[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 4.4.2008

KOM(2008)173 slutlig

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kumarin med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgad till att även omfatta Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand, efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

BAKGRUND |

110 | Motiv och syfte Detta förslag rör tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad grundförordningen), senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 av den 21 december 2005, i förfarandet rörande import av kumarin med ursprung i Kina. |

120 | Allmän bakgrund Förslaget läggs fram som ett led i tillämpningen av grundförordningen och är resultatet av en undersökning som utförts i enlighet med de innehållsmässiga och procedurmässiga krav som fastställs i grundförordningen. |

130 | Gällande bestämmelser Rådets förordning (EG) nr 600/96 av den 25 mars 1996 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kumarin med ursprung i Folkrepubliken Kina Rådets förordning (EG) nr 769/2002 av den 7 maj 2002 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kumarin med ursprung i Folkrepubliken Kina. Rådets förordning (EG) nr 2272/2004 av den 22 december 2004 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 769/2002 på import av kumarin med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av kumarin avsänd från Indien eller Thailand, oavsett om den deklarerats ha ursprung i Indien eller Thailand eller inte. Kommissionens beslut (EG) nr 2005/3 av den 3 januari 2005 om godtagande av ett åtagande som gjorts i samband med den undersökning om kringgående av de antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets förordning (EG) nr 769/2002 på import av kumarin med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av kumarin avsänd från Indien eller Thailand oavsett om denna deklarerats ha ursprung i Indien eller Thailand eller inte. Rådets förordning (EG) nr 1650/2006 av den 7 november 2006 om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 769/2002 på import av kumarin med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av kumarin avsänd från Indonesien eller Malaysia oavsett om denna deklarerats ha ursprung i Indonesien eller Malaysia eller inte. |

141 | Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Inte tillämpligt. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

211 | De parter som berörs av förfarandet har under undersökningen getts möjlighet att försvara sina intressen, i överensstämmelse med bestämmelserna i grundförordningen. |

212 |

Extern experthjälp |

229 | Någon extern experthjälp har inte behövts. |

230 | Konsekvensanalys Förslaget är en följd av tillämpningen av grundförordningen. Grundförordningen innehåller inga bestämmelser om en allmän konsekvensanalys, men den innehåller en uttömmande förteckning över villkor som måste bedömas. |

RÄTTSLIGA ASPEKTER |

305 | Sammanfattning av den föreslagna åtgärden En översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpats sedan 1996 på import av kumarin med ursprung i Kina påbörjades den 8 maj 2007 enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Undersökningen bekräftade att det var sannolikt att dumpningen och skadan skulle fortsätta eller återkomma. Det förslås därför att antidumpningsåtgärderna på import av kumarin bibehålls på samma nivå. Samråd skedde med medlemsstaterna vid antidumpningskommitténs möte den 12 mars 2008 och 24 medlemsstater stödde de föreslagna åtgärderna. Rådet föreslås därför anta det bifogade förslaget till förordning, vilken bör offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning senast den 7 maj 2008. |

310 | Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 av den 21 december 2005. |

329 | Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

331 | Åtgärdsformen beskrivs i grundförordningen och lämnar inte något utrymme för nationella beslut. |

Val av regleringsform |

341 | Föreslagen regleringsform: Förordning. |

342 | Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl: Andra regleringsformer skulle inte vara lämpliga, eftersom det inte föreskrivs några alternativ i grundförordningen. |

BUDGETKONSEKVENSER |

409 | Förslaget påverkar inte gemenskapens budget. |

(Explanatory memorandum validated - 2 742 characters - complying with DGT norm.) |

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kumarin med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgad till att även omfatta Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand, efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[1], särskilt artiklarna 9, 11.2, 8 och 13,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

1. Gällande åtgärder

(1) Rådet införde genom förordning (EG) nr 769/2002[2] en slutgiltig antidumpningstull på 3 479 euro per ton på import av kumarin med ursprung i Kina, som sedan utvidgades till att även omfatta import avsänd från Indien och Thailand genom rådets förordning (EG) nr 2272/2004[3] samt från Indonesien och Malaysia genom rådets förordning (EG) nr 1650/2006[4].

(2) Kommissionen godtog genom ett beslut[5] av den 3 januari 2005 ett åtagande som gjorts av en indisk tillverkare i samband med undersökningen av det påstådda kringgåendet av antidumpningsåtgärderna på import av kumarin som avsänts från Indien eller Thailand.

2. Begäran om översyn

(3) Begäran ingavs den 8 februari 2007 av European Chemical Industry Council, CEFIC, (nedan kallad sökanden ) som företrädare för den enda tillverkaren av produkten i gemenskapen, vilken alltså svarar för 100 % av produktionen av kumarin i gemenskapen.

(4) Sökandena gjorde gällande och lade fram tillräcklig bevisning till stöd för att a) det är sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin kommer att fortsätta eller återkomma och b) den berörda produkten importeras fortfarande från Kina till gemenskapen i betydande mängder och till dumpade priser.

(5) Det gjordes vidare gällande att importens omfattning och priserna på den berörda importerade produkten bl.a. har fortsatt att inverka negativt på gemenskapsindustrins priser, vilket har haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation och sysselsättningen i gemenskapen.

(6) Sökanden påpekar vidare att de kinesiska exportörerna/tillverkarna av den berörda produkten under den tid åtgärderna tillämpats har försökt undergräva de gällande åtgärderna genom kringgående, vilket motverkades genom en utvidgning av åtgärderna genom rådets förordning (EG) nr 2272/2004 och rådets förordning (EG) nr 1650/2006.

3. Inledande

(7) Efter samråd med rådgivande kommittén fastslog kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inledde en undersökning i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning[6] .

4. Undersökningsperiod

(8) Översynen vid giltighetstidens utgång omfattade en undersökning av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada som sträckte sig över perioden den 1 april 2006 till den 31 mars 2007 (nedan kallad översynsperioden ). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2003 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden ).

5. Parter som berörs av undersökningen

(9) Kommissionen underrättade officiellt den klagande gemenskapstillverkaren, de exporterande tillverkarna i Kina och deras företrädare, de kinesiska myndigheterna och de importörer, användare och intresseorganisationer som den visste var berörda om inledandet av översynen. Kommissionen sände frågeformulär till de exporterande tillverkarna, en tillverkare i Indien (jämförbart land; se skäl 26), den enda gemenskapstillverkaren, de importörer och användare som den visste var berörda samt till de parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledandet av översynen.

Stickprovsförfarande avseende exportörer och tillverkare i Kina

(10) Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare föreföll vara berörda av förfarandet, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle komma att tillämpas, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare att ge sig till känna och i enlighet med tillkännagivandet om inledande lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet beträffande kumarin under undersökningsperioden. Två företag i Kina besvarade frågeformuläret för stickprovsförfarandet, men bara en sade sig vara villig att samarbeta och besvarade frågeformuläret för dumpning:

- Nanjing Jingqiao Perfumery/China Tuhsu Flavours & Fragrances Imp. & Exp. Corp.

(11) Gemenskapstillverkaren och fyra importörer/användare besvarade frågeformulären. När det gäller jämförbart land, vägrade den indiska tillverkaren som kontaktades av kommissionen att samarbeta.

6. Kontroll av de uppgifter som inkommit

(12) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för analysen av gemenskapens intresse. Kommissionen gav också de direkt berörda parterna tillfälle att skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.

(13) Kontrollbesök gjordes hos följande företag:

Gemenskapstillverkare:

- Rhodia Organics, (Lyon) Frankrike

Importörer och användare:

- Henkel KGaA, (Krefeld) Tyskland

B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1. Berörd produkt

(14) Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. kumarin, ett vitaktigt kristalliniskt pulver med den karakteristiska lukten av nyslaget hö. Kumarin används framför allt som aromatisk kemikalie och som fixeringsmedel vid beredning av parfymoljor som används vid framställning av rengöringsmedel, kosmetika och parfymer.

(15) Kumarin, som ursprungligen var en naturprodukt som utvanns ur tonkabönor, framställs nu syntetiskt. Kumarin kan framställas genom en syntetisk process som utgår från fenol och som ger salicylaldehyd (perkinreaktionen) eller genom en syntes på basis av ortokresol (raschigreaktionen). Kumarins viktigaste fysikaliska specifikation är dess renhetsgrad, som indikeras av smältpunkten. Den standardkvalitet av kumarin som saluförs i gemenskapen har en smältpunkt på mellan 68 °C och 70 °C, vilket motsvarar en renhetsgrad på 99 %.

(16) Den berörda produkten klassificeras enligt KN-nummer 2932 21 00.

2. Likadan produkt

(17) Liksom vid den ursprungliga undersökningen konstaterades det att den kumarin som exporteras till gemenskapen från Kina och den kumarin som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden i grunden har samma fysiska egenskaper och användningsområden och därmed är likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.

C. SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

1. Allmänna frågor

(18) I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes om det förekom dumpning för närvarande och huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen fortsatte eller återkom.

(19) I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen användes samma metod som i den ursprungliga undersökningen. Eftersom en översyn vid giltighetstidens utgång inte omfattar en undersökning av ändrade omständigheter, undersöktes det inte på nytt om tillverkarna kunde beviljas marknadsekonomisk status.

(20) Statistiska uppgifter visar att ungefär 214 ton importerades till EU från alla källor, varav 137 ton hade sitt ursprung i Kina, och att importen utgjorde 20 % av gemenskapens förbrukning.

2. Stickprovsförfarande (exportörer) och samarbete

(21) Det bör erinras om att i den förra undersökningen, vars resultat offentliggjordes i maj 2002, var det inte någon kinesisk exporterande tillverkare som samarbetade och inte någon som beviljades marknadsekonomisk status eller individuell behandling.

(22) Frågeformulär för stickprovsförfarandet sändes ut till 21 tillverkare och exportörer i Kina, men bara två företag svarade, av vilka det bara var en som samarbetade genom att fylla i frågeformuläret. Det beslutades därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. Detta svar täckte in omkring 5 % av importen från Kina under översynsperioden. Räknat i kapacitet svarade detta företag för omkring 17 % av den totala kinesiska kapaciteten.

(23) Mot bakgrund av den mycket dåliga samarbetsviljan och mot bakgrund av det enda företagets begränsade representativitet för den kinesiska marknaden och tillverkningen, drogs slutsatsen att det inte gick att få någon tillförlitlig information direkt från de exporterande tillverkarna om importen av den berörda produkten till gemenskapen under översynsperioden. Under dessa omständigheter och i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, använde sig kommissionen av tillgängliga fakta, dvs. uppgifter om KN-nummer. Informationen i det enda besvarade frågeformuläret användes trots detta för att kontrollera de resultat som baserade sig på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18.

(24) Det fastställdes att uppgifterna om KN-nummer var de bästa uppgifterna för de flesta aspekterna i denna undersökning. Taric-nummer och uppgifter som samlats in enligt artikel 14.6 i grundförordningen bekräftade riktigheten i siffrorna i KN-numren.

(25) Där så krävdes användes som komplement uppgifter om exportpriser från samarbetande tillverkare och kinesisk exportstatistik som kommissionen har tillgång till (som också innehöll uppgifter om andra produkter än den berörda produkten).

3. Jämförbart land

(26) Kumarin är en parfymolja som bara tillverkas i några få länder runt om i världen och det fanns därför mycket få tänkbara jämförbara länder att välja på. Enligt tillgänglig information i undersökningen var Frankrike, Kina och Indien de enda tillverkarländerna under översynsperioden. USA användes i den tidigare översynsundersökningen, men det företaget hade därefter upphört med sin tillverkning. Indien föreslogs i meddelandet om inledande, men ingen indisk tillverkare gick med på att samarbeta.

(27) Mot bakgrund av detta blev det nödvändigt att fastställa normalvärdet ”på någon annan skälig grund” i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. Uppgifter från gemenskapsindustrin ansågs rimliga för detta ändamål.

4. Dumpning under översynsperioden

(28) Av de orsaker som förklaras i skäl 23 beräknades dumpningsmarginalerna med hjälp av uppgifter om KN-nummer, vilka kontrollerades mot den information som inkommit från den enda kinesiska exporterande tillverkare som samarbetade. Exportpriserna på importen från Kina justerades i syfte att få fram en jämförbar grund för normalvärdet. Justeringarna ledde till att beräkningarna gjordes på nivån fritt fabrik och skillnaden mellan exportpriset och normalvärdet uttrycktes i procent av det sammanlagda exportpriset cif. På denna grundval uppgår dumpningsmarginalen till ca 45 % under översynsperioden.

5. Prisjämförelse

(29) Om åtgärderna skulle upphöra att gälla, är det uppenbart att skulle det finnas ett klart motiv för de kinesiska exportörerna att sälja betydande mängder på EU:s mycket stora marknad. Denna slutsats drogs utifrån följande uppgifter som räknades fram under undersökningen:

i) De kinesiska inhemska priserna under översynsperioden var ungefär 25 % lägre än priserna på EU-marknaden.

ii) De kinesiska tillverkarna säljer det mesta av sin produktion på exportmarknaderna, eftersom deras inhemska marknad inte är tillräckligt stor för att absorbera all deras produktion och eftersom de inhemska priserna är på ungefär samma nivå som priserna på marknaderna i tredjeländer.

iii) Gemenskapsmarknadens priser var högre än de exportpriser till tredjeländer som de kinesiska exporterande tillverkarna tog ut, vilket skulle betyda att dumpning förekommer också på andra tredjelandsmarknader och att det skulle finnas ett starkt motiv för tillverkarna i Kina att styra över sin export till gemenskapen.

6. Outnyttjad kapacitet och lager i Kina

(30) I den förra undersökningen, som avslutades i maj 2002, fastställdes det att det fanns en mycket stor tillgång på outnyttjad tillverkningskapacitet i Kina (mellan 50 och 60 % av hela tillverkningskapaciteten). På grund av den låga graden av samarbetsvilja hos de kinesiska exporterande tillverkarna, fanns det mycket få uppgifter i undersökningen rörande outnyttjad kapacitet och lager i Kina.

(31) Den enda samarbetande tillverkaren hade emellertid enligt sitt besvarade formulär en betydande outnyttjad kapacitet. Denna tillverkare hade omkring 500 ton i lager i slutet av översynsperioden, vilket utgjorde mer än 70 % av EU-marknaden under översynsperioden. Med tanke på att denna tillverkare bara svarar för 15–20 % av den kinesiska produktionskapaciteten, är det troligt att det finns ännu större lager tillgängliga för export till EU-marknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

7. Möjligheterna till att tredjelandsmarknader eller hemmamarknaden i Kina kan absorbera kapaciteten

(32) Med tanke på de ovan nämnda prisjämförelserna och tillgången på outnyttjad kapacitet och lager, kan man inte hävda att den kinesiska produktionen kommer att absorberas av tredjelandsmarknader och den kinesiska hemmamarknaden. Detta beror på att förbrukningen på tredjelandsmarknaderna har varit relativt stabil under de senaste tio åren och förväntas förbli stabil också i framtiden. Med hänsyn till detta är det uppenbart att de kinesiska tillverkarna kommer att behöva fortsätta att exportera till gemenskapen. Detta beror på att EU-marknaden är en av de mest attraktiva i världen med tanke på dess storlek och de höga priser som betalas. Om åtgärderna skulle upphöra att gälla, står det klart att ännu större mängder dumpad import skulle ledas om till EU-marknaden.

8. Kringgående

(33) Såsom nämns i skäl 1 har de åtgärder som nu ses över utvidgats till att även omfatta Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand till följd av en undersökning av kringgående. Detta visar på det starka intresset från dessa kinesiska tillverkare att komma in på gemenskapsmarknaden och deras vilja att göra det även med gällande antidumpningsåtgärder. De olika tillvägagångssätten för kringgående stöder därför slutsatsen att sannolikheten är stor för att ännu större mängder dumpad import skulle komma in på gemenskapsmarknaden om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra.

9. Slutsats om sannolikhet för fortsatt eller återkommande dumpning

(34) Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna skulle upphävas.

D. DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN

(35) Det företag som företräds av klaganden var under undersökningsperioden den enda kumarintillverkaren i gemenskapen. Denna gemenskapstillverkare anses därför utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

E. ANALYS AV SITUATIONEN I GEMENSKAPEN

1. Förbrukning i gemenskapen[7]

(36) Den produkt som är föremål för översynen utgör en del av ett visst KN-nummer. För att kunna fastställa mängden produkter inom detta KN-nummer som inte är den berörda produkten, jämförde kommissionens avdelningar uppgifterna om KN-nummer med andra tillgängliga statistiska källor (se skäl 23). Det framgick av jämförelsen att näst intill 100 % av de produkter som importerades under denna kod faktiskt var den berörda produkten.

(37) Förbrukningen i gemenskapen fastställdes därför genom att man lade samman alla uppgifter om KN-nummer för importen till gemenskapen med gemenskapsindustrins försäljningsvolymer på gemenskapsmarknaden enligt uppgifterna i det besvarade frågeformuläret.

(38) Överlag minskade den synbara förbrukningen av kumarin med 8 % under skadeundersökningsperioden, med en minskning fram till 2005 och en ökning därefter. Förbrukningen verkar nu ha stabiliserats.

(39) Förbrukningen i gemenskapen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översyns-perioden |

Förbrukningen i gemenskapen Index (2003 = 100) | 100 | 91,4 | 82,4 | 90 | 92,3 |

2. Import från det berörda landet

a) Volym och marknadsandel

(40) Såsom förklaras i skäl 36 användes KN-nummer 2932 21 00 som källa för importen av den berörda produkten till gemenskapen.

(41) När det gäller den kinesiska importen, måste man ha i åtanke att det var de bevisade förfarandena för kringgående som ledde till utvidgningen av åtgärderna till att även omfatta Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand. Till följd av att det vidtogs åtgärder mot kringgåendet, minskade under skadeundersökningsperioden både importen med ursprung i Kina och importen med ursprung i Kina avsänd från andra länder. Importen med ursprung i Kina är visserligen fortfarande betydande, men minskningen visar att åtgärderna mot kringgåendet fick effekt.

(42) Såsom förklaras i skäl 38 minskade den synbara förbrukningen under skadeundersökningsperioden. Den kinesiska importen minskade än mer i förhållande till förbrukningen, vilket resulterade i en förlust av marknadsandelar i gemenskapen till förmån för gemenskapsindustrin. Importvolymen från tredjeländer till gemenskapen låg på en konstant nivå under skadeundersökningsperioden.

Tabell 2

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översyns-perioden |

Volymen dumpad import (index 2003 = 100) | 100 | 99,4 | 49,7 | 47 | 50,1 |

Volymen dumpad import från tredjeländer | 100 | 78 | 74,7 | 65,5 | 66,6 |

Den dumpade importens marknadsandel | 30 %–40 % | 40 %–50 % | 20 %–30 % | 10 %–20 % | 10 %–20 % |

b) Priser

(43) Under skadeundersökningsperioden låg de genomsnittliga priserna cif på kumarin som importerats från Kina stadigt långt under gemenskapsindustrins priser.

3. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

a) Produktion

(44) Gemenskapsindustrin var tvungen att minska sin produktionsvolym av den berörda produkten med 25 % mellan 2003 och översynsperioden. Detta beror på att från och med 2003 tappade gemenskapsindustrin försäljningsvolymer på grund av kringgåendet. Industrin i gemenskapen förlorade dessutom försäljningsvolym när det gäller export till tredjeländer, eftersom gemenskapsindustrin också på marknaderna i tredjeländer utsattes för trycket från den kinesiska lågprisexporten.

b) Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

(45) Såsom förklaras i skälen 36–39, var gemenskapsindustrins försäljning av den berörda produkten i gemenskapen ganska stabil under hela översynsperioden. Under samma period drabbades dock gemenskapsindustrin av en allvarlig nedgång i den volym som exporterades till tredjeländer. Under dessa omständigheter blev gemenskapsindustrin tvungen att optimera sitt kapacitetsutnyttjande genom att minska kapaciteten. Trots detta förblev kapacitetsutnyttjandet ganska lågt.

Tabell 3

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översyns-perioden |

Tillverkning | 100 | 63,4 | 66,3 | 70,3 | 75,4 |

Produktionskapacitet | 100 | 63,5 | 63,5 | 63,5 | 63,5 |

Kapacitetsutnyttjande | 100 | 99,8 | 104,4 | 110,8 | 118,8 |

c) Försäljning i gemenskapen

(46) Gemenskapsindustrins försäljningsvolym i gemenskapen ökade med 36 % under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling möjliggjordes av förlängningen av åtgärderna under ytterligare fem år och det effektiva undanröjandet av tillvägagångssätten för kringgående. Följaktligen minskade den kinesiska importen under samma period (se skäl 41). Importen från Indien, det enda andra kända tredjeland som tillverkar kumarin, var begränsad till det som gjordes under åtagandet.

d) Lager

(47) Nivån på gemenskapsindustrins lager minskade under hela skadeundersökningsperioden.

e) Marknadsandelar

(48) Gemenskapsindustrin vann marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. Såsom förklaras i skälen 41–42 har de gällande åtgärdernas effektivitet möjliggjort för gemenskapsindustrin att återvinna marknadsandelar. Ökningen av marknadsandelen med 22 procentenheter under skadeundersökningsperioden hade ett klart samband med undanröjandet av tillvägagångssätten för kringgående.

f) Priser

(49) De genomsnittliga försäljningspriserna netto på kumarin på gemenskapsmarknaden minskade med 10 % under 2004 jämfört med priserna under 2003. Efter 2004 återhämtade sig priserna successivt, men kom under översynsperioden aldrig upp till 2003 års priser. Ett fullt prisåterhämtande som man skulle ha förväntat sig var det alltså långtifrån fråga om.

(50) Prissituationen återspeglar det starka pristryck som importen från Kina utövar. Under skadeundersökningsperioden låg de genomsnittliga priserna cif på kumarin som importerats från Kina stadigt långt under gemenskapsindustrins priser. Med gällande åtgärder såldes under översynsperioden kumarin med ursprung i Kina till samma priser som de som gemenskapsindustrin tog ut. De kinesiska exportpriserna har således fungerat som ett tak och tvingat gemenskapsindustrin att justera sin priser i enlighet med detta. Till följd av detta har gemenskapsindustrin känt av en kraftig prisnedgång och industrin visar låg lönsamhet.

(51) För att kunna avgöra om prisunderskridandet hade fortsatt när det gäller kumarin med ursprung i Kina, jämfördes gemenskapsindustrins priser fritt fabrik till icke-närstående kunder med importpriserna cif vid gemenskapens gräns genom att man använde sig av KN-nummer (se skäl 23). Jämförelsen visade att även om priserna låg nära de icke-skadliga priser som fastställts för gemenskapsindustrin, underskred importen inte gemenskapsindustrins priser.

Tabell 4

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översyns-perioden |

Lager | 100 | 50,3 | 31 | 20,9 | 3,7 |

Gemenskapsindustrins marknadsandelar | 100 | 98 | 136,5 | 149,3 | 148 |

Priser | 100 | 90,4 | 93,7 | 96,6 | 97,3 |

g) Lönsamhet

(52) Lönsamheten av försäljningen av den berörda produkten till icke-närstående parter i gemenskapen verkar ha utvecklats i något positiv riktning under översynsperioden. Lönsamheten var negativ från och med år 2004 och framåt med en liten förbättring från och med 2006. Den låga lönsamheten beror delvis på de sänkta försäljningspriserna (se skälen 49 och 50), tillsammans med en ökning av kostnaderna, särskilt när det gäller råvaror. Produktivitetsförbättringen kunde bara delvis kompensera för dessa faktorers negativa inverkan på lönsamheten. Vinsten låg under hela skadeundersökningsperioden överlag långt under den normala vinsten.

h) Kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital

(53) Utvecklingen av det kassaflöde som genererades genom gemenskapsindustrins försäljning av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden återspeglar lönsamhetsutvecklingen. Det är värt att notera att även om kassaflödet var litet låg det på positiva värden under skadeundersökningsperioden.

(54) Undersökningen visade att gemenskapsindustrin inte hade några svårigheter att anskaffa kapital och att kapitalkostnaderna var mycket begränsade under skadeundersökningsperioden. Förmågan att anskaffa kapital kan dock inte ses som en meningsfull indikator i denna undersökning, eftersom gemenskapsindustrin består av en stor grupp företag vars tillverkning av kumarin bara utgör en liten del av dess sammanlagda tillverkning. Förmågan att anskaffa kapital hänger nära samman med resultaten för hela gruppen snarare än enskilda resultat för den berörda produkten.

i) Sysselsättning, produktivitet och löner

(55) Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin minskade under skadeundersökningsperioden, särskilt från och med 2004 och framåt. Minskningen hänger samman med den omorganisation av tillverkningsprocessen för kumarin som gemenskapsindustrin företog. Produktiviteten hos gemenskapsindustrin mätt som produktionsvolym per sysselsatt person ökade påtagligt under översynsperioden.

(56) Lönekostnaderna i sin helhet minskade som en direkt följd av omorganisationen (se skäl 55). Den genomsnittliga lönen per anställd låg kvar på samma nivå under hela skadeundersökningsperioden.

Tabell 5

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | Översyns-perioden |

Anställda | 100 | 86 | 61 | 57 | 57 |

Löner | 100 | 89,6 | 65,5 | 63,4 | 63,4 |

Produktivitet | 100 | 76,4 | 111,8 | 129,4 | 135,3 |

j) Investeringar och avkastning på investeringar

(57) Under skadeundersökningsperioden nådde investeringarna upp till sin högsta nivå under 2004 och minskade sedan. Under de nuvarande marknadsförhållandena är gemenskapsindustrin mer intresserad av att behålla den befintliga produktionsutrustningen än att utöka produktionskapaciteten.

(58) Sett ur detta perspektiv återspeglar avkastningen på investeringarna, uttryckt som förhållandet mellan gemenskapsindustrins nettovinst och det bokförda värdet av de fasta tillgångarna, lönsamhetstendensen såsom förklaras i skäl 52.

k) Tillväxt

(59) Såsom framgår av skäl 36 och framåt ökade gemenskapsindustrins försäljningsvolym på EU-marknaden avsevärt, vilket möjliggjorde för gemenskapsindustrin att återvinna betydande marknadsandelar.

l) Dumpningsmarginalens storlek

(60) Vid analysen av dumpningens omfattning måste man ta hänsyn till att det finns gällande åtgärder som har till syfte att undanröja den skadevållande dumpningen. Med tanke på importvolymen under översynsperioden i kombination med en konstaterat hög dumpningsnivå (se skäl 28), kan påverkan på gemenskapsindustrins situation ändå inte anses vara försumbar.

m) Återhämtning från verkningarna av tidigare dumpning

(61) Man bör också ta hänsyn till att gemenskapsindustrin på grund av kringgåendet inte skulle ha kunnat återhämta sig från den tidigare dumpningen efter införandet av antidumpningsåtgärderna 2002, eftersom åtgärder mot kringgåendet inte infördes förrän 2004 och 2006. Innan rådet införde åtgärderna mot kringgående för Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand och kommissionen godtog åtagandet 2005, var nivån på importen från dessa fyra länder avsevärd och hindrade gemenskapsindustrin från att återhämta sig från verkningarna av dumpningen.

4. Slutsats om situationen på gemenskapsmarknaden

(62) Införandet av antidumpningsåtgärder på import av kumarin med ursprung i Kina och utvidgningen av åtgärder till att omfatta de länder som användes för kringgåendet har haft en positiv inverkan på gemenskapsindustrin, som delvis kunde återhämta sig från sin svåra ekonomiska situation. Gemenskapsindustrins fortsatta ansträngningar att sänka kostnaderna och öka produktiviteten per anställd kunde nätt och jämt motverka effekterna av de ökade råvarupriserna och de sänkta försäljningspriserna på gemenskapsmarknaden.

(63) De kinesiska tillverkarnas kringgående av åtgärderna (se skäl 33) ger stöd åt slutsatsen att de kinesiska exporterande tillverkarna har ett starkt intresse av att komma in på gemenskapsmarknaden.

(64) Med beaktande av ovanstående analys, är gemenskapsindustrins situation fortfarande prekär, även om åtgärderna lett till att de skadevållande verkningarna av dumpningen har begränsats. All ökning av den dumpade importen skulle emellertid med all sannolikhet förvärra situationen och omintetgöra alla gemenskapsindustrins ansträngningar så att tillverkningen av kumarin skulle tvingas upphöra.

F. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN SKA ÅTERKOMMA

1. Sannolikhet för att skadan ska återkomma

(65) Vid bedömningen av den sannolika inverkan på gemenskapsindustrin om de åtgärder som är i kraft upphör att gälla togs följande faktorer i beaktande, i enlighet med vad som redovisas i skälen 28–34.

(66) Gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden har ökat till följd av de gällande åtgärderna. Det framgår av uppgifterna att gemenskapsindustrins marknadsandel har ökat avsevärt på en marknad där förbrukningen minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrin fortsatte emellertid att lida av de sänkta priserna.

(67) Förbrukningen av kumarin minskade visserligen med 8 % (se skäl 38), men den globala förbrukningen av kumarin förväntas ändå inte ändras i någon högre grad, även om den i viss utsträckning är föremål för modetrender. Utan några åtgärder finns det tydliga tecken på att importen från Kina kommer att fortsätta till dumpade priser. Den mycket stora outnyttjade produktionskapaciteten i Kina tyder på att det är mycket sannolikt att importvolymerna till gemenskapen skulle öka om åtgärderna skulle upphävas.

(68) Utvidgningen av åtgärderna efter förfarandet med kringgåendet var mycket effektiv när det gällde att få stopp på kringgåendet för den berörda produkten med ursprung i Kina, men avsänd från Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand. Det är troligt att de kinesiska exporterande tillverkarna blir tvungna att bedriva en aggressiva prissättning i gemenskapen för att kompensera för den marknadsandel som förlorades när kringgåendet stoppades.

(69) Det fastställdes i undersökningen (se skäl 29 ovan) att de kinesiska exportörerna skulle ha ett starkt motiv till att lägga om stora volymer till gemenskapsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta skulle göra det möjligt för de kinesiska exportörerna att använda en del av sin överskottskapacitet.

(70) Sannolikheten för denna utveckling stöds ytterligare av det faktum att priserna i gemenskapen är högre än de kinesiska exportpriserna till andra tredjeländer. Detta skulle med säkerhet uppmuntra de kinesiska tillverkarna att öka sin verksamhet på gemenskapsmarknaden.

(71) Ökningen av importen till lägre priser, som skulle bli den troliga följden av att åtgärderna upphörde att gälla, skulle troligtvis också få märkbart negativa konsekvenser för gemenskapsindustrin. Under sådana omständigheter skulle gemenskapsindustrin antingen bli tvungen att följa efter i prissänkningarna för att behålla sin marknadsandel eller upprätthålla priserna på den nuvarande nivån och istället förlora kunder och med det försäljning. I det förra fallet skulle gemenskapsindustrin tvingas att gå med förlust och i det senare fallet skulle förlusten av försäljning till sist leda till ökade kostnader följt av förluster.

(72) Om importen skulle öka såsom förutses om åtgärderna upphör att gälla, har undersökningen visat att det finns en uppenbar sannolikhet för återkommande skada för gemenskapsindustrin, som redan är i ett sårbart tillstånd. Slutsatsen blir att det inte längre skulle löna sig för gemenskapsindustrin att fortsätta sin tillverkning av kumarin.

G. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Inledning

(73) I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet att låta de nuvarande antidumpningsåtgärderna fortsätta att gälla. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins, importörernas, handlarnas och användarnas intresse. För att kunna bedöma de troliga verkningarna av att bibehålla eller inte bibehålla åtgärderna, begärde kommissionen uppgifter från alla ovan nämnda berörda parter.

(74) På denna grundval undersöktes om det, trots slutsatserna om sannolikheten för återkommande dumpning och skada, fanns några tvingande skäl för att dra slutsatsen att det i detta särskilda fall inte skulle ligga i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna.

2. Gemenskapsindustrins intresse

(75) Det ligger helt klart i den enda gemenskapstillverkarens intresse att fortsätta sin tillverkning av kumarin.

(76) Om antidumpningsåtgärderna skulle upphävas, anser man också att det är sannolikt att dumpningen fortsätter och ökar, vilket skulle leda till att gemenskapsindustrins situation fortsätter att försämras, så att industrin till sist skulle försvinna helt.

(77) Det kan på det hela taget konstateras att det skulle ligga i gemenskapsindustrins intresse att bibehålla åtgärderna.

3. Användarnas och importörernas intresse

(78) 13 importörer och 10 industriella användare kontaktades och frågeformulär sändes ut. Kommissionens avdelningar tog emot fyra svar från företag som gick med på att samarbeta.

(79) En importör sade sig i ett av de fyra svaren vara emot åtgärderna, eftersom man i första hand såg till priset när den berörda produkten införskaffades. Detta företag uppgav emellertid också att inverkan av kostnaden för kumarin på de totala produktionskostnaderna är mycket begränsad.

(80) Även om den berörda produkten används i andra industrier, där den rätt ofta inte kan ersättas, har den liten betydelse för den färdiga produktens sammansättning, både när det gäller kvantitet och pris, i de flesta fall mindre än 1 %. Betydelsen av tullen för användaren och för den slutliga konsumenten är därför mycket begränsad.

(81) En del användare uppgav att de helt klart föredrog kumarin med ursprung i gemenskapen, därför att kvaliteten är bättre. Dessa användare skulle allvarligt drabbas om gemenskapsindustrin skulle upphöra med sin produktion därför att åtgärderna hade upphört.

(82) Vid en analys av gemenskapens intresse, ska särskild hänsyn tas till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens. Härvidlag bör det erinras om att världsmarknaden för kumarin är mycket koncentrerad med enbart några få tillverkare, av vilka de viktigaste är belägna i Kina och i gemenskapen. Ur denna synvinkel är det viktigt att behålla flera olika försörjningskällor, däribland gemenskapsindustrin. Man bör vidare minnas att syftet med antidumpningsåtgärderna inte är att begränsa tillgången till källor utanför gemenskapen, och att kumarin med ursprung i Kina kan fortsätta att importeras till gemenskapen i tillräckliga kvantiteter.

(83) Ovanstående överväganden tillsammans med den låga nivån på samarbetet, bekräftar att importörernas och användarnas ekonomiska situation inte påverkas särskilt negativt av de gällande åtgärderna. Undersökningen har dessutom inte visat att eventuella negativa effekter skulle förvärras om åtgärderna förlängs.

4. Slutsats om gemenskapens intressen

(84) Mot bakgrund av alla dessa faktorer dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att ett bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle vara emot gemenskapens intresse.

H. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

(85) Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna. De beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av uppgifter.

(86) Mot bakgrund av ovanstående bör man bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna på import av kumarin med ursprung i Kina.

(87) Såsom anges i skäl 1 har de gällande antidumpningstullarna på import av den berörda produkten från Kina utvidgats till att omfatta även import av kumarin som avsänts från Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand, oavsett om de deklareras ha ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand eller inte. De gällande antidumpningstullarna på import av den berörda produkten bör även fortsättningsvis omfatta även import av kumarin som avsänts från Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand, oavsett om de deklareras ha ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand eller inte. Den indiska exporterande tillverkare som det hänvisas till i skäl 2 och som undantogs från åtgärderna efter det att ett åtagande godtagits av kommissionen, bör även fortsättningsvis och på samma villkor undantas från de åtgärder som införs genom denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av kumarin enligt KN-nummer ex 2932 21 00 (Taric-nummer 2932 21 00 19) med ursprung i Kina.

2. Tullsatsen ska vara 3 479 euro per ton.

3. Den slutgiltiga antidumpningstullen på 3 479 euro per ton som tillämpas på import med ursprung i Kina utvidgas härmed till import av samma produkt som anges i punkt 1 och som har avsänts från Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand, oavsett om de deklareras ha ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia och Thailand eller inte (Taric-nummer 2932 21 00 11, 2932 21 00 15 och 2932 21 00 16).

Artikel 2

Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

I fall där varor har skadats före övergången till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller ska betalas delas upp proportionellt vid fastställandet av tullvärdet, i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93, ska antidumpningstullbeloppet, som beräknats utifrån de ovan angivna antidumpningstullarna, sättas ned procentuellt i förhållande till den proportionella uppdelningen av det pris som faktiskt betalats eller ska betalas.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

[1] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

[2] EGT L 123, 9.5.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1854/2003 (EUT L 272, 23.10.2003, s. 1).

[3] EUT L 396, 31.12.2004, s. 18.

[4] EUT L 311, 10.11.2006, s. 1.

[5] EUT L 1, 4.1.2005, s. 15.

[6] EUT C 103, 8.5.2007, s. 15.

[7] Eftersom gemenskapsindustrin består av en enda gemenskapstillverkare kommer sifferuppgifterna i denna förordning av sekretesskäl att vara indexerade eller endast ungefärliga.