Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 235/06)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye”

EU-nr: PDO-HU-02380 – 20 december 2017

SUB (X) SGB ()

1. Namn

”Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Ungern (medlemsstat)

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1 Produkttyp

Klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken namnet i 1 är tillämpligt

Den skyddade ursprungsbeteckningen (SUB) ”Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye” [kortstjälkat svart sötkörsbär från Szomolya] omfattar sötkörsbär (Prunus avium (L.) L.), avsedda att ätas färska, av sorterna ”Rövidszárú fekete” [kortsstjälkat svart] och ”Mézédes fekete” [svart sött] som återfinns i Szomolya med omnejd, samt av den statligt erkända sorten ”Szomolyai fekete” [Szomolya svart].

Etthundra av dessa körsbär väger minst 450 g, medan ett körsbärs genomsnittsvikt, baserat på vikten av 100 körsbär, är 4,5 g ±0,7 g. Körsbärets diameter varierar från 18 mm upp till 23 mm.

Det är format som en bred, utplattad, avhuggen kon som påminner om ett hjärta, med en topp som är något nedsänkt eller i jämnhöjd med frukten. Stjälken är kort (2–3 cm) och släpper lätt från frukten.

Skalet är mörkt purpurrött men blir svartaktigt rött eller nästan helt svart när körsbäret är fullmoget. Skalet är medelfast och hållbart, vilket gör att frukten kan transporteras. Fruktköttet är mörkt vinrött i färgen och ganska fast och saftigt. Fruktsaften har en intensiv färg. Fruktsaftens mörkröda färg bleknar inte under bearbetningen.

Körsbäret har en honungssöt smak.

Frukten har följande kemiska egenskaper:

Sockerhalt: Brixvärde på 20o eller mer

Högsta tillåtna surhetsgrad: 0,4 g/100 g

Torrsubstans: minst 19 %

”Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye” mognar runt mitten av juni.

3.3 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Odling och skörd äger rum i det fastställda geografiska området.

3.5 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6 Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

—

4. Kort beskrivning av det geografiska området

”Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye” produceras inom de administrativa gränserna för Szomolya, Ostoros, Novaj, Noszvaj, Bogács, Tard och Tibolddaróc.

5. Samband med det geografiska området

Frukternas kvalitet och egenskaper härrör från den geografiska miljön samt tillhörande naturliga och mänskliga faktorer.

”Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye” produceras av de urgamla lokala sorterna ”Rövidszárú fekete” och ”Mézédes fekete”, som uteslutande odlas i det geografiska området, och av sorten ”Szomolyai fekete”, som är en statligt erkänd sort som selektivt förädlats fram i Szomolyaområdet och som ingår i den nationella sortlistan.

Följande egenskaper hos ”Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye” härrör från det geografiska området: dess hjärtformade frukter, korta stjälk, svartaktiga färg och honungssöta smak.

Frukt av de sorter som odlas i det geografiska området är i regel hjärtformade, små och lätta, och har en kort stjälk på två till tre centimeter. På grund av jordtypen innehåller frukten många färgproducerande ämnen – varför färgen går mot svart – och har en blank (reflekterande) yta. Frukten har på grund av jordförhållandena en låg syrahalt och på grund av klimatet en hög sockerhalt, som tillsammans ger den en honungssöt smak.

Naturliga faktorer

Det geografiska området är beläget i den sydvästra delen av grevskapet Borsod-Abaúj-Zemplén i regionen Bükkalja, Ungern, där Bükkaljabergen möter de stora slätterna på det stora ungerska slättlandet.

Regionen kännetecknas av branta bergssluttningar täckta av vinodlingar och fruktträdgårdar, soldränkta bergsryggar och backkrön, långa och smala dalar som sträcker sig söderut, slutna skogar och slättområden i närheten av det stora ungerska slättlandet, som länge har dominerats av jordbruket. Höjdsträckningen är tydligt asymmetrisk, med branta nordliga sluttningar ned mot det stora ungerska slättlandet. Den har bildats till följd av strukturella rörelser under tertiär- och kvartärperioderna som rubbade det vulkaniska ytberget. Inom regionen dominerar fyndigheter av ryolitisk vulkanisk tuff som är täckt med kalkhaltig lössjord. Detta påverkar även jordförhållandena: de i huvudsak leriga och siltiga skogsjordarna, brunjordarna och, på vissa ställen, svarta erubázjordarna är lätt sura. Detta beror på att det i utkanten av kalkstensmassivet Bükk under den geologiska miocentiden uppstod magma på ytan som både kemiskt och fysiskt förenade sig med den ursprungliga kalkhaltiga jorden.

Det geografiska området har ett klimat som är ganska svalt och ganska torrt. Antalet soltimmar per år ligger på mellan 1 850 och 1 900 timmar: 720–740 på sommaren och 150–170 på vintern. Årsmedeltemperaturen ligger på mellan 8,6 °C and 8,8 °C, medan det fleråriga genomsnittet under odlingssäsongen ligger på mellan 15,5 °C and 16 °C. Den totala årsnederbörden är 550–650 mm och den genomsnittliga nederbörden under odlingssäsongen är 370–400 mm.

Liknande jord- och klimatförhållanden återfinns ingen annanstans i Ungern.

Samband mellan produkten och det geografiska området

Frukterna av ”Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye” är typiskt hjärtformade. Skalet och fruktköttet är intensivt mörkrött eller nästan svart. Deras höga torrsubstanshalt, höga sockerhalt och låga syrlighet ger dem en balanserad, honungssöt smak.

”Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye” har ett mycket nära samband med det geografiska området.

Kombinationen mellan regionens mikroklimat- och jordfaktorer är avgörande för att ”Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye” ska utveckla de specifika egenskaper som beskrivs ovan.

Dess karakteristiska form beror på de körsbärssorter som används, eller snarare den statligt erkända sort som förädlats fram utifrån dessa sorter.

Jordegenskaperna hos de fyndigheter av ryolitisk vulkanisk tuff är det som orsakar fruktens höga torrsubstanshalt och dess intensivt röda, nästan svarta, färg, som endast återfinns i frukt som odlas i detta geografiska område.

På grund av odlingsområdets söderläge och det stora antalet soltimmar, i kombination med det ganska svala väder som förlänger mognadsperioden, bildas socker under längre tid, vilket gör att frukten har en hög sockerhalt (minst 20° Brix). Denna är mycket högre än den genomsnittliga sockerhalten i körsbär som odlas i Ungern – 14° Brix. Det stora antalet soltimmar bidrar till att fruktens skal och fruktkött innehåller höga halter av antocyanin och därmed får en stark färg.

På grund av regionens något kalkhaltiga lössjord och den lätt sura jord som består av en blandning av metavulkanisk andesit och ryolitisk tuff har den frukt som odlas här en låg syrahalt (högst 0,4 g syra/100 g frukt). Detta är betydligt mindre än den genomsnittliga syrahalten i körsbär som odlas i Ungern –0,68 g/100 g.

Den höga sockerhalten i kombination med den låga syrahalten innebär att den enda plats i Ungern där den honungssöta smak som kännetecknar frukten kommer till fullt uttryck är Szomolya med omnejd.

Den låga genomsnittsvikten (4,5 g) hos ”Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye”, som är ett resultat av de sorter som produkten framställs av, är mycket lägre än hos andra körsbär – 7–8 g.

Människors kunskap och expertis är också av avgörande betydelse under hela produktionsprocessen. Både den traditionella odlingen av de urgamla körsbärssorterna (”Rövidszárú fekete” och ”Mézédes fekete”) och den selektiva förädlingen av sorten ”Szomolyai fekete” kan kopplas till Szomolya. Dessa sorter har utgjort den grund på vilken sekelgamla tekniker för odling av Szomolyakörsbär kunnat komma till fullt uttryck.

Skörden, som kräver stor expertis, sker för hand. Eftersom körsbäret är en frukt som mognar på trädet och inte eftermognar är den lokala kunskapen avgörande för att kunna bedöma om frukten är tillräckligt mogen för att skördas. Beslutet att skörda fattas utifrån körsbärens färg och sötma, och huruvida de är lagom fasta. För att välja ut frukt som är tillräckligt mogen för att plockas tar fruktplockarna hänsyn till dessa faktorer. För att underlätta handplockningen måste trädet beskäras till den form och storlek som är bäst lämpad för att kunna skörda för hand. Trädets krona är bred snarare än hög, klotformig och 10–12 meter i diameter. Vid skördetid formas körsbärsträdet inför nästa år. Plockaren beskär grenarna och formar trädet för att det ska få en form som är optimal för att skörda för hand. Till följd av beskärningen ventileras trädkronan inifrån och körsbären exponeras för mer solljus, vilket därmed underlättar bildandet av socker. Formandet av kronan gör dessutom att frukten i trädkronan kan mogna helt.

Ett traditionellt skörderedskap är en plattform som används för att plocka körsbären. Det är en 3–4 meter hög stegliknande träkonstruktion med en plattform på. På denna kan plockarna ställa sin hink eller helt enkelt sitta och skörda från trädets krona. För att skörda de mer svåråtkomliga körsbären drar körsbärsplockarna till sig de grenar som sitter utom räckhåll med hjälp av en specialformad långskaftad krok, som lokalinvånarna kallar ”kamó”. Körsbär som skördas från grenarna samlas i en korg- eller rottingryggsäck (som lokalt kallas ”hátyi”). Plockarna är mycket noga med att inte skada frukten, som är extremt ömtålig när den är mogen. Om ”hátyi” blir full lastas den på körsbärsplockarens lockförsedda hink på plattformen. På så sätt förblir de mogna körsbären intakta.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

www.gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.