Phare 
Europeiska 
kommissionen: 
Phare-
grogramme 
Årsrapport 
1995 
Bryssel 23.07.1996 Com (96) 360 
slutlig 
Vad är Phare? 
Phareprogrammet är ett initiativ av Europeiska gemen­
skapen lor att stödja utveeklingen mot en större gemenskap 
av demokratiska nationer inom ett Europa kännetecknat av 
välstånd och stabilitet. Syftet är att hjälpa länderna i 
Centraleuropa att ansluta sig till färdriktningen i den 
europeiska utvecklingen genom ett framtida medlemskap i 
Europeiska unionen. 
I detta syfte ställer Phare finansiella medel till förfogande 
tor att stödja den ekonomiska reformen och demokratiser­
ingsprocessen i samarbetsländerna tills dess att de uppnått 
en nivå där de är redo att ta på sig de förpliktelser som ett 
medlemskap i Europeiska unionen innebär. 
Under de första sex verksamhetsåren fram till 1995 har 
Phare ställt 5.416,9 miljoner ecu till förfogande lor elva 
samarbetsländer, vilket gör Phare till det största 
bidragsprogrammet i sitt slag. Samma prioriteringar lor finansieringen från Phare gäller 
för alla länder, och omfattar omstrukturering av statliga 
företag inbegripet jordbruket, utveckling av den privata 
sektorn, reformer av institutioner, lagstiftning och offentlig 
förvaltning, socialförsäkringsreformer, sysselsättnin 
utbildning och hälsovård, utveckling av infrastrukturen på 
energi-, transport- och telekommunikationsområdet och 
miljö- och kärnsäkerheten. 
att hjälpa de länder som har ingått europaavtal att uppfylla 
villkoren för ett medlemskap i Europeiska unionen. Detta 
gäller särskilt förberedelsen inför ett deltagande i 
Europeiska gemenskapens inre marknad och utvecklingen 
av infrastrukturen, särskilt i izränsområdena. 
Phare bestämmer medelsanvändningen i nära samarbete 
med samarbetsländerna och inom den ram som överen-
skommits med Europeiska gemenskapen. På så sätt säker­
ställs att bidraget från Phare är anpassat till varje stats egen 
reformpolitik och egna prioriteringar. 
Phare lämnar stöd till samarbetsländerna i form av 
kunskapsöverföring från ett stort antal icke-kommersiella, 
offentliga och privata organisationer. Phare är en kraftfull 
katalysator som hjälper att frigöra resurser tor viktiga 
projekt hos andra biståndsgivare genom utredningar, kapi­
talstöd, olika garantisystem och kreditlinjer. Programmet 
gör även direkta investeringar i olika infrastrukturarbeten 
och kommer att öka insatserna på detta område alltefter­
som integrationsprocessen framskrider. 
Innehållsförteckning 
Kommissionärens inledning 2 
Phare 1995 - Finansiell överblick 3 
Politisk utveckling under 1995 3 
Phare under 1995 6 
Phares operativa verksamhet 10 
Albanien 13 
Bulgarien 14 
Tjeckiska republiken 16 
Estland 18 
Ungern 19 
Lettland 20 
Litauen 21 
Polen 23 
Rumänien 25 
Slovakien 27 
Slovenien 29 
Anslagna medel 1990-1995 per land 30 
Anslagna medel 1990-1995 per sektor 32 
Phareanslag per land 34 
Phareanslag per sektor 40 
Phares finansiella verksamhet 44 
Större program som lanserats under 1995 47 
Kommissionärens inledning 
Under det senaste året har Phareprogrammet avsevärt 
utvidgat sin roll från att tillhandahålla finansiering och 
know-how till länderna i Centraleuropa. Allteftersom 
politiska relationerna mellan dessa länder och Europeiska 
unionen framskridit har Phare fått ett nytt syfte. 
Under 1995 har Phare därför börjat att fungera som det 
finansiella instrumentet för Europeiska unionens pre-
anslutningsstrategi. Pre-anslutningsstrategin, som 
avslöjades vid Europarådets möte i Essen i december 
1994, är det medel genom vilket de centraleuropeiska 
länderna kan närma sig fullt medlemskap i Europeiska 
unionen. Den är avsedd att hjälpa dem att överbrygga 
gapet mellan deras politiska och ekonomiska system och 
de system som gäller i Europeiska unionen. 
Under 1995 publicerade Europeiska kommissionen sin 
vitbok om partnerländernas förberedelse för integration i 
den inre marknaden. Phare stödjer genomförandet av 
vitboken, som vägleder partnerländerna i sina 
ansträngningar att harmonisera sin lagstiftning med 
lagstiftningen i Europeiska gemenskapen. Samtidigt var 
1995 ett år då Phare fokuserade på sektorer vars 
utveckling är nära kopplad till integrationen, som 
infrastrukturinvesteringar och gränsöverskridande 
verksamhet. 
Phares roll i pre-anslutningsstrategin återspeglas också i 
den nya programmeringscykeln. Nationella och 
gränsöverskridande program sprids nu över flera år. Detta 
innebär att Phare arbetar inom ramen för medelfristiga 
mål och kan svara mera flexibelt på partnerländernas 
behov. Som framgår av denna rapport har Phare också 
förbättrat sina operativa förfaranden. Detta har varit 
möjligt tack vare entusiasmen och engagemanget av den 
personal hos kommissionen som arbetar med Phare. Fredsavtalet i Dayton, som uppnåddes i december, krävde 
den internationella gemenskapens hjälp. Under samma 
månad organiserade Europeiska kommissionen och 
Världsbanken det första mötet för donatorer till Bosnien-
Hercegovina i syfte att identifiera uppbyggnadsbehov och 
att mobilisera donatorshjälp. Ett program förbereddes, och 
på basis av en multilateral plan lanserades i januari 1996 
det första Phareprogrammet för katastrofhjälp (värt 62,5 
miljoner ecu). Framför allt visar detta program det 
konkreta bistånd som Europeiska unionen lämnar till 
fredsprocessen, som till slut kommer att leda Bosnien-
Hercegovina inom räckvidden av Phares finansiella stöd. 
När nu ett nytt årtusende närmar sig är utökningen av 
Europeiska unionen ett ambitiöst projekt som kräver stöd 
från både unionen och de centraleuropeiska länder som 
förbereder sig på en anslutning. Phare befinner sig i 
centrum för detta projekt. Som den europeiska 
kommissionär som är ansvarig för programmet under 
1995 och som kommer att leda programmet in i 1996 
anbefaller jag er denna rapport. 
Hans van den Broek 
Ledamot av Europeiska kommissionen 
Phare 1995 - Finansiell överblick 
1995 anslog Phareprogrammet sammanlagt 1.154,7 
miljoner ecu till sina partnerländer. Detta är en ökning 
med 19 procent av 1994 års anslag (973 miljoner ecu) och 
representerar en anslagskvot på 99,4 procent. De 
sammanlagda anslagen under programmets livstid (1990-
1995) uppgår nu till 5.416,9 miljoner ecu. 
Under 1995 kontrakterade Phare medel på sammanlagt 
1.142,9 miljoner ecu. Detta innebär en ökning av 1994 års 
sammanlagda kontrakt (665 miljoner ecu) med 72 procent 
och är en anmärkningsvärd prestation för programmet. 
Phare har också utbetalat 762,4 miljoner ecu under 1995, 
vilket var en ökning med 5 procent. 
Sammanlagt har därför 62,3 procent av alla Phareanslag 
kontrakterats, och av de kontrakterade anslagen har 85,9 
procent utbetalats. 
Följande diagram visar hur Phares medel har anslagits år 
efter år 1990-1995. 1991 
Det bör noteras att Phares årsrapport för 1995 innehåller 
siffror från alla fem budgetlinjer som handläggs av 
Phareprogrammet. På grund av begränsningar i mjukvaran 
omfattade siffrorna i Phares årsrapport 1994 endast två 
budgetlinjer. Detta är orsaken till den lilla skillnaden i de 
historiska siffrorna mellan Phares årsrapporter för 1994 
och 1995. 
Politisk utveckling under 1995 
Phare befinner sig i dag i centrum av de politiska och 
ekonomiska relationerna mellan Europeiska gemenskapen 
och partnerländerna i Centraleuropa. Dessa länder 
förbereder sig nu på fullt medlemskap i Europeiska 
unionen. Pre-anslutningsstrategin, som antogs av Essen-
rådet i december 1994, utgör ramen för dessa 
förberedelser. Phare är det finansiella instrumentet i denna 
strategi. 
Pre-anslutningsstrategi 
Pre-anslutningsstrategin är den väg som leder de 
centraleuropeiska länderna med europaavtal till fullt 
medlemskap i Europeiska unionen. Den syftar till att 
stödja partnerländerna med att överbrygga gapet mellan 
sina politiska, ekonomiska och juridiska system och 
systemen i Europeiska gemenskapen. 
Anslutningsstrategin antogs i december 1994 av Essen-
rådet. Detta innebar en tydlig vändpunkt i relationerna 
mellan Europeiska unionen och dess partnerländer. Strategin har tre huvudinstrument: Europaavtalen, den 
strukturerade dialogen och Phareprogrammet. 
Europaavtal 
Europaavtalen är ramen för bilaterala relationer mellan 
Europeiska gemenskaperna och deras medlemstater på ena 
sidan och partnerländerna på andra sidan. Europaavtalen 
har utvecklats 1990 av Europeiska gemenskapen och 
sedan under de följande åren undertecknats med de 
enskilda länderna; de omfattar handelsrelaterade frågor 
samt politiskt, ekonomiskt och kulturellt samarbete och 
anger Phare och Europeiska investeringsbanken som de 
organ som lämnar finansiellt bistånd. Avtalen baserar på 
gemensamma uppfattningar och värderingar och 
förbereder vägen för en progressiv omvandling på många 
områden. Eftersom anslutning till Europeiska unionen 
numera är det klart uttalade målet för partnerländerna, har 
europaavtalen blivit den ram inom vilken dessa länder 
förbereder sig för medlemskap. 
Land 
Bulgarien 
Tjeckiska republiken 
Estland 
Ungern 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien Europaavtal 
undertecknat 
Mars 1993 
Oktober 1993 
Juni 1995 
December 1991 
Juni 1995 
Juni 1995 
December 1991 
Februari 1993 
Oktober 1993 
Juni 1996 Europaavtal 
trätt i kraft 
Februari 1995 
Februari 1995 
Februari 1994 
Februari 1994 
Februari 1995 
Februari 1995 Officiell ansökan om 
EU-medlemskap 
December 1995 
Januari 1996 
November 1995 
Mars 1994 
Oktober 1995 
December 1995 
April 1994 
Juni 1995 
Juni 1995 
Juni 1996 
Europaavtalen uppnådde en större politisk betydelse efter 
Europarådets toppmöte i Köpenhamn 1993. Där 
samtyckte Europarådet uttryckligen att "de associerade 
länder i Central- och Östeuropa som så önskar skall bli 
medlemmar i Europeiska unionen. Anslutningen kommer 
att äga rum så snart ett associerat land har förmåga att 
påtaga sig medlemskapsförpliktelserna genom att uppfylla 
de nödvändiga ekonomiska och politiska villkoren". 
Enligt avtalen förbinder sig partnerländerna att närma sin 
lagstiftning till Europeiska gemenskapens, i synnerhet 
inom de områden som är relevanta för den inre 
marknaden. 
Ett av nyckelelementen i europaavtalen är 
associationsråden. Det är en serie bilaterala möten mellan 
Europeiska gemenskaperna, deras medlemstater och vart 
och ett av partnerländerna, som alltmer behandlar viktiga 
frågor. Under 1995 har dessa associeringsråd 
huvudsakligen koncentrerats på två områden: 
Genomförandet av pre-anslutningsstrategin och intra-
regionalt samarbete. 
Associationsråden stöds av associationskommittér, som 
granskar alla områden i europaavtalen och de 
gemensamma parlamentariska kommittéerna. 
Strukturerad dialog 
Det andra instrumentet av pre-anslutningsstrategin är den 
"strukturerade dialogen". Dialogen har alltid varit en 
hörnsten i Europeiska gemenskapens samarbete med de centraleuropeiska länderna. När de framträdde efter år av 
isolering från resten av Europa spelade dialogen en viktig 
roll i att framkalla en bättre förståelse av deras behov och 
intressen. 
På toppmötet i Köpenhamn i juni 1993 samtyckte 
Europeiska unionen till en multilateral ram av 
regelbundna möten på ministernivå mellan unionen och 
partnerländerna. Denna ram bekräftades i Essen, då de 
särskilda arrangemangen för den strukturerade dialogen 
fastställdes. 
Den strukturerade dialogen uppfyller en viktig roll i att 
förbereda partnerländerna för medlemskapet i unionen. 
Den möjliggör diskussionen av gemensamma frågor inom 
områden där lösningarna kräver handling på europeisk 
nivå. Policyområdena kan sträcka sig från kulturellt 
samarbete till den gemensamma utrikes- och 
säkerhetspolitiken (CFSP). 
Diskussionen av gemensamma frågor medger också att de 
blivande medlemmarna blir mer engagerade i Europeiska 
unionens aktiviteter innan anslutningsförhandlingarna 
påbörjas och blir bekanta med Europeiska unionens 
institutioner och hur dessa fungerar. Därför förbättrar den 
strukturerade dialogen de nära arbetsrelationer som är 
nödvändiga för den europeiska integrationsprocessen. 
Partnerländernas regeringschefer inbjöds till Europarådets 
möten i Cannes och Madrid. Ministrar träffades också för 
att diskutera ett brett spektrum av frågor av transeuropeisk 
betydelse som telekommunikationer, transport, miljö och 
vetenskaplig forskning samt andra frågor i samband med 
EG:s inre marknad. På det juridiska och inrikespolitiska 
området fokuserade detta samarbete exempelvis på 
kampen mot organiserad brottslighet. 
En ny fokus för Phare 
Phareprogrammet, som ursprungligen utvecklades som ett 
omedelbart svar på de utmaningar som de 
centraleuropeiska staterna stod inför, är nu även ett 
finansiellt instrument i pre-anslutningsstrategin. 
Pre-anslutningsstrategin som den skisserades på rådsmötet 
i Essen, anger att "integrationen kommer att få stöd av 
Europeiska unionens Phareprogram, som på en 
vägledande basis kommer att utveckla ett medelfristigt 
finansiellt instrument med förbättrade möjligheter att 
främja utvecklingen av infrastruktur och intra-regionalt 
samarbete". 
Konkret uttryckt betyder detta att Phare anslår en större 
andel av sina medel till samfinansieringen av projekt för 
utveckling av infrastrukturen, ett område som 
kännetecknas av ett ökande gränsöverskridande 
samarbete. Phare introducerar också åtgärder för att främja 
samarbete mellan partnerländerna och att fästa större vikt 
vid investeringsstöd. 
För att förbereda partnerländerna för deltagandet i den inre 
marknaden beslöts det att stödja deras ansträngningar att 
harmonisera sin lagstiftning, sina standarder och normer 
med dem som finns i Europeiska gemenskapen. Detta 
kommer att kräva avsevärt stöd till det offentliga 
förvaltningssystemet för att säkerställa att den nödvändiga 
lagstiftning som kan genomföras effektivt. 
I sin framstegsrapport om pre-anslutningsstrategin, som 
inlämnades till Europarådet i december 1995, angav 
Europeiska kommissionen att stöd till investeringar och 
infrastruktur behöver ytterligare betonas. Kommissionen 
angav också att Phare även skulle stödja ett antal projekt 
inom rättsväsendet och inrikespolitiken. 
För att öka Phareprogrammets effektivitet samordnar 
Europeiska kommissionen sin hjälp med de övriga 
donatorer som stödjer de centraleuropeiska länderna som 
Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling 
(EBRD) eller Världsbanken. Tonvikten läggs på särskilda 
sektorer för att höja hjälpens verkan. Europarådsmötet i Cannes 
Europeiska kommissionen presenterade i enlighet med 
besluten på toppmötet i Essen en vitbok om förberedelsen 
av partnerländerna för integration i Europeiska 
gemenskapens inre marknad. Europarådet i Cannes beslöt 
"som bekräftades av rådsmötet i Essen är de associerade 
ländernas förberedelse för integration i den inre 
marknaden huvudelementet i strategin om förberedelse för 
anslutning". 
Rådet samtyckte också till en ökning av programmets 
finansiella omslutning fram till 1999. Pharebudgeten skall 
öka från 1.154 miljoner ecu 1995 till 1.634 miljoner ecu 
1999, sammanlagt 6.693 miljoner ecu under dessa år, 
vilket förstärker Europeiska unionens engagemang vad 
gäller anslutningen. 
Före publiceringen av vitboken hade partnerländerna 
redan börjat att närma sin lagstiftning och att röra sig mot 
de ekonomiska friheter på vilka den inre marknaden vilar. 
I och med att utsikten på fullt medlemskap i Europeiska 
unionen närmar sig beslöts det att upprätta ett dokument 
som fastställer stommen av betydelsefull lagstiftning 
avseende den inre marknaden. 
Phare använder redan medel för genomförandet av 
vitboken. Framför allt är det en teknisk handbok som 
utgör ett nyckelelement i pre-anslutningsstrategin. 
Vartefter som den leder partnerländerna genom 
lagstiftningen, strukturerna och de breda ekonomiska 
villkoren, nödvändiga för den inre marknadens funktion, 
skall vitboken klargöra uppgiften om tillnärmningen av 
nationella lager till dem i Europeiska unionen. 
För var och en av de tjugotre sektorerna i den inre 
marknadens lagstiftning föreslår vitboken en logisk följd 
av steg att tackla tillnärmningsuppgiften. Det anses 
absolut nödvändigt att fastställa handlingsprioriteter, men 
det är länderna själva som skall identifiera de områden där 
den största påverkan uppnås. 
Vitboken markerar början av en process i vilken 
partnerländerna spelar huvudrollen. Uppgiften att skapa 
och införa de nödvändiga lagarna och se till att de iakttas 
endast kan utföras av partnerländerna själva. Stöd kommer 
att ges av Europeiska unionen och dess medlemstater, 
men det är viktigt att detta sker i samordning, så att en 
dubblering av ansträngningar kan undvikas och den bästa 
möjliga hjälpen kan ges. 
Av detta skäl rekommenderar vitboken att kommissionen 
upprättar och leder en byrå för utbyte av information om 
teknisk hjälp. Detta stöds av Phares multinationella 
program och kommer att vara medelpunkten för 
tillhandahållandet av rådgivning och expertis om 
lagstiftning och de nödvändiga genomförandestrukturerna. 
Den kommer att vara utrustad med en databas om den inre 
marknaden, genom vilken alla intresserad parter kan få 
tillgång till information om det stöd som kan erhållas från 
Phare och andra program av Europeiska unionen. Den 
kommer också att tjäna som ett clearingkontor, som skall 
matcha ansökningar om stöd från partnerländerna med 
befintliga specialister och program på nationell och 
europeisk nivå. På detta sätt kan byrån leda stöd från 
Phare och från olika andra källor från den offentliga och 
privata sektorn till partnerländernas behov. 
Rådsmötet i Madrid och utvidgning 
Vid toppmötet i Madrid i december 1995 Europeiska 
kommissionen inlämnade sin studie om alternativa­
strategier för utvecklingen av relationer på jordbruk­
sområdet mellan Europeiska gemenskapen och 
partnerländerna. Kommissionen presenterade också rapporter om gjorda framsteg i pre-anslutningsstrategin 
och om effekten av utvidgningen av Europeiska unionens 
policy. 
Rådsmötet i Madrid tillkännagav att Europeiska unionens 
regeringskonferens (IGC) skulle börja i mars 1996. 
Konferensen kommer visserligen inte att ha någon direkt 
påverkan på Phareprogrammet, men den skall försöka att 
utforma Europeiska unionens institutioner för nästa 
århundrade. 
Under loppet av 1995 inlämnade följande länder officiella 
ansökningar om fullt medlemskap i Europeiska unionen: 
Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Rumänien och 
Slovakien. Polen och Ungern hade tagit detta steg 1994 
och Tjeckiska republiken beslöt att vänta till början på 
1996. Slovenien lämnade in sin ansökan i juni 1996. 
Rådsmötet i Madrid "hoppas att det preliminära 
förhandlingsstadiet kommer att sammanfalla med början 
på förhandlingarna med Cypern och Malta". Dessa skulle 
börja sex månader efter avslutandet av regerings­
konferensen, som skall vara slutförd i mitten på 1997. 
Phare under 1995 
1995 var ett år av både kontinuitet och förändring för 
Phareprogrammet. På många områden har programmet 
fortsatt det arbete som påbörjades under 1994. Det innebär 
att infrastrukturprojekt även fortsättningsvis var mycket 
viktiga, att det gränsöverskridande programmet blev mera 
betydelsefullt och att Phare fortsatte att tillhandahålla 
know-how och bevilja finansiellt stöd till sina 
partner länder. 
På andra områden företog Phare emellertid några 
grundläggande förändringar. Den nya rollen som 
finansiellt instrument i pre-anslutningsstrategin och den 
utmaning som detta utgjorde innebar att Phare fick 
modifiera sin organisatoriska struktur, förbättra sin 
programmeringsprocess, skapa en ny övervaknings­
struktur och förbättra sin finansiella hantering. 
Följande avsnitt beskriver både de förändringar som Phare 
gjorde under 1995 och de områden på vilka man fortsatte 
att koncentrera sina insatser. Koncentration på infrastrukturinvesteringar 
Under 1995 fortsatte Phare att koncentrera sig på 
infrastrukturprojekt och intensifierade det arbete som 
påbörjades under 1994. Rådsmötet i Essen i december 
1994 hade bekräftat den ökande betydelsen av Phares 
arbete på detta område genom att höja gränsen för Phares 
utgifter för infrastruktur till 25 procent från tidigare 15 
procent. Detta ökade Phareprogrammets möjligheter att 
utvidga sin traditionella roll som förmedlare av know-how 
till att även tillhandahålla begränsade medelsanslag i 
nyckelområden. 
I praktiken innebar detta att Phare kunde frigöra projekt 
som annars hade blockerats genom att tillhandahålla en 
finansieringsbro mellan internationella finansiella 
institutioner eller investerare från den privata sektorn och 
regeringarna i partnerländerna. Phares investeringar i 
infrastruktur föremål för ett antal basregler. De viktigaste 
av dessa är att 
• projektet måste vara en angiven prioritet hos 
partnerlandet. Detta är i linje med idén i pre-
anslutningsstrategin, som lägger ansvaret att besluta om 
prioriteringarna på vägen till anslutningen hos 
partnerländerna själva. Det begärs därför att partner­
landet bidrar självt med motsvarande anslag för 
projektet 
• Phares bidrag måste tillföra en tydlig förbättring till 
projektet som annars inte skulle finnas. Detta kan bland 
annat betyda att frigöra ett projekt med hög prioritet, 
som inte kan genomföras 
• därför att ett land är ovilligt att stödja ett projekt där 
kostnaderna koncentreras i landets egna områden 
medan nyttan finns i flera länder; eller om Phares 
pengar skulle attrahera ytterligare kommersiell 
finansiering genom multiplikationseffekten 
• Phares bidrag måste komplettera och inte konkurrera 
med de vanliga aktörerna på detta område som 
partnerlandets regering, privata aktörer, kommersiella 
långivare och de internationella finansiella 
institutionerna 
• Projektet måste stödjas av en övergripande strategi som 
är i linje med Europeiska unionens standarder. 
Phares infrastrukturinvesteringar under 1995 har även 
fortsättningsvis koncentrerats på områdena transport, 
miljö, energi, telekommunikationer och utveckling av den 
privata sektorn. I synnerhet har de fokuserats på två breda, 
men viktiga områden. Det första är transeuropeiska 
nätverk, som i 1992 års Maastrichtfördrag har angivits 
som en prioriterad sektor och fortfarande är ett integrerat 
krav för en effektiv inre marknad. Av detta skäl har ett 
antal förbättringar på infrastrukturen identifierats under 
1995 inbegripet landsvägar och järnvägar mellan Berlin 
och Warsawa, Dresden och Prag, Niirnberg och Prag, 
Triest, Ljubljana och Budapest; en naturlig gas-pipeline 
genom Ryssland, Vitryssland, Polen och Europeiska 
unionen; en telematisk plattform i Östersjön och ett 
baltiskt ring-elektricitetsnätverk. 
Det andra området avser projekt som förskjuter de 
centraleuropeiska ländernas befintliga infrastruktur bort 
från den planekonomin mot fri marknadsekonomin. Inom 
transportområdet har detta inkluderat omstrukturering och 
modernisering av både landsvägs- och järnvägsnät, 
eliminering av flaskhalsar vid gränsövergångar och 
utveckling av trafikledningssystem. Miljöprojekt har också identifierats, som tacklar regionala 
"hot spots" i luft- och vattenföroreningar, särskilt om det 
finns en gränsöverskridande påverkan. Andra områden 
omfattar projekt för bevarande av naturen som vård av 
kustområden och sankmarksområden, miljöprojekt som 
omedelbart främjar hälsan som rensning av vattentäkter 
på landsbygden eller industriella och militära områden och 
införande av renare teknologier. 
Inom området energi omfattar infrastrukturprojekt som 
har erhållit Phareinvesteringar uppgraderingen av 
kraftverk med hänsyn till miljö och säkerhet, utveckling 
och sammankoppling av elektricitetsnät, projekt som 
syftar till ökad energieffektivitet och förnybar energi och 
lokala projekt med klara miljövinster. 
Slutligen har Phare hjälpt att stödja utvecklingen av 
pilotprojekt om telefoni på landsbygden - ett betydelsefullt 
steg mot att skapa den kommunikationsinfrastruktur som 
behövs i dagens globala affärsmiljö. 
Gränsöverskridande samarbete 
Phares gränsöverskridande program, som upprättades 
1994 på Europaparlamentets initiativ, fortsatte att spela en 
viktig roll i pre-anslutningsstrategin. 
Under 1994 fokuserades ansträngningarna på skapandet 
eller anpassningen av den nödvändiga institutionella 
ramen för kommunikation, programmerande, 
genomförande och övervakning av programmet; under 
1995 vidtogs ett antal konkreta steg. 
Phare arbetade nära samman med generaldirektoratet för 
regionalpolitik, som handlägger INTERREG, för att 
säkerställa sammanhållningen med regionala 
samordningsmål och -praktik. Kommissionens förordning 
nr 1628/94 om gränsöverskridande samarbete mellan 
medlemstater och centraleuropeiska länder inom ramen 
för Phareprogrammet innehåller reglerna för 
finansieringsaktioner av strukturell natur i gränsregioner i 
centraleuropeiska länder som har en gemensam gräns med 
medlemstater, i harmoni med Europeiska unionens 
strukturpolicy och med INTERREG II i synnerhet. 
Samprogrammerings- och övervakningskommittéer, 
bildade av de tillämpliga myndigheterna från båda 
sidorna, spelar huvudrollen vid att säkerställa en 
övergripande samordning i planerings- och 
genomförandestadiet och vid övervakningen av de utvalda 
programmen. 
Huvuddelen av Phares gränsöverskridande 
samarbetsprojekt har fokuserat på utvecklingen av 
infrastruktur, transport, telekommunikationer och energi, 
den nya inriktningen som har antagits för 1995-1999 
kommer däremot att omfatta mera "mjuka aktiviteter" som 
turism, mänskliga resurser och kultur. Detta har 
understrukits genom upprättandet av en småprojektsfond. 
Under 1994 var de centraleuropeiska länder som kom i 
fråga för deltagande Albanien, Bulgarien, de baltiska 
republikerna, Tjeckiska republiken, Polen och Slovenien. 
Under 1995 tillkom Ungern och Slovakien (på grund av 
Österrikes anslutning till Europeiska unionen) samt nya 
gränsområden i Tjeckiska republiken och Slovenien. De 
gränsregioner som kunde väljas bestämdes av 
partnerländerna själva i samarbete med Europeiska 
kommissionen för att säkerställa sammanhållning med 
Interreg. 
Under 1995 avgav Phares ledningskommitté ett positivt 
yttrande om gränsöverskridande projekt för Albanien, 
Bulgarien, Tjeckiska republiken, Estland, Ungern, 
Lettland, Litauen, Polen, Slovakien och Slovenien. Dessa 
projekt gällde huvudsakligen transport, miljö, jordbruk, 
mänskliga resurser och ekonomisk utveckling och det 
överenskoms en budget på 169 miljoner ecu. 
Sektorsvisa samarbetsprogram avseende miljö och 
interregionalt samarbete erhöll också ett positivt yttrande. 
Denna typ av program omfattar anslag från en 
internationell finansieringsinstitution och/eller en 
medlemstat av Europeiska unionen. Phare tillhandahåller 
det nödvändiga stödet under projektbedömningen och 
förberedelsetiden samt under genomförandet. Ett brett 
spektrum av åtgärder kan väljas som minskning av 
luftföroreningar, hantering av avloppsvatten och 
miljöeffekten av transporter. 
Vad gäller de interregionala samarbetsprogram som redan 
har byggts upp på Europeiska unionens instrument ECOS 
och Ouverture är det första gången att medel har 
tillhandahållits för städer och regioner i alla Phares 
partnerländer och länderna i Europeiska unionen. Över 
100 interregionala samarbetsprojekt har erhållit bidrag. 
Om man blickar framåt kommer Phares 
gränsöverskridande samarbetsprogram i takt med att 
länderna i Centraleuropa närmar sig integrationen att 
ändras från genomförande och utvärdering av 
infrastrukturprojekt till ökad utbildning, administration 
och utveckling av socioekonomiska strukturer. Därigenom 
kommer programmet att bättre kunna svara mot behoven i 
integrationsprocessen. Öppnande av gemenskapsprogram 
1993 på toppmötet i Köpenhamn tog medlemstaternas 
regeringschefer det politiska beslutet att erbjuda 
associerade centraleuropeiska länder möjligheten att delta 
i gemenskapens program. 
Den 4 december 1995 utfärdade kommissionen och rådet i 
samråd med Europaparlamentet tilläggsprotokoll till 
europaavtalen med Bulgarien, Tjeckiska republiken, 
Ungern, Polen och Rumänien för att erbjuda den 
nödvändiga juridiska ramen för deras deltagande i dessa 
program. Ett tilläggsprotokoll undertecknades också med 
Slovakien i väntan på Europaparlamentets instämmande. 
Tilläggsprotokollen för de baltiska staterna är integrerade i 
europaavtalen med dessa länder. 
Därigenom kommer partnerländerna i första hand att 
kunna delta i programmen Socrates, Leonardo och 
Ungdom för Europa III. De länder vars audivisuella 
lagstiftning är kompatibel med gemenskapslagstiftningen 
kommer också att få delta i Media Il-programmet. Andra 
program på områdena kultur, miljö, hälsa, energi och inre 
marknad behöver anpassas för att ta hänsyn till ett 
framtida deltagande av de centraleuropeiska länderna. 
Corine (satellitkartläggning), LIFE (miljö), SAVE II 
(energieffektivitet) och Synergy (energisamarbete) är 
exempel på program som har avsetts för, eller utsträckts 
till, de centraleuropeiska länderna. 
Under 1995 har en budget på 9,9 miljoner ecu anslagits 
för förberedelsen på de associerade ländernas deltagande 
genom informationssammanträden, besök och utbildning 
för nationella administratörer, överförande av det 
nödvändiga dokumentationsmaterialet och upprättande av 
tillämpliga nationella strukturer eller informationskontor 
för att skapa en bättre förståelse av dessa program. 
Särskilda program enligt fjärde ramprogrammet för 
forskning och utveckling har också öppnats på vissa 
villkor till partnerländerna. 
Samordning med andra donatorer 
För att öka effektiviteten av Europeiska gemenskapens 
och särskilt Phareprogrammets hjälp samordnar 
Europeiska kommissionen sina hjälpaktiviteter med de 
övriga donatorerna som stödjer de centraleuropeiska 
länderna. Sedan G7-toppmötet av regeringscheferna i 
Paris i juli 1989 har kommissionen den officiella 
uppgiften att samordna alla dessa donatorers aktiviteter. 
I denna kapacitet och på grund av Phares betydelse, 
arbetar kommissionen mycket nära samman med G-24-
länderna samt med internationella finansiella institutioner 
som Världsbanken, Europeiska banken för 
återuppbyggnad och utveckling (EBRD), Europeiska 
investeringsbanken (EIB) och Organisationen för 
ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD). 
Phare och OECD har t.ex. samarbetat om SIGMA-
programmet (stöd till utveckling av ledning och 
handläggning i Central- och Östeuropa). SIGMA 
tillhandahåller stöd till partnerländerna att utveckla 
sammanhållna reformstrategier och effektiva offentliga 
institutioner. Som exempel på Phare/EBRD sam­
finansiering kan nämnas resursen för förberedelsen av 
miljöprojekt, ett horisontellt program som lanserades i 
slutet på 1995, och som skall underlätta viktiga 
miljöprojekt i de centaleuropeiska länderna. 
I mars 1995 på högnivåmötet analyserade G-24-
donatorerna tillsammans de reformer som hade gjorts 
under de första fem åren av omvandling i Centraleuropa. 
Den allmänna slutsatsen var att denna omvandling var 
oåterkallelig. Donatororganisationerna förband sig att 
fortsätta att aktivt stödja integrationen av de 
centraleuropeiska länderna i den internationella 
ekonomiska gemenskapen. Dessutom skall deras hjälp 
inriktas på att passa i och förbättra pre-anslutnings­
strategin. 
Med dessa mål i tankarna kommer Europeiska 
kommissionens samordningsarbete att förstärkas på fältet, 
i partnerländerna, varvid tonvikten kommer att läggas på 
tydliga sektorer för att höja arbetets effekt. 
Organisationerna kommer att arbeta tillsammans på 
program- och projektnivå. 
Under 1995 höjdes profilen på samordningen av utländskt 
stöd i allmänhetens ögon. Fredsavtalet, som nåddes av 
republikerna i f.d. Jugoslavien, kräver stöd av den 
internationella gemenskapen. I december 1995 organ­
iserade Europeiska kommissionen och Världsbanken det 
första mötet för donatorer till Bosnien-Hercegovina. 
Nyckelmålen var att identifiera landets behov i sitt återuppbyggnadsarbete och att mobilisera donatorhjälp. 
Framför allt illustrerar detta det konkreta stöd som ges av 
Europeiska unionen till fredsprocessen och dess roll som 
världsgemenskapens hjälpkoordinator för Centraleuropa. 
Phare och f.d Jugoslavien 
1995 var det år då återuppbyggnaden av f.d. Jugoslavien 
började. Den av Europeiska kommissionen godkända 
finansieringsplanen för stöd till fredsprocessen allokerade 
600 miljoner ecu för perioden 1996-99. 
Mot bakgrunden av fredsavtalet i Dayton, som nåddes i 
december 1995, var det likaledes av yttersta vikt att den 
kort- och medelfristiga återuppbyggnaden av Bosnien-
Hercegovina skulle starta så snart som möjligt. Ett antal 
internationella institutioner, i synnerhet Världsbanken, 
Internationella valutafonden (IMF), Europeiska banken 
för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och 
Europeiska gemenskapen förberedde ett program i detta 
syfte. Den första fasen av Phares program för 
katastrofhjälp utarbetades på basis av den multilaterala 
planen, och en första del av hjälpen värd 62,5 miljoner ecu 
skulle lanseras omedelbart i januari 1996. 
Revisionsrätten 
I november 1995 lämnade revisionsrätten sin rapport om 
Europeiska kommissionens finansiella och operativa 
verksamhet under 1994. Revisionsrätten bekräftade att de 
ansträngningar som hade gjorts av Phareledningen hade 
lett till ett antal förbättringar i programmet. 
Revisionsrätten framhöll emellertid räckvidden för 
ytterligare förbättringar, i synnerhet en bättre användning 
av det finansiella rapportsystemet PHACSY, större 
stränghet i anbudsförfarandeprocessen och en mera 
operativ användning av resultaten från de studier som 
genomförs med användning av Pharemedel, särskilt för att 
uppmuntra reella investeringar. 
Som framställs i avsnittet nedan hade både 
ledningssystem och operativa procedurer avseende Phare 
granskats under 1995 och förbättrats. 
Phares operativa verksamhet 
Alltifrån början har Phare sökt att involvera sina 
partnerländer så mycket som möjligt i programmets 
strategiska och operativa aktiviteter. Phare har därför 
anpassat sin struktur efter hand för att ta hand om sina 
partners växlande behov, att öka samarbetet och 
samordningen mellan kommissionen och länderna och att 
höja effekten av de program som genomförs inom ramen 
för Phare. 
Denna process av operativ förbättring fortsatte under 
1995. Direktoratets inre struktur och programmets ledning 
ändrades för att smida tätare länkar mellan arbetet på 
Phare, europaavtalen och pre-anslutningsstrategin. 
Handläggningsprocesser förbättrades. De finansiella och 
ledningstekniska systemen granskades och antalet 
standardiserade och regelbundna oberoende revisioner 
ökade. En fristående övervaknings- och utvärderingsenhet 
skapades i avsikt att förbättra Phareprogrammens 
operativa kvalitet och att säkerställa en mera 
kostnadseffektiv användning av medlen. Detta kommer att 
stödja processen på decentralisering som ökar i betydelse 
vartefter som pre-anslutningsstrategin framskrider. 
Slutligen upprätthölls tonvikten på större öppenhet i 
Phareprogrammet genom ett målinriktat kommunikations­
program med andra institutioner och medlemstater i 
Europeiska unionen - särskilt sektorerna tjänster till 
allmänheten och den kommersiella sektorn - och 
partnerländerna. 
Operativ struktur 
Det direktorat som handlägger Phareprogrammet inom 
generaldirektoratet IA (Europa och de nya oberoende 
staterna, gemensam utrikes- och säkerhetspolitik, tjänsten 
för yttre representation) omorganiserades under 1995. 
Fram till denna punkt hade Pharetjänsterna till stor del 
organiserats på sektorsbasis med personal som var 
uppdelad i sektorsenheter som jordbruk eller infrastruktur. 
Det framkom emellertid att en integrerad struktur 
behövdes för att återspegla behoven i pre-
anslutningsstrategin och europaavtalen, den strukturerade 
relationen och det finansiella samarbetet som var 
avgörande för framgången. 
Därför omorganiserade kommissionen i juli 1994 det 
direktorat som var ansvarig för Phare på en land för land­
basis. Tre geografiska enheter skapades med ansvar för 
samtliga aspekter på relationer med de centraleuropeiska 
länderna. På detta sätt skulle alla aspekter av varje lands pre-anslutningsbehov uppmärksammas, samtidigt som 
programmets prestation skulle förbättras genom att 
möjliggöra ett snabbare samordnat svar på landets 
problem och operativ synergi mellan delegationerna i 
partnerländerna och personalen i Bryssel. 
Många Phareprogram omfattar emellertid flera 
partnerländer. För att inte förlora den nödvändiga 
överblicken för att kunna hantera dessa skapades separata 
horisontella och sektorsvisa enheter med ansvar för 
policysamordning och handläggningen av multinationella 
och horisontella program. Dessa enheter säkerställer att 
samarbetet mellan länderna upprätthålls och att 
möjligheter till synergier identifieras och utnyttjas. 
Direktoratet började att arbete på denna nya geografiska 
basis från och med juni 1995 för att inte förlora den tyngd 
som hade skapats genom rådsmötena i Essen och Cannes 
och lanseringen av pre-anslutningsstrategin. 
Phare lanserade också ett initiativ att angripa 
personalfrågan i huvudförvaltningen i Bryssel och i 
delegationerna. Studier pågår för att identifiera de 
uppgifter som är kärnan i handläggningen av 
Phareprogrammet och som ligger inom kommissionens 
exekutiva kompetens och därför måste utföras av personal 
från kommissionen. Andra uppgifter som identifierats som 
icke-kärna kan sedan kontrakteras ut, varvid befintlig 
personal kan utnyttjas på effektivaste sätt. 
Ett nytt sätt att programmera 
Under 1995 strömlinjeformades och förbättrades Phares 
programmeringssätt. Rådsmötena i Essen och Cannes 
hade givit en tydligare definition av gemensamma mål och 
därför möjligheten att målinrikta medlen effektivare. De 
hade också givit Phare en flerårig finansiell horisont i 
avsikt att sammankoppla programmet närmare med 
medelfristiga strategiska ambitioner i partnerländerna. 
Detta resulterade i att nya fleråriga vägledande program 
förbereddes under 1995 för fyra länder (Tjeckiska 
republiken, Ungern, Polen och Slovakien). Fleråriga 
vägledande program för de övriga Phareländerna skall ha 
planerats vid mitten på 1996. Dessa har förberetts i 
partnerskap med de berörda länderna och omfattar 
perioden till och med 1999. De fastställer för varje land 
mål, prioriterade sektorer, aktiviteter och tidsramar 
inbegripet en angivelse av de medel som skall allokeras 
till varje sektor. Fleråriga vägledande program utarbetades 
för elva gränsöverskridande program som omfattar alla 
partnerländer utom Rumänien. 
10 
Detta nya sätt har fördelar för både partnerländerna och 
medlemstaterna. För partnerländerna ger det anslutningen 
en skapare fokus, erbjuder en serie konkreta mål och 
medger dem att bygga in Phareprogrammet i sina 
medelfristiga omstruktureringsprogram och strategier för 
anslutning. Vad gäller medlemstaterna erhåller de en 
möjlighet att ge ett strategiskt bidrag och att anlägga en 
längre, mer övergripande syn på varje lands Phare -
prioriteringar. 
De fleråriga vägledande programmen har visserligen gett 
Phare ett medelfristigt perspektiv, men man bör komma 
ihåg att genomförandet av programmen förblir föremål för 
en årlig budgetprocedur. Detta betyder att den allokering 
av medel som syns i de fleråriga programmen är rent 
"vägledande" och därför endast en avsiktsförklaring. Varje 
år allokerar kommissionen de tillämpliga medlen för varje 
land, baserade på ett operativt program för landet, som 
omfattar alla programkomponenter i ett enda dokument. 
Detta är baserat på det fleråriga vägledande programmet, 
men behöver inte blint följa det. Detta medger en 
ytterligare flexibilitet för både landet och Phare om 
omständigheterna eller prioriteringarna skulle förändras. 
Emellertid har införandet av fleråriga vägledande program 
lättat den press som har orsakats av den årliga 
programmeringsrundan, har minskat tidsfördröjningen 
mellan anslag, kontraktering och utbetalning, och har 
avsevärt förenklat programmeringsprocessen. 
Förändringar vid genomförande 
Genomförandet är det viktigaste stadiet i Phare-
programmen. Förmågan att hantera de enskilda projekten 
på platsen bestämmer graden av deras påverkan och 
således effektiviteten av användningen av allmänna 
medel. 
Vissa begränsningar har gjorts av gemenskapens 
finansiella förordning, som ger fullt ansvar för 
användningen av medlen till kommissionen och därmed 
begränsar omfattningen av ansvar som kan delegeras till 
partnerländerna. Emellertid har under 1995 fortsatta 
försök gjorts att jämka denna potentiella konflikt och 
uppnå en genomförandeprocess som är både effektiv och 
stringent. 
Under 1995 gjordes ytterligare framsteg mot en 
decentralisering av genomförandeprocessen. Detta 
påbörjades under 1994 med publiceringen av systemhand­
böckerna för decentraliserat genomförande, ett svar på behovet av ett gemensamt operativt system genom hela 
programmet och ett försök att förlika lednings­
färdigheterna och vanorna i partnerförvaltningarna med 
respekten för Phareförordningen. 
Under 1995 gjordes ytterligare arbete att förbättra 
systemet för decentraliserat genomförande tillsammans 
med partnerländerna. Detta koncentrerades på 
• att förenkla programmeringssättet och särskilt försök 
att minska den övergripande arbetsbördan genom att 
skapa en närmare länk mellan de dokument som 
behövs för programmering och genomförande. Detta 
kommer att minska en dubblering av arbete 
• att överföra ansvaret för genomförande av de två 
viktigaste nivåerna - för det första från kommissionen 
till partnerlandet och för det andra från Pharepersonal i 
Bryssel till kommissionens 
• personal på delegationen i landet. I praktiken betyder 
detta en gradvis förändring från godkännande i förväg 
till övervakning och utvärdering i efterhand utan att 
avstå från kommissionens övergripande tillsynsansvar 
• att klart definiera roller och ansvar av de viktigaste 
spelarna vid genomförandet, särskilt Bryssels 
huvudförvaltning och delegationerna. Detta har 
inbegripit att komma överens om "arbetsbes­
krivningar", vilket återigen kommer att minska 
dubblerat arbete, medge en effektivare användning av 
befintliga resurser och öka nivåerna av förståelse 
mellan grupperna. 
Arbete har också gjorts under 1995 på att göra själva 
systemhandböckerna för decentraliserat genomförande 
lättillgängliga och användarvänliga. Dessa kommer att 
nytryckas under 1996 och skall omfatta alla nya 
procedurer och stödjas genom ytterligare utbildning för 
delegationerna och programhanteringsenheterna. 
Finansiell handläggning 
Phareprogrammets komplexitet och räckvidd 
kombinerade med kommissionens ansvar för övervakning 
kräver ett avancerat finansiellt handläggningssystem. 
PHACSY-systemet, som lanserades 1994, utformades att 
samla all programmeringsinformation direkt från 
programhandläggningsenheterna och att använda denna 
information som övervakningsverktyg. PHACSY förbät­
trades tidigt under 1995 och publicerades i ett nytt, mera 
an vändarv änligt format. 
Tidigare har det sammankopplats med Desirée, Phares 
huvudsakliga databas, som i sin tur är fullt integrerad med 
SINCOM, systemet för finansiell handläggning av hela 
kommissionen. Detta har gjort den finansiella 
handläggningsprocessen för Phare mera strömlinjeformad 
och korrekt, har minskat dubblering och slöseri med 
arbete och har utsträckt räckvidden av systemet bland 
PMU. Vid slutet av 1995 innehöll PHACSY cirka 95 % 
av all befintlig handläggningsinformation från PMU, och 
det kommer att arbetas på att under 1996 erhålla den 
kvarvarande informationen. Detta har fått stöd av de 
ökade antalet oberoende revisioner som genomfördes 
under 1995 och skall fortsätta under 1996. 
Övervakning och utvärdering 
Avgörande för processen att säkerställa en större 
decentralisering, samtidigt som kommissionens ansvar 
upprätthålls, är skapandet av ett effektivt övervaknings-
och utvärderingssystem. När det ansvariga direktoratet för 
Phare omstrukturerades under 1995 skapades en ny enhet 
med särskilt ansvar för övervakning och utvärdering. 
Denna enhet är ansvarig för genomförandet av ett 
övervaknings- och utvärderingssystem som skall vara 
oberoende, trovärdigt och baserat på principen om 
gemensamt ägarskap och engagemang av partnerländerna. 
Det bestämdes att systemet skulle fortsätta och bli ett 
standardsystem som skulle kunna tillämpas på alla 
Phareprojekt. 
Under 1995 kom fundamentet på plats för det nya 
övervaknings- och utvärderingssystemet. En regional 
struktur skapades med tre regionala kontor med personal 
bestående av oberoende konsulter från Europeiska 
unionen och lokala experter. Det har planerats att dessa 
kontor skall bli helt operativa under första hälften på 1996 
och att över fyrahundra projekt skall både övervakas och 
utvärderas varje år. 
Den utvecklade processen är i första hand ett operativt 
verktyg för alla som är involverade i Phareprogrammet. 
Genom att tillhandahålla en regelbunden bedömning av 
Phareprojektens status och framsteg kommer den nya 
enheten att kunna identifiera och sprida den bästa 
praktiken i alla partnerländer, understryka dåligt 
presterande projekt och föreslå korrigeringar samt ge 
snabb feed-back till dem som utarbetar programmen. 
Eftersom övervaknings- och utvärderingssystemet har 
utformats att passas ihop med den ordinarie programmeringsprocessen kommer informationen att 
medge att programmen anpassas bättre till partner­
ländernas behov. 
Kommunikationer 
Sedan 1993 har Phare aktivt svarat mot det växande 
intresse som visats för programmet av Europeiska 
gemenskapens institutioner och rådgivande organ, 
medlemstater och partnerländer. 
Under 1995 spenderade Phare 3,2 miljoner ecu på 
kommunikationer. 67 titlar publicerades på 18 språk och 
över 800.000 exemplar distribuerades i 26 länder. 
Informationsenheten svarade på över 60.000 
telefonförfrågningar, brev och fax och tog emot ungefär 
5.000 personliga besök. Informationsenhetens personal 
höll också över 100 tal och presentationer om 
Phareprogrammet på konferenser och workshops, 
huvudsakligen i medlemstaterna. 
Under 1995 fortsattes forskningsprogrammet i 
partnerländerna för att identifiera och hitta lämpliga 
mekanismer att tillfredsställa människornas behov av 
information. Delegationens informationsprogram blev 
mycket mera fokuserade på att kommunicera med 
beslutsfattare och opinionsbildare om pre-anslutning och 
vad det kan innebära att ansluta sig till Europeiska 
unionen. Dessa program omfattar publikationer på landets 
språk, mediarelationer, utveckling och genomförande av 
kontaktprogram och skapande av lokala kommunikations­
databaser. Magazinet "European Dialogue" (Europeiska 
dialogen), som utkommer varannan månad, lanserades 
och skickades ut i början på 1996 på sex centrala 
europeiska språk till 20.000 beslutsfattare och 
opinionsbildare i regionen. Särskilda kommunikations­
program lanserades i Tjeckiska republiken, Ungern, Polen 
och Slovakien. TV-dokumentärer om Europeiska unionen 
började att dyka upp mer och mer i partnerländerna för att 
ge mera information om unionen till allmänheten. 
Kontrakt upprättades under 1995 för att lansera ett on-
lineprogram om Phare på Internet. Detta kommer att ge 
kontraktinformation, tillgång till Phares adressbok och 
annan allmän information om Phare. Det kommer också 
att ge människorna en möjlighet att kommunicera enklare 
med Phare via e-mail. Detta kommer att bli ytterligare ett 
steg framåt för Phares kommunikationsprogram och 
kommer att leda till större snabbhet vad gäller tillgång till 
information samt kommer att göra kommunikations­
processen verksammare och mera kostnadseffektiv. 
12 
Albanien 
Den albanska ekonomin har börjat återhämta sig från 
kollapsen av det autarkiska ekonomiska systemet, som var 
tydligare här än i andra före detta kommunistländer. 1995 
uppnåddes en av de högsta tillväxtkvoterna av alla 
centraleuropeiska länder (11,3 procent). Inflationen sjönk 
till 6,0 procent som ett resultat av en disciplinerad monetär 
politik, och arbetslösheten sjönk också till 14 procent. 
Privatiseringsprocessen är på gång, varvid alla 
kvarvarande statliga företag i april 1995 omvandlades till 
aktiebolag. Härigenom har skapats möjligheter för ett 
massprivatiseringsprogram, som skall påbörjas under 
1996. 
Under 1995 gjordes också framsteg i att närma albanska 
institutioner och lagar till Europeiska unionens standarder. 
Nya civilrättsliga, straffrättsliga och arbetsrättsliga koder 
har antagits som har resulterat i en stabilare rättslig ram. 
Albanien undertecknade också Europarådets konvention 
om skydd av minoriteter och beviljades i juli 1995 fullt 
medlemskap i rådet. 
Phare lämnade även 1995 avsevärt stöd till Albaniens 
framsteg mot en reformering. Albanien är inte längre 
beroende av livsnödvändigt stöd, och Phares fokus har 
därför kommit att reflektera landets stora ekonomiska 
förbättring. 
35 miljoner ecu har därför anslagits genom 1995 års 
vägledande program för utveckling av 
• transport-, telekommunikations- och energisektorerna 
• ett effektivt system för högre utbildning genom 
Tempusprogrammet 
• lokal kommunal infrastruktur genom Albaniens 
utvecklingsfond 
• den privata sektorn, den offentliga förvaltningen och 
rättssystemet. 
Inom dessa områden skiftade Phares prioriteringar under 
1995 från jordbrukssektorn till utvecklingen av 
infrastrukturen, i synnerhet vägar och hamnar, 
telekommunikation och energi. Utveckling på dessa 
områden är absolut nödvändig om Albanien skall kunna 
delta fullt ut i den inre marknaden. Den huvudsakliga 
prioriteringen under 1995 avseende infrastruktur har varit 
återuppbyggnaden och uppgraderingen av öst-
västkorridoren. Detta innebär att Phare tillsammans med 
Europeiska investeringsbanken finansierade följande 
projekt 
• uppgradering av sektionerna Durresi-Elbasani och 
Pogradeci-Kapshtica i öst-västkorridoren (sammanlagt 
146 km) 
• utveckling av färjeterminalen i Durresi. Anslag per sektor 1995 
88 miljoner ecu 
Teoretisk och praktisk 
utbildning och forskning 3,5 
Finansiella sektorn 35 
Infrastruktur 
(energi, transport 
telekom) 34 
Dessa projekt visar vilken viktig roll som Phare kan spela 
när det gäller att öppna fonder från andra internationella 
finansieringsinstitutioner. 
På andra områden spelade Phare också en ledande roll. 
Det har arbetats på att förbättra primärhälsovården och att 
utveckla sjukhus; vidare har program utarbetats för att 
stärka kommunal självstyrelse, och åtgärder har vidtagits 
att kanalisera fonder direkt till småskaliga projekt som har 
en direkt och gynnsam påverkan på kommunerna. Phare 
kommer också fortsättningsvis att stödja energisektorn, 
varvid särskild tonvikt skall läggas på utarbetandet av en 
nationell strategi, policy- och lagstiftningsramar och hjälp 
med studier inför investeringar i nyckelområden. 
Absorberingsförmågan av Phareprogrammet i Albanien 
var fortsättningsvis tillfredsställande. I slutet av 1995 var 
runt 73 procent av hela Phareanslaget kontrakterat. 
Emellertid har den ökade tonvikten på infrastruktur­
projekt, som kräver en längre förberedelsetid och en mera 
komplex process vid anbudsförfarandet, i kombination 
med de logistiska begränsningarna på takten vid 
landregistreringen och banksektorns oförmåga att 
tillhandahålla de nödvändiga krediterna när de behövs, lett 
till att genomförandet och utbetalningarna under 1995 
saktades in något. 
Om man blickar framåt kommer den stabila ekonomin att 
medge att Phareprogrammet i Albanien kan planera mera 
långfristigt, och ett flerårsprogram för tiden 1996-1999 är 
under utarbetande. Albanien hoppas också att komma 
närmare sitt mål vad gäller associering med Europeiska 
unionen. I mars 1995 framställde Albanien en formell 
ansökan att öppna förhandlingar om ett säravtal. 
Förhandlingarna hade inte påbörjats i slutet av 1995, men 
förväntas äga rum 1996. 
Bulgarien 
Bulgariens sociala och ekonomiska omvandling har inte 
varit lätt. Regeringsbyten i kombination med varierande 
nivåer av parlamentariskt stöd resulterade i ett relativt 
långsamt beslutsfattande i nyckelområdena av den 
strukturella reformen. Dessutom påverkade kollapsen av 
Comecon-marknaderna, Gulfkrisen och FN-sanktionerna 
mot före detta Jugoslavien den ekonomiska tillväxten. 
Emellertid har grundvalen för en marknadsekonomi 
skapats och grundstenarna har lagts för ett demokratiskt 
och civilt samhälle. 
De ekonomiska förbättringar som påbörjades 1994 
fortsatte även 1995. BNP steg med 2,5 procent, inflationen 
och arbetslösheten sjönk och privatiseringen framskred. 
Detta plus en större politisk stabilitet skapade en 
konstruktivare miljö för genomförandet av 
Phareprogrammet i Bulgarien, och programstrukturerna 
blev stabilare och därför effektivare. 
1995 års Phareprogram stödde projekt i Bulgarien till ett 
värde av 60 miljoner ecu inom följande områden 
• tillnärmning av lagstiftningen 
• främjande av privat jordbruk 
• utveckling av mänskliga resurser 
• energi och kärnkraftsäkerhet. Anslag per sektor in 1995 
83 miljoner ecu 
Infrastrukti 
(energi, transport 
telekom) 48 Teoretisk och praktisk 
utbildning och forskning 21 
Miljö och kärnkraftsäkerhet 7 
tillskapandet av ett organ för godkännande och 
bedömning av högre utbildning. 
1995 års transportprogram samfinansierade med 
Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling 
och Världsbanken ett stort projekt för restaurering av 
järnvägen (cirka 400 km). Det stödde också 
omstruktureringen av Sofias stadstrafiksystem. 
1995 anslog Phare 5 miljoner ecu för ett antal 
jordbruksprojekt. Dessa omfattade politiskt stöd till 
jordbruksministeriet och livsmedelsindustrin, registrering 
och återlämnande av historiska landägarrättigheter och 
andra transaktioner, omstrukturering och privatisering av 
statsägda industrier och utveckling av produktions- och 
marknadsstrukturer. 
På utbildningens område fortsatte Phare att stödja 
Tempusprogrammet för reformering av den högre 
utbildningen. På basis av ett pilotprojekt från 1993 
påbörjades ett program för utveckling av postgymnasial 
yrkesutbildning och den ekonomiska hanteringen av 
gymnasieutbildningen. Programmet stödde också Inom energisektorn stödde Phare förbättringen av 
energieffektivitet (el, fjärrvärme och gas), för-
investeringsstudier och åtgärder att främja införandet av 
EG:s regelverk. 
1995 godkändes också ett flerårigt vägledande program 
för gränsöverskridande samarbete med Grekland. 
Programmet, som omfattar tiden 1995-1999, erhöll en 
vägledande budget på 115 miljoner ecu. Mot bakgrunden 
av goda bilaterala relationer mellan de båda länderna 
kommer programmet inom ramen för den övergripande 
bulgariska policyn om regionalt samarbete att stödja 
utvecklingen av Bulgariens gränsregioner mot Grekland. 
Nyckelarbetsområden är transport, miljö, ekonomisk 
utveckling och mänskliga resurser. 
14 
En närmare granskning av programgenomförandet gjorde 
det möjligt att på ett tidigt stadium identifiera och åtgärda 
tillfälliga problem och förseningar, och politisk stabilitet 
har medgett att medelfri stig planering kunde komma i 
åtanke. Som ett resultat kunde en del av eftersläpande och 
inte utnyttjade medel från tidigare år rensas och den 
sammanlagda kontraktkvoten steg från 48 procent 1994 
till 56 procent 1995. 
1995 års program om tillnärmning av lagar syftade till att 
utveckla en allsidig anpassning mellan Bulgariens och 
Europeiska gemenskapernas lagstiftning. Således bidrog 
Phare med utkast till nya lagar och tillhandahöll utbildning 
för målgrupper i den offentliga förvaltningen och inom 
rättsväsendet. Programmet skall också utnyttja den 
information och de experter som görs tillgängliga av Byrån för utbyte av information om teknisk hjälp, som 
under 1996 skall upprättas i Bryssel. 
I februari 1995 trädde europaavtalet med Europeiska 
gemenskaperna och deras medlemstater i kraft. Detta 
innebar att ett första associeringsråd hölls i maj 1995, vid 
vilket de båda parterna diskuterade Bulgariens framsteg 
inom strategin inför anslutningen. Phare är det viktigaste 
instrumentet att stödja denna strategi. 
I december 1995 ingav Bulgarien sin formella ansökan om 
medlemskap. Regeringen deklarerade att anslutningen till 
Europa är bland landets högsta prioriteringar och har 
upprättat en interministeriell europeisk integrations­
struktur. 
15 
Tjeckiska republiken 
1995 var det år då Tjeckiens europaavtal med Europeiska 
unionen trädde i kraft, och den nationella ekonomin 
fortsatte att göra kraftiga framsteg. Samma år var Tjeckien 
det första land i Centraleuropa som accepterades den 1 
januari 1996 i Organisationen för ekonomiskt samarbete 
och utveckling (OECD), ett steg som innebar ett 
godkännande av de av den tjeckiska regeringen 
genomförda ekonomiska reformerna. 
Den fortsatta policymixen av makroekonomisk 
stabilisering och, på mikroekonomisk nivå, 
prisliberalisering, avreglering och privatisering, uppvisade 
positiva resultat. Tillväxten var god och arbetslösheten var 
låg, endast 3,5 procent. 1995 gjordes kronan, den 
nationella valutan, fullt konvertibel. Anslag per sektor 1995 
110 miljoner ecu 
Social utveckling Andra sektorer 3 
och sysselsättning 2 Reformering av offentliga 
Utveckling institutioner och förvaltning 5 
av den privata ^^^^^^ Teoretisk och praktisk 
sektorn och ^^^^^^gg/gglE^ utbildning och forskning i 
Infrastruktur 
(energi, transport, 
telekom) 91 
Ikraftträdandet av europaavtalet innebar att Tjeckien till 
fullo kunde delta i den "strukturerade dialogen" med 
Europeiska unionen. Inom denna ram ägde det först 
associeringsrådet rum i april 1995, och det första mötet av 
den sammansatta parlamentariska kommittén i maj, då 
vitboken om den inre marknaden diskuterades. 
1995 tog Phareprogrammet för Tjeckien en ny riktning 
med det tilldelade stödet. Som hos andra associerade 
länder kännetecknas denna nya riktning av den direkta 
kopplingen av Phare till Tjeckiens förberedelse för 
medlemsskapet i Europeiska unionen med särskild 
inriktning på infrastrukturen i områdena gränsande till 
Tyskland och Österrike och på att stärka de institutioner 
som är centrala för integrationsprocessen och ett framtida 
medlemskap. 
Sammanlagt 110 miljoner ecu anslogs till Tjeckiska 
republiken, inbegripet 71 miljoner ecu för 1995 års 
driftprogram för landsbygden, 8 miljoner ecu för 
Tempusprogrammet och 25 miljoner resp. 6 miljoner ecu 
för gränsöverskridande samarbete med Tyskland och 
Österrike. Huvudinriktningen av Phare under 1995 var utvecklingen 
av Tjeckiens infrastruktur. Phare har bidragit till 
konstruktionen av järnvägskorridoren Decin-Prag-
Breclav-Wien och till ett antal investeringsinitiativ 
avseende infrastruktur inom ramen för det 
gränsöverskridande programmet. Phare har också sedan 
1995 börjat att stödja en socio-ekonomisk utveckling och 
turistprojekt i gränsområdet, inbegripet renovering av 
historiska monument. 
Sedan Österrikes anslutning till Europeiska unionen i 
början på 1995 är 67 procent av Tjeckiens gräns 
gemensam med medlemsstater i Europeiska unionen. 
Detta, plus den dramatiska ökningen av landsvägs- och 
järnvägstrafiken (i synnerhet mellan Tjeckien och 
Tyskland), har ökat fokusen på gränsregionerna och den 
strukturella och miljömässiga påverkan som sker. 
Således finansierar Phares gränsöverskridande program 
förbättringar av landsvägar och järnvägar och förbättrar 
eller skapar därmed nya gränsövergångar och inför 
16 
åtgärder för att minska flaskhalsar. Phare kommer också 
att förbättra luft- och vattenkvalitén i regionen genom att 
bland annat bygga nya pipelines för gas och ånga, införa 
miljövänlig teknologi vad gäller värme- och kraftalstring 
samt förbättra avloppssystem och bygga nya 
vattenreningsanläggningar för att minska flodernas 
nedsmutsning och förbättra kvalitén på dricksvattnet. 
Phare har också bidragit till att stärka Tjeckiens 
lagstiftande och institutionella kapacitet genom att 
finansiera experthjälp och utbilda tjeckiska 
statstjänstemän, samt genom att lämna stöd till ministerier 
och institutioner som är centrala för integrationsprocessen, 
som t.ex. tull, statistik, industriel] egendom, konkurrens 
och administrationen av standarder. En avsevärd del av 
dessa ansträngningar har inriktats på att hjälpa tjeckerna 
att säkerställa tillnärmningen av deras lagar till Europeiska 
unionens lagstiftning. Med blicken riktad framåt har Phares fleråriga vägledande 
program för 1995-99 undertecknats och godkänts, varvid 
en ökad tonvikt har lagts på investeringsstöd och 
utnyttjandet av Phare som ett medelfristigt finansierings­
instrument. Med en sammanlagd budget på mellan 300 
och 330 miljoner ecu, inbegripet gränsöverskridande 
samarbete, kommer det vägledande programmet inriktas 
på följande prioriterade områden 
• integration av lagstiftningen med Europeiska gemens­
kaperna med det slutliga målet att anta EG:s regelverk 
• integration av infrastrukturen med Europeiska unionen, 
särskilt på områdena transport, energi och miljö 
• socio-ekonomisk utveckling inbegripet små och 
medelstora företag och främjande av export, regional 
utveckling och främjande av utländska direkt­
investeringar samt reform av social säkerhet. 
17 
Estland 
Estland har genomgått en beaktansvärd ekonomisk 
återhämtning under de senaste åren. Vad gäller 
liberaliseringen av handeln och reformens makro-
ekonomiska aspekter ligger landet långt framme. Detta 
återspeglas i tillväxten av BNP som under 1995 uppvisade 
en sexprocentig ökning för andra året i rad. Utländska 
investeringar bibehöll också den höga nivå som de 
uppnådde föregående år, vilket är viktigt. Dessa resultat 
har blivit möjliga genom de avsevärda framstegen som har 
gjorts inom området för strukturella reformer. 
Två områden i ekonomin kommer emellertid att behöva 
särskild uppmärksamhet under de kommande åren: Den 
relativt höga nivån på inflationen och handelsunderskottet, 
som i slutet av året uppgick till cirka 300 miljoner ecu. Anslag per sektor 1995 
24 miljoner ecu 
Social utveckling 
och sysselsättning 2,9 
Utveckling av 
den privata sektorn 
och företagsstöd 9,1 Reformering av offentliga 
institutioner och förvaltning 2,8 
Teoretisk och praktisk 
utbildning och forskning 4,2 
Infrastruktur (energi, 
transport, telekom) 5 
Estland lämnade in sin formella ansökan om medlemskap 
i Europeiska unionen i november 1995 och deltar i den 
strukturerade dialogen om strategin inför anslutningen. I 
november undertecknade Europeiska unionen ett avtal 
med Estland att öppna en delegation av Europeiska 
kommissionen i Tallinn. 
Privatiseringsprocessen påskyndades under 1995 med 
hjälp av Phares bidrag till Privatiseringsverket. Fastän det 
återstår en del arbete i de stora, statsägda företagen är 
privatiseringen av små företag nästan avslutad. Små och 
medelstora företag svarar numera för över 40 procent av 
sysselsättningen. Privatiseringen av ekonomin hjälptes 
ytterligare genom ansträngningarna av Estlands regering 
att skapa den rättsliga ramen för den nationella börsen, 
som förväntas att öppna under första hälften av 1996. 
Phares fokus var under 1996 inriktad på att hjälpa Estland 
att bygga vidare på sin egen ekonomiska framgång och 
förbereda sig för en anslutning till Europeiska unionen. 
Estlands europaavtal undertecknades i juni 1995 och skall 
nu bli ratificerat av alla medlemstater i Europeiska 
unionen. Estland förblir det enda centraleuropeiska land 
som inte har begärt en övergångsperiod inom vilken 
landet skall libéralisera sin handelspolitik. 
Phares anslag för Estland ökades 1995 till 24 miljoner 
ecu. Därigenom uppgår det sammanlagda belopp som har 
anslagits för Estland under tiden 1991-1995 till 68,5 
miljoner ecu. Ett fortsatt samarbete mellan den estniska 
regeringen och Phareprogrammet har resulterat i en 
ständig ökning av de anslagna medlen. I jordbrukssektorn har Phare fortsatt att stödja 
planeringsprocesser, utvecklingen av kreditmöjligheter för 
landsbygden samt registrering och privatisering av land. 
Dessutom kommer Phare att inrikta sig på utvecklingen av 
institutionella och mänskliga resurser i 
jordbruksministeriet. Detta skall hjälpa att förbättra 
effektiviteten i jordbruksindustrierna genom att 
tillhandahålla professionella råd till bönderna, utbilda 
rådgivare i jordbruks- och affärsanalys och tillhandahålla 
stöd för kreditorgan på landsbygden. 
Phare har under 1995 också tillhandahållit stöd för 
utvecklingen av en energistrategi inriktad på att uppnå 
större energieffektivitet, att reducera nedsmutsningsnivån, 
att investera i transportinfrastruktur och att reformera 
systemen för social säkerhet och hälsovård. 
Inom ramen för det fleråriga vägledande programmet, för 
vilket har anslagits 84 miljoner ecu för tiden 1995-1999, 
kommer Phare att prioritera följande områden 
• Europeisk integration 
• utveckling av exporten 
• regional utveckling 
• förvaltning av den offentliga sektorn och utveckling av 
infrastrukturen. 
Det planeras att programmen under hela perioden kommer 
att fokuseras omväxlande på offentliga och privata 
investeringar, särskilt vad gäller områdena utvecklingen 
av jordbruk och regional utveckling. Denna växling av 
fokus skall delvis motverka den tonvikt som tidigare har 
lagts på utvecklingen i städerna, men skall också ta 
hänsyn till strategin inför anslutningen. 
Ungern 
Som ett av de första länderna som fick stöd av Phare har 
Ungern etablerat ett system av demokratiska politiska 
institutioner som åtnjuter allmänt stöd av landets 
huvudsakliga sociala och politiska krafter och har gjort 
allvarliga ansträngningar att utveckla harmoniska 
relationer med sina grannländer. 
Tack vare sin historia som det mest marknadsorienterade 
av de före detta Comecon-länderna har Ungern också 
kunnat attrahera det största tillflödet av utländska 
investeringar i regionen (40,5% av regionens 
sammanlagda investeringar under tiden 1989-1994). 
Privatiseringslagar infördes snabbt i syfte att påskynda 
privatiseringen av statliga bolag, och alla grundläggande 
strukturer av en marknadsekonomi har etablerats. Anslag per sektor 1995 
92 miljoner ecu 
Social utveckling Andra sektorer 2 
och sysselsättning 2 Reformering av offentliga 
Integrerade regionala institutioner och förvaltning 3 
åtgärder 5 ^^^^^ •,_,,„ 
Utveckling av den ^^^^^HHHHÉk. Omstrukturering 
privata sektorn .^^^^^•B^HH^. av jordbruket 10 
och företagsstöds 
6 
Infrastruktur 
(energi, transport 
telekom) 36 Teoretisk och praktisk 
utbildning och forskning 16 
Miljö och kärnkraftsäkerhet 12 
Emellertid ställdes Ungerns regering under 1995 inför 
allvarliga makroekonomiska påfrestningar som ledde till 
antagandet av en stabiliseringsplan för att reducera 
underskotten i budgeten och den löpande verksamheten 
och påskynda reformeringen av den offentliga ekonomin. 
Phares stöd koncentrerades därför under 1995 på att stödja 
regeringen i sina ansträngningar mot en större ekonomisk 
ortodoxi och att hjälpa Ungern att uppnå de 
strategiåtgärder inför anslutningen som anges i vitboken. 
Ungern var det första av de före detta kommunistländerna 
som ansökte om fullt medlemskap i Europeiska unionen 
(april 1994), och regeringens bestämda engagemang i 
processen inför anslutningen har betytt att Phare har ägnat 
en betydande fokus på att stödja harmoniseringen av 
lagstiftningen och omstruktureringen av den offentliga 
förvaltningen. 
I praktiken har detta inneburit att man har tillhandahållit 
sektorsanalys och rättslig analys, gjort utkast till ny 
lagstiftning och översatt befintlig gemenskapslagstiftning 
till ungerska, upprättat de nödvändiga institutionella 
strukturerna, tillhandahållit utbildningssessioner för 
tjänstemän i den offentliga förvaltningen och andra 
beslutfattare och organiserat PR-aktiviteter riktade mot 
nyckelgrupper. 
Ett annat område av stor betydelse är omvandling och 
reformering av den ungerska infrastrukturen avseende 
transport och kommunikation. I sitt nuvarande skick 
avskräcker den delvis nationella och utländska 
investeringar och bidrar till den ojämna ekonomiska 
utvecklingen av olika regioner i landet. Phare stödjer 
aktivt utvecklingen av tillämpliga standarder och samfinansierar bl .a. förbättringar av infrastrukturen, 
landsvägsbyggen, järnvägslinjer och kombinerade 
transportterminaler. 
I Phares fleråriga vägledande program för 1995 (1995-
1999) upptogs stöd värt 425 miljoner ecu till följande 
prioriterade områden 
• Europeisk integration inbegripet tillnärmning av lagar 
och reformering av den offentliga förvaltningen 
• teoretisk utbildning och yrkesutbildning med tyngd­
punkten lagd på upprättandet av en fond av mänskliga 
resurser 
• ekonomisk utveckling med fokus på jordbruk, 
privatisering och omstrukturering, utveckling av små 
och medelstora företag, regional utveckling, främjande 
av handel och investeringar, utveckling av turism 
• offentliga finanser och reformering av den sociala 
sektorn 
• utveckling av infrastrukturen med tyngdpunkten lagd 
på landsvägs- och järnvägstransporter, kommunika­
tioner, transit, vattenhantering, energi och miljö 
• deltagande i Europeiska gemenskapens program. 
För 1995 anslogs 85 miljoner ecu för att stödja dessa 
prioriteringar. 
Under 1995 upptogs också det första gränsöverskridande 
samarbetet mellan Ungern och Österrike. Ett flerårigt 
vägledande gränsöverskridande samarbetsprogram för 
tiden 1995-1999 har avtalats med de ungerska 
myndigheterna på grundval av deras bilaterala samarbete 
med Österrike. 
19 
Lettland 
1995 upplevde Lettland på nytt en avsevärd förbättring av 
sin ekonomi efter recessionen i början på 90-talet. Den 
ekonomiska tillväxten var särskilt stark i sektorerna 
service, byggnad och skogsbruk, fastän både den 
industriella sektorn och jordbrukssektorn försämrades till 
följd av nödvändiga omstruktureringar. 
Ansträngningarna att privatisera små och medelstora 
företag visade sig vara framgångsrika under 1995. 
Framstegen var emellertid mycket långsammare vad gäller 
större företag. Processen stöddes genom tillskapandet av 
ett enda nationellt privatiseringsverk. Detta verk kommer 
att progressivt bjuda ut de kvarvarande statsägda företagen 
under loppet av de kommande åren, och i mellantiden 
kommer de företag som fortfarande befinner sig i statlig 
ägo att skötas av en fond för statsegendom. 
Inom området för utveckling av den privata sektorn 
behöver Lettland fortfarande komplettera och förenkla den 
rättsliga bas som är nödvändig för att attrahera 
investeringar. Phare har tillhandahållit hjälp både till 
Lettiska privatiseringsverket och Fonden för 
statsegendom. 
Liksom de övriga länderna i Centraleuropa lägger Lettland 
stor vikt vid en tillnärmning av lagstiftningen som ett 
nyckelsteg mot anslutningen till Europeiska unionen. 
Reformen av den offentliga förvaltningen är en viktig del 
av dessa ansträngningar, och ett av Phare finansierat 
system kommer att utbilda så många statstjänstemän som 
möjligt fram till år 2000. 
Trots sin ekonomiska framgång led den lettiska ekonomin 
ett antal bakslag under 1995. Ett bakslag i juni 1995 
berodde på kollapsen av den viktigaste kommersiella 
banken, Bänkas Baltija, som förklarades insolvent, vilket 
ledde till en allmän bankkris. Regeringens 
undsättningsplan kommer uppskattningsvis att kosta 
mellan 40 och 320 miljoner dollar, och Europeiska 
unionen förband sig att bidra med 2,5 miljoner ecu som ett 
försök att hjälpa den finansiella sektorn. 
Ett ytterligare finansiellt bakslag orsakades av en brist på 
intäkter på grund av skatteflykt. Detta resulterade i en 
budgetkris under första hälften av 1995 och bidrog till ett 
underskott i statsbudgeten för 1995 på cirka 4,8 procent av 
BNP. 
Under 1995 vidtog Lettland ett antal steg mot 
medlemskap i Europeiska unionen. Ett europaavtal 
udertecknades i juni 1995, och den 27 oktober 1995 
lämnade Lettland in sin formella ansökan om medlemskap 
i Europeiska unionen. Landet deltar fullt ut i den 
strukturerade dialogen om strategin inför anslutningen. Anslag per sektor 1995 
32,5 miljoner ecu 
Social utveckling 
och sysselsättning 9,2 Reformering av offentliga 
institutioner och förvaltning 1.3 
Teoretisk och praktisk 
utbildning och forskning 2 
Finansiella sektorn 2,5 
Utveckling av 
den privata sektorn 
och företagsstöd 8,3 Infrastruktur (energi, 
transport, telekom) 9,2 
Phares stöd till Lettland har fokuserat på 
tillhandahållandet av know-how. Detta har särskilt 
koncentrerats på reformering av den offentliga 
förvaltningen, privatisering, utveckling av små och 
medelstora företag och förbättring av bankväsendet samt 
sektorerna jordbruk, telekommunikationer, energi, 
transport, hälsovård och utbildning. Under 1995 
breddades Phares stöd emellertid till att även omfatta stöd 
till ekonomiska reformer, institutionella och mänskliga 
resurser och utveckling av infrastrukturen. 
Inom Phares ansträngningar att stödja utvecklingen av 
Lettlands infrastruktur erhöll energisektorn särskild 
uppmärksamhet. Landet har inga resurser av kolväte och är 
i stor utsträckning beroende av import av energi. Det finns 
emellertid nationella källor som kan utvecklas, i synnerhet 
vattenkraft, trä och torv, och Phare har finansierat studier 
att undersöka möjligheterna att utveckla dessa. 
Phares medel för Lettland ökades för 1995 till 32,5 
miljoner ecu. Därigenom uppgår de sammanlagda 
anslagen för tiden 1991-1995 till 108 miljoner ecu. Med 
blicken riktad framåt kommer Phares fleråriga vägledande 
program som undertecknades 1995 att fokusera på 
följande prioriterade sektorer för 1996-99 
• utveckling av den privata sektorn inbegripet 
omstrukturering och privatisering, bankväsendet, små 
och medelstora företag, utländska investeringar och 
främjande av handeln samt jordbruksreform 
• institutionell integrering, mänskliga resurser och den 
sociala sektorn, inbegripet statistiskt samarbete, 
reformering av den offentliga förvaltningen, högre 
utbildning, offentliga finanser och bokföring och 
reformering av den sociala sektorn 
• infrastruktur - fokusering på energisektor, miljö och 
utveckling av transport. 
20 
Litauen 
Litauens BNP-tillväxt var visserligen inte lika snabb som i 
vissa andra länder i regionen, men 1995 var trots allt ett år 
av ekonomiska framsteg. Den litauiska ekonomin 
utvecklades ur en djup recession efter upplösningen av 
Sovjetunionen, och efter en tillbakagång under 1992 och 
1993 steg BNP 1994 med 1,5 procent och 1995 med 5 
procent. 
Privatiseringsprocessen var tillfredsställande och 
framskred snabbt i småföretagssektorn, där den fördes 
huvudsakligen genom utväxling av vouchers eller genom 
lokala investerare. I mitten på 1995 stiftade parlamentet en 
ny lag om privatisering, där de respektive ansvar­
sområdena för de ekonomiska ministerierna, de statliga 
institutionerna och de lokala myndigheterna avgränsades 
noggrant. Lagen markerade tydligt ett åtagande av 
regeringen att fullfölja privatiseringsprocessen. 
Dessutom skapades 1995 ett privatiseringsverk som med 
stöd av en Phare-rådgivare, bosatt på orten, snabbt blev 
verksamt. Verket är ett semiautonomt organ med målet att 
förbereda och genomföra det resterande privatiserings-
programmet under överinseende av premiärministerns 
kansli. Både den nya lagen och verkets verksamhet 
förväntas att ge privatiseringsprocessen en skjuts framåt, 
varvid extra fokus riktas på omstruktureringsföretag för att 
tillhandahålla ytterligare teknisk kompetens eller 
finansiella medel till de redan privatiserade företagen. 
Som en del av utvecklingen av den privata sektorn började 
regeringen under 1995 även att definiera den rättsliga 
ramen för små och medelstora företag, och ett 
utvecklingsverk har upprättats som en icke-vinstkrävande 
och oberoende institution. Entreprenörer lider emellertid 
fortfarande brist på finansiering till kapitalbildningen. I en 
viss utsträckning har detta avhjälpts av den snabba 
ökningen av utländska investeringar (cirka 315 miljoner 
dollar mellan 1989 och 1994), även om detta är avsevärt 
mindre än i de andra baltiska staterna. Samordnings­
problemet mellan de olika organen för ekonomisk 
utveckling under de senaste åren behandlas för närvarande 
av regeringen. 
Litauen lämnade i december 1995 in sin formella ansökan 
om medlemskap i Europeiska unionen, vilken förstärktes 
av en deklaration, antagen av Litauens parlament, som 
godkände denna ansökan och hemställde att förhand­
lingarna om medlemskap måtte inledas så snart som 
möjligt. Litauen förespråkar en gruppanslutning till 
Europeiska unionen. Anslag per sektor 1995 
42 miljoner ecu 
Social utveckling 
och sysselsättning 4,4 Reformering av offentliga 
institutioner och förvaltning 5,5 
Teoretisk och praktisk 
utbildning och forskning 3,5 
fastruktur (energi, 
transport, telekom) 19 
Europaavtalet undertecknades av Litauen i juni 1995, och 
landet har sedan dess aktivt deltagit i alla möten som 
organiserades inom ramen för strukturdialogen. Dessutom 
har regeringen varit aktiv med att utfärda både den 
institutionella och den lagstiftande ramen för att börja den 
europeiska integrationsprocessen. 
Som en del härav gjorde Litauen ansträngningar att under 
1995 börja att närma sin lagstiftning till Europeiska 
gemenskapens regelverk. Phare hjälpte denna process 
genom stöd till utvecklingen av lagstiftning om finansiella 
tjänster (banklag, försäkring och säkerheter), kommersiell 
rätt, arbetsrätt, EU-rätt och internationell rätt samt 
författningsrätt och förvaltningsrätt. 
En ändring av den litauiska författningen avseende 
utlänningars köp av land, som blev nödvändig genom 
europaavtalet, kommer förmodligen att godkännas under 
första hälften av 1996. Europaavtalet förväntas likaså att 
ratificeras under 1996. 
Under 1995 anslog Phare 38 miljoner ecu till Litauen, en 
ökning med 4 miljoner ecu jämfört med föregående år. 
Dessa pengar fokuserades på de prioriterade områdena 
som angavs i det vägledande programmet för 1994-1995: 
Ekonomisk utveckling, utveckling av infrastrukturen, 
programmet avseende offentliga investeringar, Europeisk 
integration och utveckling av mänskliga resurser. 
21 
Phares bidrag till utvecklingen av den privata sektorn har 
varit att hjälpa till att lansera ett nätverk av 
affärsrådgivningscentrer och ett "Euro-correspondence-
center" i Vilnius. Phare har också fortsatt att ha en på 
platsen bosatt rådgivare till Litauens verk för främjande av 
investeringar, som upprättades 1993 för att främja landet. 
Phare var också aktiv inom jordbrukssektorn, som haft en 
tillbakagång under de senaste åren, men förblir ekonomins 
näst största sektor. Privatiseringen av lantbruk har lett till 
att landet har brutits upp i små parceller, och detta i 
kombination med den begränsade tillgången på kapital, 
affärsskicklighet och know-how fortsätter att hämma sektorn. Phare har därför hjälpt till att utveckla en policy i 
syfte att stärka den ekonomiska planeringen i denna sektor 
och att frigöra affärsverksamhet, teknisk rådgivning och 
kredit- och lånefinansiering. 
Phare var också aktiv i program som fokuserar på 
reformering av den offentliga förvaltningen, där ett 
policyprogram färdigställdes i mars 1995, på 
hälsovårdssektorn, särskilt primärhälsovård, och på 
tillhandahållandet av strategisk rådgivning i den sociala 
sektorn och på arbetsmarknadsområdet. 
22 
Polen 
Under 1995 gjorde Polen betydande framsteg vad gäller 
ekonomiska reformer. Drygt halva nationalinkomsten 
genereras numera av den privata sektorn, omvandlingen 
till en marknadsekonomi är avslutad och den ekonomiska 
prestationen blir allt mer oberoende av den politiska 
utvecklingen. 
Landets ekonomiska framsteg återspeglas tydligt i 1995 
års tillväxtkvot: efter en ökning på 5 procent under 1994 
steg BNP under 1995 med 7 procent. Denna siffra har 
uppnåtts tack vare en ökning av exporten och 
investeringsnivån. Räntorna sjönk också, vilket tydligt 
visade zlotyns fortsatta styrka. 
På toppen av denna våg av ekonomiska prestationer 
lanserade den polska regeringen i november 1995 
officiellt sitt massprivatiseringsprogram. Detta program 
skapade 15 nationella investeringsfonder, som leds av 
professionella fondförvaltare. Var och en av dessa fonder 
fungerar som ett holdingbolag för runt 500 medelstora 
företag under privatisering, och allmänheten kan köpa 
aktier i fonderna till ett symboliskt pris. Europeiska 
gemenskapen tillhandahåller genom sitt Phareprogram 
stöd till detta program genom att finansiera en kampanj 
för att göra allmänheten medveten om projektet, samt för 
tryck och distribution av aktiebrev. Privatiseringen av de 
resterande 4.400 företag i statlig äro kommer att fortsätta 
under 1996. 
Som en del av denna privatiseringsprocess har förnyade 
ansträngningar gjorts att privatisera banksektorn, som 
fortfarande till 60 procent befinner sig i statlig ägo. Phare 
fortsatte att tillhandahålla stöd till bankarbetsgruppen som 
har hand om denna process, och man räknar med att detta 
område under 1996 kommer att påskyndas på ett 
avgörande sätt. 
Europeiska unionen har enligt 1995 års Phareprogram för 
Polen anslagit 174 miljoner ecu. Detta belopp är en del av 
det fleråriga vägledande programmet för Polen, vars 
budget för tiden 1995-1999 uppgår till sammanlagt 1.015 
miljoner ecu beviljade medel. Anslag per sektor 1995 
174 miljoner ecu 
Reformering av offentliga 
Utveckling av den privata institutioner och förva|tning 2 
sektorn och företagsstöd 9 
Omstrukturering av jordbruket 13 
Teoretisk och praktisk 
utbildning och forskning 37 
Infrastruktur 
(energi, transport, 
telekom) 91 Miljö och kärnkraftsäkerhet 22 
Huvudmålet för Pharestödet inom denna ram är att 
underlätta Polens deltagande i processen om europeisk 
integration genom att stödja processen avseende socio-
ekonomisk omvandling. 
Det fleråriga vägledande programmet fokuserar på 
följande nyckelområden, som valdes ut i enlighet med 
polska regeringens ekonomiska strategi för 1994-1997 
• att närma industriella relationer till dem som gäller i 
marknadsekonomin, att motverka strukturell arbets­
löshet och att förbättra miljöskyddet 
• att fortsätta med institutionella reformer inom 
områdena social säkerhet och social service samt i den 
finansiella sektorn 
• att öka den polska ekonomins konkurrenskraft. 
Inom 1995 års Phareprogram för Polen utgjorde det 
fortsatta stödet för utvecklingen av landets infrastruktur 
52 procent av de anslagna medlen. Av detta avsattes 
22 miljoner ecu till att tillsammans med Europeiska 
investeringsbanken och Europeiska banken för 
återuppbyggnad och utveckling samfinansiera modernise­
ringen av järnvägslinjen E-20, som förbinder Berlin, 
Warsawa, Minsk och Moskva. 
23 
53 miljoner ecu avsattes för gränsöverskridande samarbete 
under 1995. Medlen skall användas koncentrerade, och 
endast åtta regioner på gränsen till Tyskland och Östersjön 
erhåller bidrag. Slutligen syftar programmet till att 
utveckla infrastrukturen vid Polens västra gräns tills den 
ligger på en nivå liknande den som har uppnåtts i östra 
Tyskland. Bidraget koncentreras huvudsakligen till 
transportinfrastrukturen och miljön, och 55 procent har 
anslagits för gränsövergångar. Ytterligare stöd till 
infrastrukturen skapas genom de regionala utvecklings­
aktiviteter som finansieras av Phare i olika regioner i 
Polen. 20 miljoner ecu har anslagits för denna verksamhet. 
Den betydelse som även i fortsättningen tillmäts 
miljösektorn framgår av den utsträckta finansierings­
hjälpen till den nationella miljöfonden med 18 miljoner ecu. Detta skedde i enlighet med en rekommendation av 
Europaparlamentet att upprätthålla Phares anslag till 
miljörensningsprojekt. 
Andra viktiga områden för stöd enligt 1995 års 
Phareprogram för Polen omfattade jordbruk, utveckling av 
turism och utbildningssektorn. 
Det tydligt accelererade genomförandet av Phareprogram 
under 1995 var särskilt uppmuntrande och återspeglar de 
förbättrade relationer mellan Polen och Europeiska 
unionen som kunde observeras under 1995. Inom ramen 
för europaavtalet höll det bilaterala associeringsrådet sitt 
andra möte i juli 1995. Rådet fokuserade på tre frågor: 
Polens strategi avseende integration i Europeiska unionen, 
intraregionalt samarbete och handelsrelaterade frågor. 
24 
Rumänien 
För Rumänien var 1995 ett år av stadiga ekonomiska 
framsteg och starka politiska relationer med Europeiska 
unionen. De officiella regeringssiffrorna för år 1995 visar 
en ökning av BNP på 6,9 procent, en halvering av 
inflationskvoten till 27,8 procent, en minskning av 
arbetslöshetskvoten från 10,9 procent till 8,9 procent och 
en ökning av den genomsnittliga reallönen på 16,3 
procent. Emellertid visar den försämring av 
betalningsbalansen och av allmänhetens förtroende till den 
nationella valutan som skedde under årets sista del att, 
även om imponerande resultat har uppnåtts sett mot 
bakgrunden av Rumäniens besvärliga kommunistiska arv, 
ännu inte alla makroekonomiska förutsättningar för 
bestående tillväxt föreligger. 
På mikroekonomisk nivå har under 1995 Fonden för 
statsegendom lyckats att bli av med över 650 företag, den 
bästa årsprestationen hittills vad gäller antalet företag. 
Med detta uppgår antalet privatiserade företag i Rumänien 
till 1.524, vilket är cirka 10 procent av hela den sysselsatta 
arbetskraften. Dessutom lanserades i juni 1995 ett 
reviderat massprivatiseringsprogram. Inom ramen för 
detta nya program erhåller rumänska medborgare 
avsevärda aktieandelar i upp till 4.000 rumänska företag. 
Fonden för statsegendom kommer att behålla betydande 
resterande andelar som kommer att säljas kontant genom 
en av flera metoder: Auktion, offentligt utbud eller 
handelsförsäljning. Olyckligtvis var det allmännas intresse 
av programmet begränsat, och tiden för intresseanmälan 
utsträcktes till mars 1996. Den framgång som programmet 
får till slut kommer att underlätta decentraliseringen av 
den produktiva sektorn och kommer att vara ett viktigt 
steg mot en fungerande marknadsekonomi. 
För 1995 anslog Phare 66 miljoner ecu för program i 
Rumänien för att genomföra projekt som har planerats för 
två till tre år. Detta belopp är en del av det fleråriga 
finansiella perspektivet för Rumänien, vars budget för 
tiden 1995-1999 uppgår till sammanlagt 550 miljoner ecu. 
Stödet för tiden 1990-1994 uppgick till sammanlagt 542 
miljoner ecu. 
Under 1995 var Phare särskilt aktiv med att ge stöd inom 
områdena privatisering och omstrukturering av industrin. 
Stöd gavs till genomförandet av regeringens mass­
privatiseringsprogram, som omfattade en kampanj för att 
göra allmänheten medveten om projektet och därigenom 
optimera allmänhetens förståelse och engagemang. 
Dessutom ges omfattande Pharebidrag till Fonden för 
statsegendom för att hjälpa fonden att avyttra resterande 
andelar. Anslag per sektor 1995 
66 miljoner ecu 
Infrastruktur 
(energi, transport, 
telekom) 38 Teoretisk och praktisk 
utbildning och forskning 18 
Omstruktureringen av de stora statsägda företagen gick 
under 1995 endast långsamt framåt. Det fanns ett stort 
Pharebidrag i form av förberedelsen av finansiella 
återhämtningsplaner för 26 svårt skuldsatta företag, men 
dessa planer har inte genomförts. 
Phare hjälpte även fortsättningsvis små och medelstora 
företag genom att stödja ett nätverk av rådgivningscentrer 
för små och medelstora företag med ett bidragssystem. 
Phare finansierade också ett stödprogram för banker i 
syfte att hjälpa dem att göra affärer med små och 
medelstora företag. 
Utanför företagssektorn uppnåddes avsevärda framsteg i 
andra områden för reformering. Till exempel framskrider 
reformeringen av yrkesutbildningen med stor hjälp från 
Phare vad gäller både processen på nationell nivå och hos 
en nyckelgrupp på 25 yrkesskolor runt om i landet. 
Dessutom upptar den nya utbildningslagen utvecklingen 
av universitetens autonomi, och ett Phareprogram har 
utvecklats för att stödja detta projekt. 
Omstruktureringen av forsknings- och teknologisektorn, 
som spelade en stor roll i planekonomin, inleddes också 
med stöd från Phare. 
Phare har varit aktiv i att stödja decentraliserade projekt 
som har utvecklats genom lokalt partnerskap mellan organ 
i den offentliga och den privata sektorn i städer runt om i 
landet. Det mest utvecklade programmet inom detta 
område fokuserade på utvecklingen av aktiva 
sysselsättningsåtgärder. Projekt i 21 städer belönades 
under 1995 med Pharebidrag värda 50.000 ecu. Antalet 
städer kommer att öka under 1996. Ytterligare program av 
denna art som förbereds under 1995 omfattar stöd till 
lokal ekonomisk utveckling och sociala tjänster. 
25 
I sina ansträngningar att utveckla ett civilt samhälle har 
Phare genom demokratiprogrammet stött genomförandet 
av 19 mikroprojekt inom följande områden: Utbildning av 
unga politiker, uppmuntrande till en dialog mellan 
kommunal styrelse och medborgare, förstärkning av 
rumänska organisationer och deras samarbete med 
myndigheter på lokal och nationell nivå, främjande av 
barns rättigheter, ungersk-rumänsk dialog och andra 
multikulturella aktiviteter. Inom hälsovårdsområdet bidrog 
Phare till utvecklingen av teknologier att förvara vacciner 
på landsbygden. 
Phare stödde utvecklingen av Rumäniens infrastruktur 
både direkt genom samfinansiering med Europeiska 
investeringsbanken avseende ett stort vägrehabiliterings-
projekt och indirekt genom finansiering av genom-
förbarhetsstudier och andra förberedande arbeten inom 
områdena transport, telekommunikationer och energi. 
Europaavtalet mellan Rumänien och Europeiska 
gemenskaperna och deras medlemstater trädde i kraft i februari 1995. Associeringsrådets första möte ägde rum i 
april 1995. Vid associeringskommitténs möte i oktober 
1995 diskuterades Phares gränsöverskridande program 
och genomförande av multinationella program samt frågor 
om kommersiella fonder. 
I juni 1995 lämnade landet in sin formella ansökan om 
fullt medlemskap i Europeiska unionen. Deklarationen om 
stöd för Rumäniens anslutning, undertecknad av samtliga 
partier, har bifogats denna ansökan. Likaledes fäster 
den "nationella strategin avseende anslutning" stor vikt 
vid den nationella samstämmigheten som gäller 
för Rumäniens politiska, sociala och ekonomiska 
omvandling. 
I enlighet med vitboken om den interna marknaden 
började Rumänien att arbeta på harmoniseringen av den 
nationella lagstiftningen med Europeiska gemenskapens 
lagstiftning. Prioritet har givits till konkurrens, statligt 
stöd, offentliga och finansiella tjänster och den fria 
rörligheten för personer. 
26 
Slovakien 
Slovakien uppnådde en beaktansvärd makroekonomisk 
prestation under 1995. Man kunde registrera en hög BNP-
tillväxt och låg inflation vid bibehållen positiv 
handelsbalans och en betydligt minskad statsskuld. De 
enda negativa elementen var arbetslöshetskvoten och det 
relativt svaga intresset från utländska investerare. 
Efter den uppseendeväckande ekonomiska vändningen 
under 1994, då ekonomin expanderade med 4,8 procent, 
steg den reala BNP-tillväxten vidare under 1995 och 
uppnådde 7,4 procent. Högre reallöner och en viss ökning 
av sysselsättningen främjade privat konsumtion, och den 
ekonomiska tillväxten fick till slut en positiv inverkan på 
investeringarna. Trots den snabba ekonomiska tillväxten 
sjönk inflationen till under 10 procent, huvudsakligen tack 
vare en fast monetär politik. 
Högre tillväxt ledde också till en högre importnivå, vilket 
reducerade överskottet i bytesbalansen och nettoexporters 
bidrag till tillväxten. Slovakien har fortfarande ett 
handelsöverskott, men en stor internationell efterfråga och 
viktiga investeringsprojekt som Mohovce kärnkraftverk 
betyder att importerna förmodligen kommer att stiga 
snabbt. 
Phare anslog 46 miljoner ecu till Slovakien under 1995, 
vilket är en liten ökning från föregående års siffra på 
40 miljoner ecu. Denna ökning berodde huvudsakligen 
på ett tilläggsanslag på 4 miljoner ecu till det gräns­
överskridande programmet. 
Det sammanlagda Phareanslaget utgjorde det första 
avsnittet av det fleråriga programmet som överenskoms 
under 1995. Detta anger att Phares medelfristiga stöd 
kommer att fokuseras på följande breda strategiområden 
• antagandet av EG:s regelverk inbegripet modernisering 
av strukturerna i stat och samhälle och tillnärmning av 
lagar, standarder och förordningar 
• utveckling och omstrukturering av den privata sektorn 
• utveckling av mänskliga resurser inbegripet 
reformering av den sociala sektorn 
• utveckling av infrastrukturen. Anslag per sektor 1995 
46 miljoner ecu 
Allmän Hälsovård 2 
Social utveckling 
och sysselsättning 2,4 Andra sektorer 0,6 
Utveckling av 
den privata sektorn 
och företagsstöd 1 Reformering av offentliga 
institutioner och förvaltning 5 
Omstrukturering av jordbruket 2,6 
Civilt samhälle 
och demokratisering 0.5 
Teoretisk och praktisk 
utbildning och forskning 5 
Miljö och kärnkraftsäkerhet 1 
Finansiella sektorn 3 
Infrastruktur (energi, 
transport, telekom) 8,2 
I det fleråriga vägledande programmet för 1995-1999 kan 
de anslagna medlen i framtiden förändras på grundval av 
behov och absorberingskapacitet. Den senare är särskilt 
angelägen, eftersom den slovakiska prestationen vid 
tidigare program bör kunna förbättras. En löpande dialog 
med slovakiska myndigheter om hur Phares effektivitet 
kan utnyttjas bättre är på gång. 
Phares stöd koncentrerades under 1995 huvudsakligen på 
tillhandahållandet av know-how och investeringsstöd för 
att hjälpa utvecklingen av den privata sektorn. Phare 
stödde särskilt följande projekt, som är avgörande för att 
hjälpa Slovakien i sina förberedelser för ett medlemskap i 
Europeiska unionen 
• en post-privatiseringsfond, ett gemensamt initiativ 
mellan Phare och Europeiska banken för 
återuppbyggnad och utveckling, för att tillhandahålla 
aktiekapital och know-how till slovakiska medelstora 
företag 
• det framgångsrika programmet för små och medelstora 
företag, som ger finansiell hjälp till slovakiska små och 
medelstora företag. Programmets finansiella instrument 
har alla rönt stort intresse, särskilt smålånsfonden. Den 
finansiella hjälpen tillsammans med affärsrådgivning 
genom ett nätverk av hjälpcentrer ger de små och 
medelstora företagen en värdefull service 
27 
fortsatt överföring av know-how till den slovakiska 
centralbanken och finansministeriet för att stödja dem i 
deras viktiga roll vid ekonomisk reformering och 
europeisk integration 
Inom området utveckling av mänskliga resurser 
lanserades 1995 ett hälsovårdsprogram som fokuserade 
på primärhälsovård och hälsovårdsfinansiering 
ytterliggare stöd till den slovakiska tullförvaltningen, 
standardbyrån, rättsväsendet och samhällsprogrammet 
ett viktigt infrastrukturinitiativ, som erhöll bidrag under 
1995, tillhandahöll investeringsstöd för borrning av en 
geotermisk brunn 
ett slovakisk-österrikiskt gränsöverskridande samar­
betsprogram med ett anslag på 4 miljoner ecu till 
ett antal miljöbetonade projekt (kanalisering och 
hantering av avloppsvatten) samt genomförbarhets-
studier avseende transport, socio-ekonomisk utveckling 
och regionala planeringsområden. Slovakien har givit integrationen i västliga politiska, 
ekonomiska och säkerhetsmässiga strukturer och särskilt 
medlemsskapet i Europeiska unionen högsta prioritet. Den 
27 juni 1995 ansökte Slovakien formellt om anslutning till 
Europeiska unionen. Landet deltog hela året fullt ut i den 
strukturerade dialogen med medlemsstaterna och främjade 
tillämpningen av europaavtalet genom Associeringsradets 
första möte i maj och den gemensamma parlamentariska 
associeringskommittén i november. 
28 
Slovenien 
Genom en serie av snabba ekonomiska anpassningar har 
Slovenien uppnått en hög nivå av makroekonomisk 
stabilitet. Sett som inkomst per capita befinner sig landet 
på en nivå liknande den hos några av medlemsstaterna i 
Europeiska unionen. Tolarn räknas till de starkaste 
valutorna i Västeuropa, och landet har stora reserver av 
utländska valutor. Under 1995 växte ekonomin med 
nästan 5 procent, och inflationskvoten sjönk till under 10 
procent. 65 procent av landets export går till Europeiska 
unionen. 
Sloveniens prestation inom Phareprogrammet har visat en 
hög absorberingskapacitet. Kontraktkvoterna har varit 
mycket höga med nästan 100 procent av anslagna medel 
under 1992 och 1993, och 1994 kontrakterades nästan 60 
procent av anslagen. Detta visar det effektiva sätt med 
vilket Slovenien utnyttjar Pharemedel. 
Under 1995 anslogs 16,4 miljoner ecu till Slovenien inom 
ramen för landets verksamhetsprogram. Dessutom anslogs 
medel för gränsöverskridande samarbete (6 miljoner ecu) 
och Tempusprogrammet (2,6 miljoner ecu). Därigenom 
uppgick de sammanlagda Phareanslagen under 1995 till 
25 miljoner ecu. 
Under 1995 utövade Phare en omedelbar påverkan inom 
vissa nyckelområden. Stödet fortsatte till sektors- och 
företagsomstruktureringar inbegripet utbildning av 
ledande affärsmän, och till vouchersystemet för 
privatiseringen. Det användes också medel för att 
eliminera blockeringen av gränsövergången till Ungern 
vid Dolga Vas, en stor flaskhals vid transporter på en av 
huvudrutterna till Centraleuropa, och stöd lämnades till 
reformeringen av de offentliga finanserna och banksektorn 
inbegripet skapandet av ett nytt skattesystem. 
Det gränsöverskridande samarbetsprogrammet med 
Österrike innefattade förbättringen av gränsövergången 
vid Jezersko och återuppbyggnaden av kanaliserings-
systemet i Gornja Radgona. Ett liknande program med 
Italien omfattade bl.a. transportinfrastruktur, miljö, 
utveckling av mänskliga resurser och kulturellt samarbete. 
I juni 1995 undertecknades en gemensam 
avsiktsförklaring mellan Phares nationella samordnare och 
kommissionen, som angav strategin för framtida flerårigt 
stöd till Slovenien genom Phare. Detta tjänade som 
grundval för det fleråriga vägledande programmet för 
1996-1999 vilket i enlighet med regeringens huvudsakliga 
policymål, nämligen närmare integration med Europeiska 
unionen och slutligen medlemskap, avgränsar tre breda 
områden där Phare kommer att stödja Sloveniens strategi 
inför associationen Anslag per sektor in 1995 
25 miljoner ecu 
Andra sektorer 7 
Social utvec 
och sysselsättning 4,4 Teoretisk och praktisk 
utbildning och forskning 2,6 
Infrastruktur (energi, 
transport, telekom) 7,4 
Utveckling av den privata 
sektorn och företagsstöd 3 
• förberedelse att åta sig medlemskapsförpliktelser (EG:s 
regelverk) genom progressivt antagande av lagar, 
standarder och förordningar som är kompatibla med 
dem i Europeiska unionen. Detta innebär att betingelser 
måste skapas för att införa och genomdriva dem och 
ändringar måste vidtas för att ta hänsyn till 
nyckelfrågor inom unionen som t.ex. inom jordbruket 
• utveckling och förstärkning av ekonomiska, 
kommersiella och fysiska länkar, inte endast med 
unionen utan också med anslutna länder och, om så är 
tillämpligt, med andra grannregioner. Detta är ett 
viktigt element vid förberedelsen för en framtida 
förstoring och hållbar utveckling av regionen som 
helhet 
• medelfristiga ekonomiska och sociala strukturella 
reformer. Detta inbegriper höjningen av industrins och 
tjänsternas konkurrenskraft till internationell nivå samt 
främjandet av vidare utveckling av den privata sektorn, 
exportkapaciteten och kapitalmarknaderna. Dessutom 
behöver den sociala sektorn och den offentliga 
förvaltningen reformeras liksom också sektorerna 
teknologi, infrastruktur och miljöskydd, och slutligen 
behöver de regioner stöd som står inför svårigheter vid 
reformer. 
1995 undertecknades Sloveniens europaavtal. Avtalet om 
handel och ekonomiskt samarbete, som undertecknades 
1993, understryker även fortsättningsvis handels­
relationerna mellan de båda sidorna. Slovenien deltar 
effektivt i strategin inför anslutningen, och regeringen har 
gjort ett utkast till en vitbok för en nationell strategi inför 
anslutningen samt upprättat strukturer för dess 
genomförande. Detta kommer att påbörjas under 1996. 
29 
Anslagna medel 1990-1995 per land 
Albanien 
Bulgarien (i miljoner ecu) 
Tjeckiska 
republiken 1990 0 
1991 0 
1992 0 
1993 
1994 
1995 
Tjeckoslovakien 1990 
1991 
1992 
1993 0 
1994 0 
1995 0 34 
Q9 
100 
Estland 1990 0 
1991 0 
1992 
1993 
1994 
1995 10 
12 
22,5 
24 
1990 
1991 0 
1992 0 
1993 0 
1994 0 
1995 0 35 
Ungern 
Lettland 1990 0 
Litauen 
Polen 1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 197 
; : 200 
1BH 225 
30 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
F.d. Jugoslavien 
Flerländerprogram 
Övriga program 
243,2 
OBS: 
Phares årsrapport för 1995 innehåller siffror från alla fem 
budgetlinjer (B7-5200 Phares demokratiprogram, B7-
6000 Hjälp till ekonomisk omstrukturering i länderna i 
Central- och Östeuropa (Phare), B7-6020 Gräns­
överskridande samarbvete, B7-6310 Gemenskapsbidrag 
till åtgärder, vidtagna av icke-statliga organisationer 
(NGO), B7-6330 Öppnandet av gemenskapsprogram till associerade länder i Centraleuropa) som handläggs inom 
ramen för Phareprogrammet. 
På grund av begränsningar i mjukvaran innehöll Phares 
årsrapport för 1994 endast två budgetlinjer. Detta är 
orsaken till de små skillnaderna i de historiska siffrorna 
mellan Phares årsrapporter för 1994 och 1995. 
31 
Anslagna medel 1990-1995 per sektor 
Omstrukturering 
av jordbruket 
Civilt 
samhälle och 
demokratisering 
Katastrofhjälp (i miljoner ecu) 
Teoretisk 
och praktisk 
utbildning 
och forskning 
Miljö och 
kärnkraftsäkerhet 
Infrastruktur 
(Energi .transport, 
telekom­
munikationer) 
Utveckling 
av den privata 
sektorn och 
företagsstöd 
Allmän 
hälsovård 
Reformering 
av offentliga 
institutioner 
och förvaltning 94,5 
32 
Social utveckling 
och sysselsättning 
Tillnärmning 
av lagstiftning 
Konsumentskydd 
Finansiella 
sektorn 
Integrerade 
regionala 
åtgärder 
Andra sektorer 48,2 
47.3 
1990 0 
1991 0 
1992 0 
1993 0 
1994 0 
1995 |2 
1990 0 
1991 0 
1992 0 
1993 JM 5 
1994 B4 
1995 0 I 
21A 
80,9 
OBS: 
Phares årsrapport för 1995 innehåller siffror från alla fem 
budgetlinjer som handläggs inom ramen för Phare­
programmet. På grund av begränsningar i mjukvaran 
innehöll Phares årsrapport för 1994 endast två 
budgetlinjer. På grund av processen av finansiell rapportering är det 
möjligt att ge en mera exakt uppdelning per sektor. 
Detta är orsaken till ökningen av sektorer från 9 år 1994 
till 15 i 1995 års rapport. 
Detta är orsaken till de små skillnaderna i de historiska 
siffrorna mellan Phares årsrapporter för 1994 och 1995. 
33 
Phareanslag per land 
Albanien (i miljoner ecu) 
Anslag per sektor 1990-1995 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 
Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 0 0 Ö 1,2 4,6 Ö 5,8 
Omstrukturering av jordbruket 0 0 15 10 5 Ö 30 
Civilt samhälle och demokratisering 0 0 0 0 0 Ö 0 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Ö 0 1,2 2,5 2,4 3.5 9,6 
Miljö och kärnkraftsäkerhet Ö Ö" Ö 3,3 "Ö Ö 3,3 
Finansiella sektorn 0 0 35 35 0 35 105 
Katastrofhjälp 0 TÖ 50 10 7 0 77 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) Ö Ö 4,4 Ö 23 34 61,4 
Tillnärmning av lagstiftning 0 Ö Ö Ö 0 0 0 
Konsumentskydd 5 0 0 Ö Ö 0 0 
Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd 0 0 0 7 0 0 7 
Integrerade regionala åtgärder Ö 0 0 0 Ö 8,5 8,5 
Social utveckling och sysselsättning Ö 0 0 Ö 0 Ö 0 
Allmän hälsovård Ö 0 Ö 6 7 "0 Ï3~ 
Andra sektorer () " Ö 4~,4 Ö 0 7 11,4 
Sammanlagt 0 10 110 75 49 88 332 
Bulgarien OBS: Albanien anslöt sig till Phareprogrammet under 1991 
Anslag per sektor 1990-1995 1990 1991 
Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 0 0 
Omstrukturering av jordbruket 16 25 
Civilt samhälle och demokratisering Ö Ö 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 0 5 
Miljö och kärnkraftsäkerhet 3,5 19 
Finansiella sektorn 0 10 
Katastrofhjälp 5 20 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 0 5 
Tillnärmning av lagstiftning 0 0 
Konsumentskydd Ö Ö 
Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd 0 20 
Integrerade regionala åtgärder 0 0 
Social utveckling och sysselsättning 0 2,5 
Allmän hälsovård 0 0 
Andra sektorer 0 0 
Sammanlagt 24,5 106,5 1992 
"IT 
10 
ö 
ii 
"~ö~ 
ö 
21 
0 
Ö" 
"22X 
o 
o 
15 
0 
87^ 1993 
16 
0 
0 
17,5 
15,6" 
~"~5~ 
0 
13,9 
0 
"""0"" 
6~~ 
0 
4 
10,5 
1,5 
90 1994 
1,2 
0 
1,2 
12 
~~ ~5~" 
"" " Ö" 
0 
62,6 
0 
0 
"3 
0 
0 
0 " 
0 
85 1995 Samm. 
0 
5 
" Ö 
21 
~"l 
0 
0 
48 
"' 2 
0 
0 
0 
" o 
"o 
o 
83 17,2 
56 
~~\J~ 
63,5 
61.1 
15 
"25" 
"150,5" 
2 
0" 
51,5 
0 
6,5 
"""25;5"" 
1,5" 
4763 
Tjeckiska republiken 
Anslag per sektor 1990-1995 1990 1991 1992 
Reformering av offentliga institutioner och förvaltning Ö Ö Ö 
Omstrukturering av jordbruket 0 Ö Ö 
Civilt samhälle och demokratisering 0 0 0 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 0 0 0 
Miljö och kärnkraftsäkerhet Ö Ö Ö 
Finansiella sektorn 0 Ö 0 
Katastrofhjälp 0 0 0 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 0 0 0 
Tillnärmning av lagstiftning Ö Ö 0 
Konsumentskydd 0 0 0 
Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd 0 0 0 
Integrerade regionala åtgärder 0 0 0 
Social utveckling och sysselsättning 0 0 0 
Allmän hälsovård fj Ö Ö 
Andra sektorer 0 0 0 
Sammanlagt 0 0 0 1993 
0" 
ö~" 
(T 
0 
"~ö" 
"Ö" 
9 
0 
0 
"27" 
~Ö~ 
_8" 
'~Ö~ 
"8 
60 1994 
fl 
"4T" 
ö~ 
' "5"3 """ 
o 
ö 
""""o" 
25 
Ö 
0 
ö" 
"o" 
"~Ï4~ 
" Ö" 
0 
60 1995 Samm. 
5 
—(T 
—ö" 
— 8" 
._ _ 
Ö 
~Ö'" 
91 
"" Ö 
0 r 
"" ö 
2 
" " "Ö 
3 
110 16 
~~4"X 
"~~Ö" 
""2Ï",5"" 
" Ö" 
0 
Ö 
125 
" 0 
0 
"28" 
"0 
"""24"" 
"0" 
11 
230 
OBS: Före 1993 anslogs medel till Tjeckoslovakien 
34 
Tj eckoslo vakien 
Anslag per sektor 1990-1995 
Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 
Omstrukturering av jordbruket 
Civilt samhälle och demokratisering 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 
Miljö och kärnkraftsäkerhet 
Finansiella sektorn 
Katastrofhjälp 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 
Tillnärmning av lagstiftning 
Konsumentskydd 
Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd 
Integrerade regionala åtgärder 
Social utveckling och sysselsättning 
Allmän hälsovård 
Andra sektorer 
Sammanlagt 1990 
(T 
ö" 
""" ö 
30 
o 
o" 
ö 
w 
o 
~ö~ 
ö" 
"o" 
" (T 
34 1991 
" """o"" " "o" ... _,.. 
"9~ 
"~~5~~ 
0 
Ö " 
U" 
0 
"o" 
39 
"~Ö~ 
15 
""'"Ö~ 
20" 
99 1992 
d" 
Ö 
4" " 
""i!fr 
o 
o 
ö 
10 
"o 
"o 
31 
"(T 
o 
"o 
30 
100 1993 
" 0" 
"" o " 
o 1994 
Ö" 
""~Ö"~ 
"o" 
~"ö~ 
o" 
o 
"o 
o 
ö 
"" ö 
o 
" "ö 
ö 
" ö 
"o " 1995 
~~Ö"'~ 
"~Ö"' 
"0 
Ö 
Ö 
0 
0 
Ö 
0 
ö 
o 
"o 
ö 
" o " 
ö Samm. 
0 
"o 
4 
38 
35 
0 
0 
21 
0 
0 
70 
0 
15 
0 
50 
233 
Estland OBS: fr.o.m. 1993 anslogs Pharemedel separat till Tjeckien och Slovakien 
Anslag per sektor 1990-1995 1990 1991 
Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 0 0 
Omstrukturering av jordbruket 0 0 
Civilt samhälle och demokratisering 0 0 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 0 0 
Miljö och kärnkraftsäkerhet Ö 0 
Finansiella sektorn Ö 0 
Katastrofhjälp Ö Ö 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) Ö Ö 
Tillnärmning av lagstiftning 0 0 
Konsumentskydd Ö 0 
Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd 0 0 
Integrerade regionala åtgärder 0 0 
Social utveckling och sysselsättning 0 0 
Allmän hälsovård Ö 0 
Andra sektorer 0 0 
Sammanlagt Ö 0 1992 
Ö" 
0 
"(T 
o 
o 
"o" 
"ö" 
o 
o 
o 
o 
o 
ö 
"9 
10 1993 
"0 
0 
" "ö 
1,5 
0 
0 
(T 
"""(T 
""""0 
0 
0 
0 
Ö 
" """()"' 
10,5 
12 1994 
0 
0 
0 
4,5 
2,5 
Ö 
~ " 0 " 
" 6 
0 
() 
8 
0 
0 
" " 0 
1,5 
22«i 1995 Samm. 
2,8 
0 
0 
4.2 
0 
"() 
0 
""'5 
"0 
" "0 
9.1 
0 
2,9 
0 
0 
24 2,8 
0 
0 
11.2 
2,5 
0 
0 
11 
0 
"o 
T7.Ï 
o 
"2,9 
0 
21 
683 
DDR OBS: Estland anslöt sig till Phareprogrammet under 1992 
Anslag per sektor 1990-1995 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 
Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 0 0 0 0 0 0 0 
Omstrukturering av jordbruket 0 Ö 0 0 0 0 0 
Civilt samhälle och demokratisering Ö Ö 0 0 0 0 0 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning I 0 Ö 0 0 0 1 
Miljö och kärnkraftsäkerhet "~2Ö Ö Ö ~0 0 0 20 
Tillnärmning av lagstiftning Ö Ö Ö Ö 0 0 0 
Konsumentskydd _"Ö Ö Ö Ö 0 0 "'"()" 
Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd Ö 0 0 0 0 0 0 
Integrerade regionala åtgärder 0 Ö 0 0 0 0 0 
Social utveckling och sysselsättning Ö 0 0 0 0 0 0 
Allmän hälsovård "~""Ö Ö Ö Ö^"~""0 Ö 0 
Andra sektorer 14 0 0 Ö 0_ 0 14 
Sammanlagt 35 Ö 0 0 0 Ö 35 
OBS: Stöd till DDR upphörde efter den tyska återföreningen 1990 
35 
Ungern 
Anslag per sektor 1990-1995 1990 1991 1992 
Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 0 8 14,5 
Omstrukturering av jordbruket 20 13 5 
Civilt samhälle och demokratisering 0 0 0 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 7,5 17 21 
Miljö och kärnkraftsäkerhet 27 10 10 
Finansiella sektorn 5 14 Ö 
Katastrofhjälp 0 Ö Ö"~ 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 0,8 7,5 0 
Tillnärmning av lagstiftning Ö 0 0 
Konsumentskydd 0 Ö Ö 
Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd 26 45,5 11 
Integrerade regionala åtgärder 0 0 10 
Social utveckling och sysselsättning 3 0 26 
Allmän hälsovård Ö Ö Ö 
Andra sektorer 0 0 4 
Sammanlagt 893 H5 1013 1993 
"T3~~ 
"30,5" 
"IF 
"26 
Ö 
0 
0" 
" 0 
~""o 
"o 
31 
0" 
"" Ö 
10" 
"T" 
100 1994 
Ö" 
Ö" 
(F 
"""24 
T"5,5 
0 
0 
29 
Ö 
Ö" 
16,5 
Ö 
Ö 
0" 
0 
85 1995 
~3 
10 
0 
" "Î6 
""12 
0 
"0 
36 
0 
0" 
6 
5" " 
2 
0 
2 " 
92 Samm. 
27 
"""78,5 
0 
111,5 
74,5 
19 
0 
73,3" 
0 
0 
136 
15 
31 
10 
7 
582,8 
Lettland 
Anslag per sektor 1990-1995 1990 1991 1992 1993 1994 
Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 0 0 0 0 0 
Omstrukturering av jordbruket 0 0 0 0 0 
Civilt samhälle och demokratisering 0 0 0 0 0 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 0 0 1,5 2 5 
Miljö och kärnkraftsäkerhet 0 Ö 0 Ö 5,5 
Finansiella sektorn 0 0 0 0 14,5 
Katastrofhjälp "IF Ö 0 0 " "(F 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 0 0 0 0 0 
Tillnärmning av lagstiftning Ö 0 0 0 0 
Konsumentskydd 0 "(F" 0 0 0 
Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd 0 0 0 0 0 
Integrerade regionala åtgärder 0 0 0 0 0 
Social utveckling och sysselsättning 0 0 0 0 0 
Allmän hälsovård Ö fJ 0 0 0 
Andra sektorer ~Ö~~" 0 13,5 16" 4,5" 
Sammanlagt Ö Ö 15 18 29,5 1995 Samm. 
TF 
o 
"o 
2 
0 
"T,5 
"o" 
9,2 
""() 
0 
8"3" 
0 
9,2 
0 
"_() 
3"23 1,3 
0 
0 
10,5 
5,5 
17 
0 
9,2 
o" 
0 
8,3 
0 
9,2 
0 
34 
95 
Litauen OBS: Lettland anslöt sig till Phareprogrammet under 1992 
Anslag per sektor 1990-1995 1990 1991 1992 1993 
Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 0 0 0 0 
Omstrukturering av jordbruket 0 0 0 0 
Civilt samhälle och demokratisering 0 0 0 0 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Ö 0 1,5 2,5 
Miljö och kärnkraftsäkerhet 0 0 Ö 0 
Finansiella sektorn 0 0 0 0 
Katastrofhjälp 0 Ö 0 0 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 0 0 0 0 
Tillnärmning av lagstiftning 0 0 0 0 
Konsumentskydd 0 0 0 0 
Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd 0 0 9,5 0 
Integrerade regionala åtgärder 0 0 0 0 
Social utveckling och sysselsättning 0 0 0 0 
Allmän hälsovård Ö 0 Ö" 0 
Andra sektorer O" 0 9 "22.5 
Sammanlagt Ö 0 20 25 1994 
"~"Ö~" 
0 
0 
6 
14,5 
~~"Ö~" 
16.5 
0 
0 
0 
0 
~"() 
0 
1 
39 1995 Samm. 
5,5 
0 
~0 
3",5" 
0 
0 
o" 
19 
0 
0 
976" 
"0 
T,4" 
"o 
o 
42 5,5 
" o" 
0 
13,5 
1 
14,5 
0 
35,5 
" 0 
0 
19,1 
0 
4.4 
0 
"32.5 
126 
OBS: Litauen anslöt sig till Phareprogrammet under 1992 
36 
Polen 
Anslag per sektor 1990-1995 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 
Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 10 7,5 9,2 27 21,5 2 77,2 
Omstrukturering av jordbruket f00 17 f8 30 "2,5 13 180,5 
Civilt samhälle och demokratisering 0 0 0 0 Ö Ö 0 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 2^8 Ï4~3" 42 "TfT 39 37 180,3 
Miljö och kärnkraftsäkerhet 22 35 78 0 12 22 Ï09 
Finansiella sektorn 2 16 4,7 21 22 0 65,7 
Katastrofhjälp "Ö "Ö 0 " 0 0 0 0 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 6 10 26,4 63 93,8 91 290,2 
Tillnärmning av lagstiftning Ö Ö Ö Ö 0 Ö 0 
Konsumentskydd 0 Ö Ö 5 7) 0 5 
Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd 38 56 74,5 7 9 9 193,5 
Integrerade regionala åtgärder 0 Ö Ö Ö Ö 0 0 
Social utveckling och sysselsättning Ô 18 7,2 Ö 9 Ö 34,2 
Allmän hälsovård 7) 20 Ö Ö""'" 0 Ö 20 
Andra sektorer 0 3 0 27 0 0 30 
Sammanlagt 180,8 197 200 225 208,8 174 1.185,6 
Rumänien 
Anslag per sektor 1990-1995 
Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 
Omstrukturering av jordbruket 
Civilt samhälle och demokratisering 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 
Miljö och kärnkraftsäkerhet 
Finansiella sektorn 
Katastrofhjälp 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 
Tillnärmning av lagstiftning 
Konsumentskydd 
Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd 
Integrerade regionala åtgärder 
Social utveckling och sysselsättning 
Allmän hälsovård 
Andra sektorer 
Sammanlagt 1990 
Ö 
o 
o 
o 
o 
ö 
75,5 
0 
"0 
"" 0 
0 
0 
~~""Ö" 
0" 
Ö 
T3X 1991 
Q™ 
34 
TF 
10 
ö""" 
o" 
"343" 
9~ 
Ö~ 
F 
(F 
o 
o" 
"25"" 
"22" 
1343 1992 
0" 
32 
"F 
13 
5" 
' 5 " 
"22" 
"Ö" 
"0 "" 
0 
40 
0 
15 
0 
20 
752 1993 
"TF 
5 
Ö 
0 
ö 
9,9 
0 
" 0 
0 
70 
0 
0 
F 
27 
739,9 1994 
"975 " 
0 
""5 ~ 
37 
"0 
Ö 
0 
25 
0 
0 
23,4 
0 
0 
" "o " 
o 
1ÖÖ 1995 Samm. 
0 
10 
7) 
18 
ö 
ö 
o" 
38" 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
66 19,6 
81 
5 
96 
5 
5 
"""8"l",7" 
" 72" 
0 
" 0 
733,4 
0 
15 
" 25 
69 
607,7 
Slovakien 
Anslag per sektor 1990-1995 
Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 
Omstrukturering av jordbruket 
Civilt samhälle och demokratisering 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 
Miljö och kärnkraftsäkerhet 
Finansiella sektorn 
Katastrofhjälp 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 
Tillnärmning av lagstiftning 
Konsumentskydd 
Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd 
Integrerade regionala åtgärder 
Social utveckling och sysselsättning 
Allmän hälsovård 
Andra sektorer 
Sammanlagt 1990 1991 1992 1993 1994 
0 
"3" 
"F 
""5" 
" "0 
"o 
o 
5 
0 
o 
19" 
0 
3 
"0 
5 
40 0 
"5 
0 
6,5 
0 
0 
"Ö" 
0 
5,5 
0 
5 
40 1995 
5" 
2,6" 
03 
5" 
"f 
" "3" 
0 
8,2 
0 
0 
"14,2"' 
1,5 
2,4 
2 
0,6 
46 Samm. 
9 
TÖ,6 
0,5 
19 
0 
19,7 
0 
0 
33,2" 
1,5 
10,9 
2 
10,6 
126 
OBS: Före 1993 anslogs medel till Tjeckoslovakien 
37 
Slovenien 
Anslag per sektor 1990-1995 1990 
Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 0 
Omstrukturering av jordbruket 0 
Civilt samhälle och demokratisering 0 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Ö 
Miljö och kärnkraftsäkerhet Ö 
Finansiella sektorn 0 
Katastrofhjälp Ö 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 0 
Tillnärmning av lagstiftning 0 
Konsumentskydd 0 
Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd Ö 
Integrerade regionala åtgärder 0 
Social utveckling och sysselsättning 0 
Allmän hälsovård 0 
Andra sektorer 0 
Sammanlagt 0 1991 1992 
0 
Ö 
"o 
23"" 
TT 
Ö 
"77 
Ö 
'"77 
0 
0 
~Ö' 
"" 77 
F 
6,7 
9 1993 
0" 
F 
"7 
"7,7" ._ ..___ 
0 
""TF 
"F 
"o 
"77" 
0 
F" 
F" 
0 "" 
73" " 
11 1994 
0" 
"TF" 
"F" 
"""5",5 
Ö" 
0 
" 0 
F 
F 
F" 
12,5 
Ö" 
Ö" 
"""'" Ö" 
"""" o" 
24 1995 Samm. 
0 
F 
"77 
"27" 
"7 
o 
"o 
7.4" 
F 
Ö 
3 
"Ö 
74 
"Ö 
"7.6 
25 0 
0 
ö 
13,9 
'(")" 
0 
0 
13,4 
0 
"0 
153 
Ö 
4.4" 
0 
21,8 
69 
f.d. Jugoslavien OBS: Slovenien anslöt sig till Phareprogrammet under 1992 
Anslag per sektor 1990-1995 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 
Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 0 0 0 0 2 0 2 
Omstrukturering av jordbruket 0 0 0 0 0 0 0 
Civilt samhälle och demokratisering 0 0 Ö 0 Ö 0 Ö 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Ö 6 Ö 0 0 0 6 
Miljö och kärnkraftsäkerhet - ----- - - --- •••- () ^ 
Finansiella sektorn Ö F Ö 0 F 0 0 
Katastrofhjälp "30,7 7,1 47,7 '""25 23 ""25 158 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) Ö 0 Ö 0 0 0 0 
Tillnärmning av lagstiftning 0 Ö 0 0 0 0 0 
Konsumentskydd Ö () Ö 0 Ö" " 0 0 
Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd 0 0 0 0 Ö 0 0 
Integrerade regionala åtgärder Ö 0 0 0 0 0 0 
Social utveckling och sysselsättning 0 0 Ö Ö 0 0 0 
Allmän hälsovård 0 " "Ö Ö F 0 0 0 
Andra sektorer Ö" " 0 0 Ö 0 0 0 
Sammanlagt 303 13,1 47,7 25 25 25 166 
Regionala program 
Anslag per sektor 1990-1995 
Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 
Omstrukturering av jordbruket 
Civilt samhälle och demokratisering 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 
Miljö och kärnkraftsäkerhet 
Finansiella sektorn 
Katastrofhjälp 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 
Tillnärmning av lagstiftning 
Konsumentskydd 
Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd 
Integrerade regionala åtgärder 
Social utveckling och sysselsättning 
Allmän hälsovård 
Andra sektorer 
Sammanlagt 1990 
F 
o 
F 1991 1992 1993 1994 
13 
21,3 _____ 
F 
51 
0 28,1 
23,5 .._. __. 
0 
"723 0 
0 
"20 
"43" 
0" 
" ö 
"7,5 
88,4 0 
F 
""24" 
"46 
77 
F 
35 
0 
""7 
6,5 
7) 
0 
0 
TÏ6 20,8 
20" 
Ö 
0 
24 
F 
o 
27,5 
TÖ 
ö 
ö 
o 
ÏÏ23 25 
~Ö" 
"T7 
13" 
73 
ö 
ö 
31 
0 
0 
Ö 
"" 4 
"0 
0 
0 
86 1995 Samm. 
_____ 
Ö" 
""" Ö 
""877 
20" 
" Ö" 
0" 
70,5 
"0 
0 
5 
0 
0 
"o 
" ö 
ÎÔ4 47,5 
Ö 
0 
115,7 
1275 
0 
51 
160,5 
0 
0 
"553' 
24,8 
0 
0 
13 
579 
38 
Övriga program 
Anslag per sektor 1990-1995 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 
Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 0 0 0 0 3 0 3 
Omstrukturering av jordbruket 0 0 0 0 0 0 0 
Civilt samhälle och demokratisering 0 0 5 10 10 10 35 
Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 0 0,4 0 9,9 7 17,8 35,1 
Miljö och kärnkraftsäkerhet 0~ F Ö" Ö 23 20" " 43 
Finansiella sektorn 0 0 0 0 0 0 0 
Katastrofhjälp Ô T7 Ö 0 0 F 0 
Infrastruktur (energi, transport, telekom) 0 0 0 0 2 0 2 
Tillnärmning av lagstiftning 0 0 0 0 0 0 0 
Konsumentskydd 0 0 0 0 4 "2 6 
Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd 0 0 0 0 21 74 95 
Integrerade regionala åtgärder 0 0 0 0 0 32 32 
Social utveckling och sysselsättning 7 0 Ö Ö 0 20 20 
Allmän hälsovård Ö "(T 0 0 6 0 6 
Andra sektorer 13,4 lO" 38,6 54,9" 43,5 67,4 227,8 
Sammanlagt 13,4 10,4 43,6 74,8 1193 2433 504,9 
39 
Phareanslag per sektor 
Allmän hälsovård Finansiella sektorn 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 
Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
Tjeckiska republiken 
Tjeckoslovakien 
Ungern 
F.d. Jugoslavien 
Flerländerprogram 
Övriga program 
Sammanlagt 0 
0 
0 
o 
o 
o 
20 
25 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 6 
10,5 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
10 
o 
o 
o 13 
25,5 
0 
0 
0 
o 
20 
25 
2 
0 
0 
o 
10 
o 
o 
6 Albanien 
45 15 26,5 2 101,5 Bulgarien 
DDR 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
Tjeckiska republiken 
Tjeckoslovakien 
Ungern 
F.d. Jugoslavien 
Flerländerprogram 
Övriga program 
Sammanlagt 35 
0 
0 
0 
0 
0 
4,7 
5 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o o 
o 
o 
o 
14,5 
14,5 
22 
0 
5 
0 
0 
0 
o 
o 
0 
o 35 
0 
o 
o 
2,5 
0 
0 
o 
3 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 105 
15 
0 
0 
17 
14.5 
65,7 
5 
8 
0 
0 
0 
19 
0 
0 
0 
40 44,7 61 56 40,5 249,2 
(i miljoner ecu) 
Civilt samhälle och demokratisering Infrastruktur 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 
Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
Tjeckiska republiken 
Tjeckoslovakien 
Ungern 
F.d. Jugoslavien 
Flerländerprogram 
Övriga program 
Sammanlagt 0 
0 
0 
o 
o 
0 
0 
o 
0,5 
0 
0 
0 
o 
o 
0 
10 o 
1,2 
0 
0 
0 
0 
0 
5 
0,5 
0 
0 
4 
0 
0 
0 
35 Albanien 0 
Bulgarien 0 
DDR 0 
5 
0 0 
10 16,2 103 45,7 Estland 0 
Lettland 0 
Litauen 0 
Polen 6 
Rumänien 0 
Slovakien 0 
Slovenien 0 
Tjeckiska republiken 0 
Tjeckoslovakien 0 
Ungern 0,8 
F.d. Jugoslavien 0 0 
Flerländerprogram 0 0 
Övriga program 0 0 
Sammanlagt 6,8 423 0 
0 
11 
7,5 4,4 
21 
0 
0 
0 
0 
26,4 
0 
0 
0 
0 
10 
0 
0 
35 
0 0 
13,9 
0 
0 
0 
0 
63 
0 
5 
0 
9 
0 
0 
0 
24 
0 23 
62,6 
0 
6 
0 
16,5 
93,8 
25 
6,5 
6 
25 
0 
29 
0 
31 
2 61,4 
150,5 
0 
11 
9,2 
35,5 
290,2 
72 
19,7 
13,4 
125 
21 
73,3 
0 
70,5 160,5 
0 2 34 
48 
0 
5 
9,2 
19 
91 
38 
8,2 
7,4 
91 
t) 
36 
0 
96,8 114,9 326,4 4573 1.044,7 
40 
Katastrofhjälp Miljö och kärnkraftsäkerhet 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 
Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
Tjeckiska republiken 
Tjeckoslovakien 
Ungern 
F.d. Jugoslavien 
Flerländerprogram 
Övriga program 0 
5 
0 
0 
o 
o 
o 
15,5 
0 
o 
o 
o 
o 
30,2 
51 
0 10 
20 
0 
0 
0 
0 
0 
34.3 
0 
0 
0 
o 
o 
7,1 
0 
0 50 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
22 
0 
0 
0 
0 
0 
47,7 
0 
0 10 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
9,9 
0 
0 
0 
0 
0 
25 
0 
0 
Sammanlagt 101,7 71,4 119,7 44,9 77 
25 
0 
0 
0 
o 
o 
81.7 
0 
0 
0 
0 
0 
158 
51 
0 Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
Tjeckiska republiken 
Tjeckoslovakien 
Ungern 
F.d. Jugoslavien 
Flerländerprogram 
Övriga program 
25 392,7 0 
3.5 
20 
0 
0 
0 
22 
0 
0 
0 
o 
30 
27 
0 
0 
0 
Sammanlagt 1023 0 
19 
0 
0 
0 
0 
35 
0 
0 
0 
o 
5 
10 
o 
23,5 
0 
923 3,3 
15.6 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
20 
0 
38,9 0 
5 
0 
2,5 
5,5 
1 
12 
0 
0 
0 
0 
0 
15,5 
0 
13 
23 
773 3,3 
61,1 
20 
2,5 
5,5 
1 
109 
5 
1 
0 
0 
35 
74,5 
0 
122,5 
43 
82 483,4 
Konsumentskydd Omstrukturering av jordbruket 
Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
Tjeckiska republiken 
Tjeckoslovakien 
Ungern 
F.d. Jugoslavien 
Flerländerprogram 
Övriga program 
Sammanlagt 1990 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 1991 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 1992 1993 1994 1995 Samm. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 
Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
Tjeckiska republiken 
Tjeckoslovakien 
Ungern 
F.d. Jugoslavien 
Flerländerprogram 
Övriga program 0 
0 
0 
0 
0 
30 
5 
3 
0 
0 
0 
30,5 
0 
0 
0 5 
0 
0 
0 
o 
o 
2,5 
0 
5 
0 
4,5 
0 
0 
0 
0 
0 0 
5 
0 
0 
0 
o 
13 
10 
2,6 
0 
0 
0 
10 
0 
0 
0 30 
56 
0 
0 
0 
0 
180.5 
81 
10.6 
0 
4,5 
0 
78,5 
0 
0 
0 
Sammanlagt 136 89 80 783 17 40,6 441,1 
41 
Reformering av offentliga institutioner och 
förvaltning Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 
Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
Tjeckiska republiken 
Tjeckoslovakien 
Ungern 
F.d. Jugoslavien 
Flerländerprogram 
Övriga program 0 
0 
0 
0 
0 
0 
7.5 
0 
0 
0 
o 
o 
8 
0 
11 
o o 
o 
o 
o 
o 
o 
9,2 
0 
0 
0 
0 
0 
14,5 
0 
1.5 
0 1.2 
16 
0 
0 
0 
0 
27 
10 
0 
0 
o 
o 
1.5 
0 
10 
0 4.6 
1.2 
0 
0 
0 
0 
21,5 
9,6 
4 
0 
II 
0 
0 
2 
25 
3 0 
0 
0 
2.8 
1.3 
5,5 
2 
0 
5 
0 
5 
0 
3 
0 
0 
0 5,8 
17,2 
0 
2,8 
1.3 
5.5 
77.2 
19.6 
9 
0 
16 
0 
27 
2 
47,5 
3 
Sammanlagt 10 263 25,2 65,7 81,9 24,6 233,9 Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
Tjeckiska republiken 
Tjeckoslovakien 
Ungern 
F.d. Jugoslavien 
Flerländerprogram 
Övriga program 
Sammanlagt 0 
0 
1 
0 
o 
o 
2,8 
0 
o 
o 
o 
4 
7,5 
0 
21,3 
0 
36,6 0 
5 
0 
0 
0 
o 
14.5 
10 
0 
0 
0 
9 
17 
6 
28,1 
0,4 1,2 
8 
0 
1 
1,5 
1.5 
42 
13 
0 
2.3 
0 
25 
21 
0 
24 
0 2.5 
17,5 
0 
1,5 
2 
2.5 
45 
18 
5 
3,5 
8 
0 
26 
0 
20,8 2,4 
12 
0 
4,5 
5 
6 
39 
37 
9 
5.5 
5,5 
0 
24 
0 
13 
7 3.5 
21 
0 
4,2 
2 
3.5 
37 
18 
5 
2.6 
8 
t) 
16 
0 
~ 8,5 
17.8 9.6 
63,5 
I 
11.2 
10,5 
13.5 
180,3 
96 
19 
13,9 
21,5 
38 
111.5 
6 
115.7 
35.1 
90 1403 162,2 169,9 147,1 7463 
Social utveckling och sysselsättning Tillnärmning av lagstiftning 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 
Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
Tjeckiska republiken 
Tjeckoslovakien 
Ungern 
F.d. Jugoslavien 
Flerländerprogram 
Övriga program 
Sammanlagt 0 0 
0 4 
0 0 
0 
0 
0 
7,2 
15 
0 
0 
0 
0 
26 
0 
0 
0 
3 353 48,2 0 
0 
0 
o 
o 
o 
9 
0 
5,5 
0 
14 
0 
0 
0 
0 
0 
283 0 
6.5 
0 
2,9 
9,2 
4.4 
34,2 
15 
10,9 
4,4 
24 
15 
31 
0 
0 
20 
473 1773 0 
0 
0 
2,9 
9,2 
4,4 
0 
0 
2,4 
4.4 
2 
0 
2 
0 
0 
20 Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
Tjeckiska republiken 
Tjeckoslovakien 
Ungern 
F.d. Jugoslavien 
Flerländerprogram 
Övriga program 
Sammanlagt 
42 
Utveckling av den privata sektorn och 
företagsstöd Övriga program 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 
Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
Tjeckiska republiken 
Tjeckoslovakien 
Ungern 
F.d. Jugoslavien 
Flerländerprogram 
Övriga program 0 
0 
0 
0 
0 
0 
38 
0 
0 
0 
0 
0 
26 
0 
0 
0 0 
20 
0 
0 
o 
o 
56 
0 
0 
0 
0 
39 
45,5 
0 
20 
0 0 
22.5 
0 
0 
""" o 
9.5 
74.5 
40 
0 
0 
0 
31 
11 
0 
3 
0 0 
0 
7 
70 
19 
0 
27 
0 
31 
0 
27,5 
0 0 
3 
0 
8 
0 
0 
9 
23,4 
0 
12,5 
0 
0 
16,5 
0 
0 
21 0 
0 
0 
9.1 
8,3 
9,6 
9 
0 
14,2 
3 
I 
0 
6 
0 
5 
74 
Sammanlagt 64 1803 1913 1943 93,4 139,2 7 
51,5 
0 
17.1 
8.3 
19,1 
193,5 
133.4 
33.2 
15.5 
28 
70 
136 
0 
55.5 
95 
863,1 Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
Tjeckiska republiken 
Tjeckoslovakien 
Ungern 
F.d. Jugoslavien 
Flerländerprogram 
Övriga program 0 
0 
14 
0 
0 
o" 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
13,4 4,4 0 
0 1.5 
0 0 
9 
13,5 
9 
0 
20 
0 
6,7 
0 
30 
4 
0 
0 
38,6 10,5 
16 
22,5 
27 
27 
7,5 
8 
0 
1 
0 
0 
54,9 0 
0 
0 
1,5 
4,5 
1 
0 
0 
5 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
43.5 
Sammanlagt 27,4 563 135,2 180,9 553 0 
0 
0 
o 
o 
o 
0.6 
7.6 
2 
0 
0 
67,4 
87,6 11,4 
1.5 
14 
21 
34 
32.5 
30 
69 
10,6 
21.8 
11 
50 
7 
0 
1,5 
227.8 
543 
Integrerade regionala åtgärder 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 
Albanien 
Bulgarien 
DDR 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
Tjeckiska republiken 
Tjeckoslovakien 
Ungern 
F.d. Jugoslavien 
Flerländerprogram 
Övriga program 
Sammanlagt 0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
4.3 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
"o 
0 
0 
0 
0 
10 
o 
6.5 
0 8,5 
0 
0 
0 
0 
0 
o 
o 
1,5 
0 
0 
0 
5 
0 
0 
32 8,5 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1,5 
0 
0 
0 
15 
0 
24,8 
32 
0 43 163 10 47 81,8 
43 
Phares finansiella verksamhet 
Under 1995 fortsatte Phare sin finansiella verksamhet, 
varvid höjdpunkten var en avsevärd ökning av 
kontrakteringsnivåerna under 1995. Detta innebär att 
Phare för första gången har uppnått en situation där 
kontrakten under ett år befinner sig på samma nivå som 
anslagen för detta år. I vetskap om att prestationen under 
1994 redan var en förbättring jämfört med 1993 är detta 
en positiv trend och innebär att den ackumulerade 
eftersläpningen av okontrakterade anslag inte längre ökar. 
Förhoppningsvis kommer de förnyade ansträngningar som 
är planerade för 1996 och som skall strömlinjeforma 
procedurerna och decentralisera Phare, att bidra effektivt 
till att dessa kontrakteringsnivåer bibehålls och ökas 
ytterligare. 
Phareprogrammets finansiella prestation anges av 
nivåerna på medel som har anslagits, kontrakterats och 
utbetalats och förhållandet mellan dessa tre över tiden. Fig. 1 - Anslagna, kontrakterade och utbetalade medel 
1990-1995 (5.416,9 miljoner ecu) 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
Det sammanlagda beloppet av medel som har anslagits, 
kontrakterats och utbetalats för vart och ett av åren 1990 -
1995 framgår av fig.l. De ackumulerade medlen som har 
anslagits, kontrakterats och utbetalats under samma tid 
framgår av fig .2. 
Anslagna medel 
Under 1995 bibehöll Phareprogrammet den höga 
procentsatsen av den faktiskt anslagna Pharebudgeten. 
Som under tidigare år låg denna med 99,4 procent av 1995 
års budget nära 100 procentstrecket. • Anslag • Kontrakt Utbetalningar 
Fig. 2 - Ackumulerade anslagna, kontrakterade och 
utbetalade medel 1990-1995 (miljoner ecu) 
1992 
Anslag • Kontrakt Utbetalningar 
44 
Kontrakterade medel 
Phare fortsatte under 1995 ökningen av beloppet på 
kontrakterade medel, som uppgick till det största 
kontrakterade beloppet någonsin sedan programmet 
startade (1.142,9 miljoner ecu). Detta kan jämföras med 
665 miljoner ecu under 1994. 
Denna förbättring vid kontrakteringen kan hänföras till 
följande tre faktorer 
• decentralisering - Strukturer för genomförande har nu 
etablerats i vart och ett av partnerländerna, och de 
ansträngningar som har gjorts under 1994 att 
standardisera procedurerna, i synnerhet genom 
utdelningen av manualer avseende Procedurer för det 
decentraliserade genomförandesystemet, har burit frukt 
under 1995. Således var 1995 det första året då 
kontrakteringsnivån var högre i programlednings-
entenheterna (PMU) än i Bryssel 
• förbättrad programkvalitet - förbättringar i 
programutformningen, särskilt under 1994, medförde 
ett snabbare genomförande av programmen och en 
effektivare kontraktering 
• översyn av genomförandet - under första hälften av 
1995 företogs en systematisk och detaljerad upp­
följning av samtliga program. Genom denna process 
granskades programmen, svårigheter vid genom­
förandet identifierades och åtgärder utformades för att 
snabba upp genomförandet. Detta resulterade i högre 
kontrakteringsnivåer. Budgetåret för de kontrakt som undertecknats för varje 
kalenderår framgår av fig. 3. 
Fig. 3 - Avslutade kontrakt per kalenderår 
(miljoner ecu) 
1.012,3 1.007.9 
1990 budget 1991 budget 1992 budget 1993 budget 1994 budget 1995 budget 
98.49J 99,09! 81,1% 59,69; 46.69} 21.1'/, 
% av total budget 31.12.95 
Kontrakt. 1990 S Kontrakt. 1991 
• Kontrakt. 1992 • Kontrakt. 1993 
• Kontrakt. 1994 • Kontrakt. 1995 
• inte ännu kontrakterat 
Anslagsprocedur 
Som en del av Phareprogrammet finns det tre steg, som 
den årliga budgeten, godkänd av budgetmyndigheten, 
genomlöper fram till den punkt då projekt genomförs 
och medel utbetalas. 
Phare har en finansiell handläggningsprocedur som är 
anpassad till denna process. 
Anslag - Varje år överenskoms en Pharebudget som 
anger vilka medel kommissionen är villig att anslå i 
varje land genom Phareprogrammet. Sedan utformas 
landets operativa program och de finansiella förslagen 
förbereds. När dessa finansieringsförslag har erhållit ett 
positivt yttrande från Phares ledningskommitté och har 
beslutats av kommissionen sägs de relevanta medlen 
som tillhör dessa förslag vara "anslagna". Phare måste 
anslå hela sin årliga budget inom det år som budgeten 
tillhör. Kontraktering - När medlen har anslagits infordras 
anbud så att de aktiviteter som har angivits i de 
operativa programmen kan omsättas. Så snart ett 
anbudsförfarande framgångsrikt har kompletterats och 
ett kontrakt har undertecknats anses de relevanta 
medlen vara "kontrakterade". Kontrakteringen är en 
nyckelåtgärd vid genomförandet av programmet, 
eftersom Pharemedlen friges genom kontrakten och det 
riktiga genomförandet på platsen kan inledas. 
Utbetalning - Utbetalningen är slutskedet av anslags­
processen. Den äger rum under hela löptiden av varje 
kontrakt och återspeglar färdigställandet av varje 
komponent av projektet. Eftersom projekt kan ta flera 
år, sprids utbetalningarna ofta över samma tidsrymd. 
Av denna orsak släpar utbetalningarna alltid efter de 
anslagna och kontrakterade beloppen. 
45 
Utbetalade medel 
Utbetalningarna under 1995 uppgick till 85,3 procent av 
det budgeterade beloppet. Detta var lägre än 1994 års nivå 
på 99 procent huvudsakligen på grund av två särskilda 
faktorer 
• suspensionen av 20 miljoner ecu för makroekonomisk 
hjälp till Albanien 
• svårigheterna vid genomförande av gränsöverskridande 
samarbete. 
Emellertid låg under 1995 utbetalningarna 5,5 procent 
högre än under 1994. 
Med hänsyn till den höga kontrakteringsnivån under 1995 
och tidigare under 1994 kan man utgå ifrån att 
utbetalningsnivåerna kommer att öka vartefter som 
kontrakten löper. 
Budgetåret för de kontrakt som undertecknats för varje 
kalenderår framgår av fig. 3. Fig. 4 - Utbetalningar under varje budgetår 
(i miljoner ecu) 
1012.3 1.007.9 
1990 budget 1991 budget 1992 budget 1993 budget 1994 budget 1995 budget 
98.30} 92.39} 77.99! 54.59', 30.4'* 5.59} 
% av total budget 31.12.94 
Utb. 1990 • Utb. 1991 
• Utb. 1992 • Utb. 1993 
• Utb. 1994 • inte ännu utbetalt 
Ackumulerade kontrakt och utbetalningar som 
procentsats av ackumulerade anslag. 
Dessa är viktiga uppgifter. För det första visar de i vilken 
utsträckning Phare har minskat tiden mellan anslaget av 
medlen och utlämnandet av de nödvändiga kontrakten. 
Det är därför ett mått på Phareprocedurernas effektivitet. 
För det andra visar de vilken tid det tar mellan 
utlämnandet av kontrakten och utbetalningen av medlen. 
Detta är både ett mått på Phares effektivitet och på 
effektiviteten på projektledningen på platsen. Fig. 5 - Ackumulerade kontrakt och utbetalningar 
1990-1995 (%) 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
Ackumulerade kontrakt 
i procent av 31,0 36,0 44,0 48,0 52,0 62,0 
ackumulerade anslag 
Ackumulerade utbetalningar 
i procent av 35,0 36,0 39,0 43,0 50,0 53.0 
ackumulerade anslag 
Det är därför uppmuntrande att båda kvoter 
fortsättningsvis förbättrades under 1995. Ackumulerade 
kontrakt som procentsats av ackumulerade anslag steg 
med 10 procent från 1994 till 62 procent, och de 
ackumulerade utbetalningarna visade också en beaktlig 
ökning med 3 procent till 53 procent. Kvoterna genom 
åren framgår av fig. 5. 
46 
Större program som lanserats under 
1995 
Jordbruk 
Program avseende jordbruks- och 
landsbygdsutveckling 
Polen 13 miljoner ecu 
Program avseende jordbruks- och 
landsbygdsutveckling 
Ungern 10 miljoner ecu 
Program avseende jordbruks- och 
landsbygdsutveckling 
Rumänien 10 miljoner ecu 
Jordbruksprogram 
Bulgarien 5 miljoner ecu 
Jordbruks- och landregistreringsprogram 
Slovakien 2,6 miljoner ecu 
Gränsöverskridande samarbete 
Gränsöverskridande 
samarbetsprogram Östersjöregionen 
Gränsöverskridande 
samarbetsprogram med Österrike 
Tjeckiska republiken 
Gränsöverskridande 
samarbetsprogram med Österrike 
Ungern 
Gränsöverskridande 
samarbetsprogram med Österrike 
Slovenien 
Gränsöverskridande 
samarbetsprogram med Österrike 
Slovakien 
Gränsöverskridande 
samarbetsprogram med Tyskland 
Polen 
Gränsöverskridande 
samarbetsprogram med Tyskland 
Tjeckiska republiken 
Gränsöverskridande 
samarbetsprogram med Grekland 
Albanien 
Gränsöverskridande 
samarbetsprogram med Grekland 
Bulgarien 14 miljoner ecu 
6 miljoner ecu 
7 miljoner ecu 
3 miljoner ecu 
4 miljoner ecu 
49 miljoner ecu 
25 miljoner ecu 
9 miljoner ecu 
23 miljoner ecu Gränsöverskridande 
samarbetsprogram med Italien 
Albanien 9 miljoner ecu 
Gränsöverskridande 
samarbetsprogram med Italien 
Slovenien 3 miljoner ecu 
Utbildning och hälsa 
Reformprogram högre utbildning 
Rumänien 8 miljoner ecu 
Program avseende social 
säkerhet och hälsa 
Estland 2,9 miljoner ecu 
Strategiska åtgärder för uppnående 
av reformmålen (SMART) 
Polen 7 miljoner ecu 
Teoretisk och praktisk ytkesutbildning, 
utbildningsreform, vetenskap och teknologi 
Bulgarien 9 miljoner ecu 
Energi 
Konventionellt energiprogram 
Bulgarien 
Konventionellt energiprogram 
Rumänien 
Utvecklingsprogram avseende 
energi-infrastruktur 
Slovenien 
Energiprogram 
Ungern 
Miljö 
Miljöprogram 
Ungern 
Miljöprogram 
Polen 
Vattenhanteringsprogram 
Ungern 
Infrastruktur 
Utvecklingsprogram för infrastruktur 
Estland 5 miljoner ecu 
21 miljoner ecu 
4,4 miljoner ecu 
4 miljoner ecu 
7 miljoner ecu 
18 miljoner ecu 
5 miljoner ecu 
5 miljoner ecu 
47 
Utvecklingsprogram för infrastruktur 
Lettland 6,2 miljoner ecu 
Utvecklingsprogram för infrastruktur 
Litauen 9,5 miljoner ecu 
Utvecklingsprogram för infrastruktur 
Slovakien 5,2 miljoner ecu 
Investeringsprogram för infrastruktur 
Tjeckiska republiken 60 miljoner ecu 
Program för tekniskt stöd 
för telekommunikations- och 
postsektorn 
Rumänien 
Finansieringsprogram 
för offentliga investeringar 
Litauen 12 miljoner ecu 
5,5 miljoner ecu 
Program för underlättande av transit 
Ungern 8 miljoner ecu 
Transport- och kommunikationsprogram 
Ungern 17 miljoner ecu 
Transportinfrastrukturprogram 
Polen 22 miljoner ecu 
Transportprogram 
Albanien 
Transportprogram 
Bulgarien 
Transportprogram 
Rumänien 16 miljoner ecu 
20 miljoner ecu 
5 miljoner ecu 
Utveckling av den privata sektorn och 
omstrukturering av foretag 
B anksektorprogram 
Lettland 2,5 miljoner ecu 
Program för ekonomisk utveckling 
Litauen 9,6 miljoner ecu 
Ekonomiskt reformprogram 
Estland 
Ekonomiskt reformprogram 
Lettland 
Ekonomiskt reformprogram 
Slovenien 
Program för att främja utländska 
investeringar 
Tjeckiska republiken 6,1 miljoner ecu 
8,3 miljoner ecu 
7,6 miljoner ecu 
1 miljon ecu Program för utveckling av 
den privata sektorn 
Slovakien 
Privatiseringsprogram 
Ungern 
Program för regional utveckling 
och stålomställning 
Ungern 
Regionalt utvecklingsprogram 
(STRUDER II) 
Polen 18,7 miljoner ecu 
5 miljoner ecu 
5 miljoner ecu 
20 miljoner ecu 
Program för små och medelstora företag 
Polen 3 miljoner ecu 
Program för turism 
Ungern miljon ecu 
Program för turism (TOURIN III) 
Polen 6 miljoner ecu 
Reformering av offentliga institutioner och 
administration 
Europeiskt integrationsprogram 
Estland 2,8 miljoner ecu 
Europeiskt integrationsprogram 
Lettland 1,3 miljoner ecu 
Europeiskt integrationsprogram 
Litauen 5,5 miljoner ecu 
Europeiskt integrationsprogram 
Slovakien 5,55 miljoner ecu 
Ramprogram för tillnärmning av 
nationella lager till EU-lagar 
Bulgarien 2 miljoner ecu 
Utvecklingsprogram mänskliga resurser 
Tjeckiska republiken 2 miljoner ecu 
Utvecklingsprogram mänskliga resurser 
Litauen 4,4 miljoner ecu 
Utvecklingsprogram institutioner 
och mänskliga resurser 
Slovenien 4,4 miljoner ecu 
Utvecklingsprogram institutioner 
och mänskliga resurser 
Lettland 9,2 miljoner ecu 
Utvecklingsprogram mänskliga resurser 
Estland 2,7 miljoner ecu 
Reformprogram offentlig förvaltning 
Ungern 3 miljoner ecu 
Program för institutionell integration 
med EU 
Tjeckiska republiken 5 miljoner ecu 
Samhällssäkerhetsprogram 
Polen 2 miljoner ecu 
Social utveckling 
Socialt stödprogram 
Ungern 2 miljoner ecu 
Program för socialt skydd, 
arbetsmarknad och hälsa 
Slovakien 4,4 miljoner ecu 
Flerländersprogram 
Gemenskapsaktion för samarbete inom 
området ekonomi (ACE) 10 miljoner ecu 
Samarbete i distansutbildning 10 miljoner ecu 
Samarbete i högre utbildning 3,5 miljoner ecu 
Demokratiprogram 10 miljoner ecu 
Anslag för förberedelse av miljöprojekt 15 miljoner ecu 
Anslag för att stödja tillnärmning 
av miljölagstiftning 10 miljoner ecu 
Program immaterialrätt 2 miljoner ecu 
Interregional! samarbetsprogram 2 miljoner ecu 
Know-how-program för förberedelse av 
integration i inre marknaden 18,5 miljoner ecu 
Link inter-European NGO-program 
(LIEN) 10 miljoner ecu Multilateralt gränsöverskridande 
program 
Partnerskapsprogram 
Program för energisektorn 
Program för miljön 
Program för telekommunikationer 
och post 
Program för att underlätta transit 
Program för att främja upprättande 
och utveckling av samriskprojekt 
(JOP extension) 
Kvalitetssäkringsprogram 
Program för regional industriegendom 
Reformprogram socialt skydd för 
Europaavtalsländerna 
Program för utveckling av handeln 
Transeuropeiskt samarbetssystem 
för högre utbildning 
(TEMPUS II) 
Transportprogram 
Övrigt 
Anslag för allmänt tekniskt stöd 
Albanien 
Kommunalt utvecklingsprogram 
Albanien 
Fond för tekniskt stöd 
Tjeckiska republiken 12,95 miljoner ecu 
10 miljoner ecu 
9 miljoner ecu 
20 miljoner ecu 
7 miljoner ecu 
30 miljoner ecu 
50 miljoner ecu 
30 miljoner ecu 
4 miljoner ecu 
10 miljoner ecu 
5 miljoner ecu 
98,1 miljoner ecu 
11,5 miljoner ecu 
7 miljoner ecu 
8,5 miljoner ecu 
3 miljoner ecu 
49 




ISSN 1024-4506 • Kom (96) 360 slutlig • DOKUMENT • SV • Katalognummer: CB-CO-96-363-SV-C 
ISBN 92-78-07166-8 • Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 
Europeiska kommissionen • Generaldirektoratet för yttre förbindelser: 
Europa och de nya oberoende staterna, gemensam utrikes - och säkerhetspolitik, Tjänsten för yttre representation (GD IA) 
Informationsenhet - Phare 
Besöksadress Montoyerstraat 34 Rue Montoyer B-1000 Bryssel Tel (+32-2) 299 16 00 / 299 14 44 / 299 15 55 
Postadress MO 34 3/80 Wetstraat 200 Rue de la Loi B-1049 Bryssel Fax (+32-2) 299 17 77 Swedish 
World Wide Web adres http://europa.eu.int/en/comm/dgla/phare.html E-mail phare.info@dgla.cec.be P/SV/08.96/02/02/11/B