen beslutar vilket sätt 
att genomföra den gemensamma jordbrukspolitiken som är mest kostnadseffektivt. Kommissionen har organise -
rat åtskilliga arbetsseminarier i syfte att sprida bästa metoder. Vid dessa har det för att öka kostnadseffektiviteten 
bland annat diskuterats hur man kan identifiera och kvantifiera jordbruksmark.
33
Kommissionen är medveten om vad de viktigaste funktionerna i LPIS kostar, och tar hänsyn till detta när den före -
slår EU-lagstiftning. Därutöver finns det stora skillnader mellan LPIS-systemen, och medlemsstaterna väljer olika 
genomförandealternativ. Vid delad förvaltning är det medlemsstaterna som fattar policybeslut med hänsyn tagen 
till hur kostnadseffektiva deras LPIS är.
Kommissionens svar 54
Del II 
38
LPIS-vägledningen ger medlemsstaterna information om kravet att geolokalisera permanent gräsmark och hur 
detta kan göras (på lägsta möjliga nivå). Vid kvalitetsbedömningarna av LPIS-systemen, i synnerhet QE 3, ska med -
lemsstaterna bedöma kvaliteten hos denna klassificering och vid behov vidta lämpliga korrigeringsåtgärder.
Ruta 8 – Brister i övervakningen av permanent gräsmark
När resultaten av kvalitetsbedömningarna av LPIS-systemen analyseras är klassificeringen av jordbruksmark en av 
de punkter där medlemsstaterna vidtar flest korrigeringsåtgärder.
Se även kommissionens svar på punkt 38.
40
Trots att kommissionen rekommenderar att medlemsstaterna inkluderar alla potentiella områden med ekologiskt 
fokus i lagret för områden med ekologiskt fokus i LPIS har kommissionen i samband med förenklingsinitiativet mild -
rat minimikraven när det gäller lagrets fullständighet. I avsnitt 5.10 i vägledningen om fullständigheten hos lagret 
för områden med ekologiskt fokus (DSCG/2014/31 FINAL REV 1) anges att lagret efter verifiering och före betalning 
som ett minimum ska innehålla alla områden med ekologiskt fokus som inte förändras över tid.
44
Förenklingen av den gemensamma jordbrukspolitiken är en pågående process som bygger på tre grundprinciper: 
Inga förändringar av den grundläggande rättsakten (politisk stabilitet), hänsyn till jordbrukarnas intressen och sund 
finansiell förvaltning. Kommissionen bekräftar att den anser att förenklingen ska gälla LPIS.
45
Införandet av den geospatiala stödansökan är en förenkling för jordbrukarna i ansökningsskedet. På samma sätt ska 
stabilitetströskeln på 2 % motverka att de utbetalande organen gör onödiga och alltför frekventa uppdateringar 
av referensskiftena i LPIS när mindre ändringar av de uppmätta arealerna görs. Slutligen syftar också regeln om 
maximal trädtäthet (den så kallade 100-trädsregeln) till att skapa tydliga och okomplicerade bedömningskriterier 
för huruvida skiften som innehåller spridda träd ska vara stödberättigande.
46
Kommissionens uppgifter visar att 14 medlemsstater samt fyra tyska delstater och Flandern hade full täckning av 
sina territorier redan 2015, trots att det enda kravet är minst 25 % täckning 2016.
Kommissionens svar 55
48
Den geospatiala stödansökan är också en klar förenkling för jordbrukarna. Om de får stabil och tillförlitlig informa -
tion behöver de bara ”klicka och bekräfta” att de förtryckta uppgifterna stämmer i ansökningsskedet.
50
Medlemsstaterna kan antingen använda pro rata-systemet eller regeln om maximal trädtäthet (den så kallade 
100-trädsregeln) för att fastställa om områden med permanent gräsmark ska anses vara stödberättigande. Oavsett 
vilket alternativ de väljer ska medlemsstaterna genomföra analyser i förväg och fastställa vilka arter som anses 
kunna betas som inte ska undantas från det stödberättigande området. Hur mycket den administrativa bördan ökar 
beror helt på medlemsstaternas val.
Regeln om maximal trädtäthet och pro rata-systemet syftar till att ge de nationella förvaltningarna tydliga och 
okomplicerade sätt att bedöma den maximala stödberättigande arealen för referensskiften som innehåller spridda 
träd, eftersom det skulle vara betungande att behöva identifiera vartenda icke stödberättigande träd.
52
LPIS är ett kraftfullt verktyg för kontroll av jordbruksskiften som förblir stödberättigande över tid, men det stämmer 
att det finns vissa stödvillkor, som till exempel underhållsarbete, som är svårare att kontrollera via LPIS. I LPIS-sys -
temen behandlas mark som inte underhålls (det vill säga som inte används för jordbruksverksamhet) annorlunda 
än övergiven mark. Båda är icke stödberättigande, men en situation där mark inte underhålls kan vara av tillfällig 
karaktär, medan sannolikheten är större att övergiven mark permanent inte är stödberättigande.
53
Se kommissionens svar på punkterna 23 och 33.
55
Kommissionen anser att den förenkling som avses i punkt b gynnar både stödmottagarna och de utbetalande 
organen.
Kommissionens svar 56
Del III 
56
Kvalitetsbedömningarna av LPIS-systemen är en årlig process vars slutliga mål är att förbättra kvaliteten och tillför -
litligheten hos LPIS genom att analysera de tekniska brister som upptäcks och vidta åtgärder för att avhjälpa dem.
59
Kommissionen tar hänsyn till bästa metoder och kostnadseffektivitet när den utarbetar riktlinjer och tar fram den 
tekniska vägledningen i nära samarbete med medlemsstaterna.
64
Finansiella korrigeringar görs i förhållande till räkenskapsår, så att ansökningar som görs under ett visst ansök -
ningsår medför utbetalningar påföljande räkenskapsår. Dessutom inkluderar de finansiella korrigeringarna normalt 
utgifter under de 24 månader som närmast föregår utredningens start. 24-månadersregeln gör det möjligt att täcka 
längre perioder och därmed utöka skyddet för EU:s budget.
65
Vid kvalitetsbedömningarna av LPIS granskas framför allt referensskiftena i LPIS, vilka innehåller jordbruksarealer 
som potentiellt kan vara föremål för stödansökningar.
Kvalitetsbedömningarna är tänkta att vara systematiska och konsekventa granskningar av de olika system som 
medlemsstaterna självständigt utvecklar. Målet är att hitta möjliga svagheter i dessa system, så att medlemsstaterna 
kan åtgärda dessa på eget initiativ.
Det är riktigt att utkast till metoder har cirkulerats och varit i omlopp (så att medlemsstaterna har kunnat yttra sig), 
i syfte att säkerställa att alla relevanta synpunkter från medlemsstaterna fångas upp och beaktas innan en slutlig 
version antas.
Större delen av omarbetningarna har föranletts av ändringar i lagstiftningen och särskilda önskemål från LPIS-in -
tressenterna (medlemsstaterna) om att deras speciella genomförandesätt ska återspeglas bättre.
66
Metoden för kvalitetsbedömning av LPIS är egentligen enkel. De registrerade uppgifterna jämförs med de upp -
mätta och sedan analyseras resultaten.
Det som gör att de nuvarande riktlinjerna framstår som komplicerade är i) att det på begäran av medlemsstaterna 
har införts alternativa processer anpassade till deras olika strategier för genomförandet av LPIS och ii) att dokumen -
tationen görs i ett robust format som bygger på normerna för ISO19100-serien.
Kommissionens svar 57
Ruta 11 – Exempel på felaktig eller inkonsekvent tillämpning av metoden för 
kvalitetsbedömning
Även om det kan finnas problem i Nordrhein–Westfalen anser inte kommissionen att kvalitetsbedömningarna av 
LPIS systematiskt blev vinklade när ett visst antal skiften i urvalet uppdaterades inom ramen för den systematiska 
LPIS-uppdateringen under perioden efter det att urvalet gjordes men före själva bedömningen. En sådan situation 
kan återspegla en effektiv hantering av uppdateringarna av LPIS.
Kommissionen har framhållit vikten av fältbesök för medlemsstaterna under ett antal sessioner vid arbetssemina -
rierna om LPIS/OTSC under 2014 och 2015.
Enligt den princip om fyra ögon som infördes i ETS 6.0 krävs det uttryckligen en oberoende aktör.
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 67 och 68:
2015 gjordes en förändring av urvalsmetoden och skälet till att bilder tillhandahålls är att komma till rätta med 
detta problem. Från och med 2015 väljer kommissionen ut zoner för kvalitetsbedömningen och de referensskiften 
som ska analyseras, oberoende av medlemsstaterna. Samma metod används nu för alla LPIS, vilket både säkerställer 
att urvalet är representativt och att det görs konsekvent i hela EU och över tid.
Ruta 12 – Några brister som vi identifierade i urvalet för kvalitetsbedömningar 
2010–2014
De områden som har kontrollerats genom fjärranalys har till största delen valts ut slumpmässigt. I princip hade alla 
referensskiften samma chans att väljas. Icke desto mindre har ansvaret för att välja ut referensskiften överförts till 
gemensamma forskningscentrumet för att säkerställa att urvalet blir bättre och görs objektivt.
70
Korrigerande handlingsplaner ska upprättas när resultaten av bedömningarna visar att det finns specifika brister 
som föranleder särskilda åtgärder. Beslut om att upprätta sådana planer ska bara fattas efter det att resultaten av 
kvalitetsbedömningarna har analyserats.
I samband med sådana analyser upptäckte kommissionen fall där medlemsstater inte hade vidtagit några korrige -
ringsåtgärder trots att viktiga kvalitetselement inte var uppfyllda. Detta har påpekats för dem under arbetssemina -
rierna om LPIS, och från och med 2015 följs dessa fall upp noggrant.
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 71 och 72:
Från och med 2015 görs en fullständig uppföljning av rapporterna för den period som granskningen omfattar. Rap -
porter om kvalitetsbedömningar och korrigeringsåtgärder från medlemsstaterna analyseras emellertid sedan 2014.
Kommissionen har fokuserat på att kontrollera om siffrorna i rapporterna är tillförlitliga och konsekventa. En tren -
danalys kommer att genomföras i samband med den intensifierade övervakningen av kvalitetsbedömningarna om 
detta anses lämpligt. Eftersom metoden för kvalitetsbedömning har utvecklats under åren är det inte okomplicerat 
att genomföra en övergripande trendanalys. Uppgifterna är inte helt jämförbara.
Kommissionen har för avsikt att besöka några medlemsstater för att stödja dem i genomförandet och hjälpa dem 
att förbättra kvaliteten hos sina LPIS-system.
Kommissionens svar 58
Kommissionen var medveten om att resultaten av kvalitetsbedömningarna för ansökningsåret 2011 vid den tid -
punkten inte var de mest tillförlitliga, eftersom det var det första försöksåret.
Slutsatser och rekommendationer
76
Enligt EU-lagstiftningen behöver inte LPIS kompletteras med information om huruvida jordbrukaren förfogar 
över skiftena. Några systematiska kontroller av denna information mot stödansökningar krävs inte. Kommissionen 
rekommenderar medlemsstaterna att i tveksamma fall genomföra stickprovskontroller av jordbrukarens förfogan -
derätt till marken.
Rekommendation 1 – Förbättra processerna för att göra uppgifterna i LPIS 
tillförlitligare
Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.
Rekommendation 2 – Mäta LPIS-genomförandets kostnadseffektivitet
Kommissionen godtar rekommendationen att stödja medlemsstaterna genom att underlätta utbyte av bästa meto -
der och göra en genomförbarhetsstudie.
78
Stabilitetströskeln på 2 % ska motverka att de utbetalande organen gör onödiga och för frekventa uppdateringar av 
referensskiftena i LPIS när mindre ändringar av de uppmätta arealerna görs. Slutligen syftar också regeln om maxi -
mal trädtäthet (den så kallade 100-trädsregeln) till att skapa tydliga och okomplicerade bedömningskriterier för om 
skiften som innehåller spridda träd ska vara stödberättigande.
Rekommendation 3 – Registrera permanenta miljöelement på ett tillförlitligare sätt
Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.
Rekommendation 4 – Effektivisera några LPIS-relaterade regler i den nuvarande 
rättsliga ramen
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Alla regler som sammanhänger med LPIS kommer att ses över och vid behov omarbetas inför den nya gemen -
samma jordbrukspolitiken efter 2020.
Kommissionens svar 59
80
När det gäller de kvalitetsbedömningar av LPIS som medlemsstaterna översänder till kommissionen begär kommis -
sionen när så krävs formell återkoppling från medlemsstaterna och klargöranden om innehållet i (avsaknaden av) 
korrigerande handlingsplaner. Vidare presenterar kommissionen allmänna resultat och påpekanden för medlems -
staterna för diskussion under de årliga arbetsseminarierna. Under 2016 har påpekanden också gjorts i förvaltnings -
kommittén för direktstöd, i syfte att göra medlemsstaternas företrädare mer uppmärksamma på nyttan av kvalitets -
bedömningen när det gäller att förbättra deras LPIS-system (se också kommissionens svar på punkterna 70 och 22).
Urvalsmetoden övervakas fortlöpande av kommissionen.
Rekommendation 5 – Göra urvalen för kvalitetsbedömning mer representativa
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Övervakningen av hur representativt urvalet är sker fortlöpande.
Rekommendation 6 – Bättre övervaka kvalitetsbedömningarnas resultat
Kommissionen godtar rekommendationen och har redan börjat tillämpa den.
När det gäller ansökningsåren 2014  och  2015 har medlemsstaterna fått återkoppling om sin rapportering om kvali -
tetsbedömningar av LPIS-systemen i form av officiella skrivelser med kommentarer om vilka korrigeringsåtgärder 
som krävs.
Alla korrigeringsåtgärder har analyserats, och i de fall då dessa har bedömts vara olämpliga eller otillräckliga har 
förändringar av dem begärts. En särskild riskbedömning håller på att utvecklas och används i kommissionens över -
vakningsarbete i syfte att upptäcka medlemsstater som kan ha svårigheter med att tillämpa metoden för kvalitets -
bedömning av LPIS korrekt, identifiera problemen i systemet och vidta lämpliga korrigeringsåtgärder.

HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Händelse Datum
Revisionsplanen antas / Revisionen inleds 3.6.2015
Den preliminära rapporten skickas till kommissionen (eller till ett annat revisionsobjekt) 13.6.2016
Den slutliga rapporten antas efter det kontradiktoriska förfarandet 7.9. 2016
Svaren från kommissionen (eller från ett annat revisionsobjekt) har tagits emot på alla 
språk13.9.2016
Ett system för identifiering av jordbruksskiften (LPIS) är ett 
it-system som bygger på foton av jordbruksskiften och 
används för att kontrollera betalningar inom den 
gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) på omkring 
45,5 miljarder euro 2015. Vår slutsats var att LPIS är ett 
användbart verktyg för att fastställa stödberättigandet för 
jordbruksmark men att det skulle kunna förvaltas bättre. 
Vi identifierade några brister i LPIS-processerna som 
påverkar medlemsstaternas möjlighet att på ett tillförlitligt 
sätt kontrollera stödberättigandet för mark. Vi 
konstaterade att medlemsstaterna hade gjort framsteg 
när det gällde att uppgradera sina LPIS-system för att 
uppfylla GJP-kraven för 2014–2020. LPIS-systemen hade 
dock ännu inte helt anpassats till 
miljöanpassningsvillkoren. Kommissionens övervakning 
av LPIS blev bättre men den var inte tillräckligt inriktad på 
systemets resultat.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN