Särskild rapport EU:s stödprogram för 
kärnkraftsavveckling 
i Litauen, Bulgarien och 
Slovakien: vissa framsteg 
har gjorts sedan 2011 men 
stora utmaningar väntarSV 2016  nr 22
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Tfn +352 4398-1
Frågor:  eca.europa.eu/sv/Pages/ContactForm.aspx
Webbplats:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2016
Print ISBN 978-92-872-5502-0 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/57460 QJ-AB-16-020-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-5499-3 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/823034 QJ-AB-16-020-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-5498-6 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/580551 QJ-AB-16-020-SV-E
© Europeiska unionen, 2016
Kopiering tillåten med angivande av källan.
För all användning eller återgivning av figurerna 1, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14 och 15 och figuren i bilaga VII måste tillstånd 
begäras direkt från upphovsrättsinnehavaren.
EU:s stödprogram för 
kärnkraftsavveckling 
i Litauen, Bulgarien och 
Slovakien: vissa framsteg 
har gjorts sedan 2011 men 
stora utmaningar väntar
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2016  nr 22
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda bud -
getområden eller förvaltningsteman. För att uppnå så stor effekt som möjligt väljer vi ut och utformar granskningsupp -
gifterna med hänsyn till riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller 
utgifterna, framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning II  – där ledamoten Henri Grethen är ordförande  – som är spe -
cialiserad på utgiftsområdena strukturpolitik, transporter och energi. Föredragande ledamot var Phil  Wynn  Owen som 
biträddes av ett granskningsteam från avdelning II.
03
 Innehåll
Punkt
 Ordförklaringar
 Förkortningar
I–X Sammanfattning
1–28  Inledning
4–10  EU:s stödprogram för kärnkraftsavveckling
11–17  Vad är kärnkraftsavveckling?
18–19  Hantering av radioaktivt avfall
20 ”Förorenaren betalar” som princip inom och utanför EU
21–27  Roller och ansvarsområden för aktörer inom EU:s stödprogram för kärnkraftsavveckling
28 Revisionsrättens tidigare särskilda rapport om kärnkraftsavveckling
29–35  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
36–106  Iakttagelser
36–71  Vissa framsteg har gjorts i avvecklingen sedan 2011 men stora utmaningar väntar
37–58  Framsteg har gjorts på icke kontrollerade områden, men avvecklingen av reaktorbyggnader har ännu inte 
påbörjats, och infrastrukturen för hantering av radioaktivt avfall är ännu inte helt klar
59–71  Nästan alla centrala projekt för avveckling av infrastruktur har blivit försenade
72–106  Den uppskattade avvecklingskostnaden uppgår till minst 5,7 miljarder euro och till det dubbla om 
kostnaden för slutförvaring tas med
73–74  Den totala uppskattade avvecklingskostnaden har ökat med 40 % till 5,7 miljarder euro sedan 2010
75–85  Medlemsstaterna, särskilt Litauen, står inför ekonomiska utmaningar
86–88 Kommissionens bedömning av finansierings- och avvecklingsplanerna var inte tillfredsställande
89–92  EU-budgeten finansierar den allra största delen av kostnaderna i de tre medlemsstaterna
04 Innehåll 
93–99  Den totala uppskattade kostnaden skulle vara dubbelt så hög om kostnaden för slutförvaring av högaktivt 
avfall togs med
100–106  Skulder för framtida kostnader redovisas inte korrekt i de tre medlemsstaterna
107–120  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I  — Kärnreaktorer som avvecklas inom EU:s stödprogram för kärnkraftsavveckling
 Bilaga II —  Översikt över de rättsliga grunderna för stödprogrammen för 
kärnkraftsavveckling
 Bilaga III —  Kärnkraftsreaktorer i medlemsstaterna och deras status per den 
31 december 2015
 Bilaga IV  — Översikt över aktörerna inom stödprogrammen för kärnkraftsavveckling
 Bilaga V — EU-finansierade projekt som granskades
 Bilaga VI  —  Förseningar och kostnadsöverskridanden som påverkade ett urval av 18 centrala 
projekt för avveckling av infrastruktur och stödprojekt som finansierats av EU:s 
stödprogram sedan 2001
 Bilaga VII  —  Bygge av en anläggning för geologiskt djupförvar för slutförvaring av använt 
kärnbränsle i Olkiluoto i Finland
 Kommissionens svar
05
 Ordförklaringar
”Brownfield site” : begreppet har ingen internationell standarddefinition men avser i  denna rapport slutstadiet för 
en avvecklad kärnkraftsanläggning som inte uppfyller kraven för friklassning av förläggningsplatsen. En ”brownfield 
site” fortsätter att stå under tillsyn, och återanvändning och återexploatering av marken är föremål för vissa 
restriktioner.
Aktivering : en process varigenom neutronstrålning orsakar en icke avsedd radioaktivitet i  moderatorer, kylmedel 
och konstruktions- och skyddsmaterial.
Använt kärnbränsle : kärnbränsle som har använts i en reaktor och som är förbrukat.
Avsättning : inom redovisning är detta en skuld som är oviss vad gäller förfallodag eller belopp som redovisas 
i balansräkningen.
Avvecklingsåtgärder : projekt som syftar till att minska en del av medlemsstaternas ekonomiska börda när de 
avvecklar kärnkraftverk.
Eventualförpliktelse : inom redovisning är detta en befintlig förpliktelse där det inte är sannolikt att en betalning 
kommer att krävas eller där beloppet inte kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, eller en potentiell förpliktelse som är 
beroende av huruvida en osäker framtida händelse inträffar.
Flerårig budgetram : den fleråriga budgetramen fastställer utgiftsprioriteringar och maxbelopp som EU får 
använda på särskilda områden under en fastställd period på flera år. Utgiftstaken i  förordningen om den fleråriga 
budgetramen motsvarar inte utgiftstaken i  EU-budgeten. De sistnämnda är alltid lägre. Den fleråriga budgetramen 
innehåller också inkomstkällor för EU-budgeten och korrigeringsmekanismer för perioden i  fråga (för närvarande 
2014-2020).
Förhandsvillkor : villkor för en ändamålsenlig och effektiv användning av EU-stödet. Förhandsvillkoren för stöd -
programmen för kärnkraftsavveckling fastställs i rådets förordningar (Euratom) nr 1368/20131 och (Euratom) nr 
1369/20132. Litauen, Bulgarien och Slovakien skulle ha vidtagit lämpliga åtgärder för att uppfylla dessa villkor när 
kommissionen antog sitt finansieringsbeslut om det årliga arbetsprogrammet för 2014.
Geologiskt djupförvar : en slutförvaringsanläggning i  berggrunden i  en stabil geologisk formation där långlivat 
radioaktivt avfall innesluts långsiktigt (tusentals år eller längre) och isoleras från omgivande biosfär. Slutförvaring 
innebär att det inte finns någon avsikt att ta upp avfallet igen, även om den möjligheten inte utesluts. Geologiskt 
djupförvar är en metod för slutförvar av framför allt högaktivt avfall.
”Greenfield site” : begreppet har ingen internationell standarddefinition men avser i  denna rapport slutstadiet för 
en avvecklad kärnkraftsanläggning som gör att marken kan befrias från tillsynskontroll.
1 Rådets förordning (Euratom) nr 1368/2013 av den 13 december 2013 om unionsstöd för stödprogrammen för kärnkraftsavveckling i Bulgarien och 
Slovakien, och om upphävande av förordningarna (Euratom) nr 549/2007 och (Euratom) nr 647/2010 (EUT L 346, 20.12.2013, s. 1).
2 Rådets förordning (Euratom) nr 1369/2013 av den 13 december 2013 om unionsstöd för stödprogrammen för kärnkraftsavveckling i Litauen, och om 
upphävande av förordning (EG) nr 1990/2006 (EUT L 346, 20.12.2013, s. 7).
06 Ordförklaringar 
Indirekt förvaltning : ett av tre olika sätt att genomföra EU-budgeten. När denna förvaltningsmetod tillämpas har 
kommissionen det övergripande ansvaret för budgeten men överlåter genomförandeuppgifter till en eller flera 
partnerländer, internationella organisationer, byråer i  medlemsstaterna eller andra organ.
Internationella stödfonder för avveckling : de fonder som förvaltas av EBRD och som stöder avvecklings -
processen i  Litauen genom den internationella stödfonden för avvecklingen av Ignalina (IIDSF), i  Bulgarien genom 
den internationella stödfonden för avvecklingen av Kozloduj (KIDSF) och i  Slovakien genom den internationella 
stödfonden för avvecklingen av Bohunice (BIDSF).
Kontaminering : oavsiktlig eller oönskad förekomst av radioaktiva ämnen på ytor eller i fasta ämnen, eller en 
process som ger upphov till deras förekomst på sådana ställen.
Kontrollerat område : ett område till vilket tillträdet är kontrollerat och där särskilda regler gäller i syfte att skydda 
mot joniserande strålning och förhindra spridningen av radioaktiva ämnen.
Kärnkraftsavveckling : en process där ett kärnkraftverk monteras ner och förläggningsplatsen saneras till en 
förutbestämd slutpunkt.
Kärnkraftverk : ett kraftverk som använder ett klyvbart kärnämne som bränsle.
Kärnreaktor : finns på ett kärnkraftverk och är ett system som innehåller och kontrollerar ständiga kedjereaktioner.
Mildrande åtgärder : projekt som syftar till att mildra en del av effekterna av att nationell energiproduktions -
kapacitet går förlorad på grund av en stängning i förtid.
Principen att förorenaren betalar : en allmänt accepterad miljöpolitisk princip som innebär att den som orsakar 
förorening också ska stå för kostnaderna för att hantera den.
Radioaktivt avfall : material från processen för att driva kärnkraftverket och från avvecklingsprocessen som är 
radioaktivt kontaminerat eller aktiverat. Det radioaktiva avfallet kan delas in i  undergrupper beroende på avfallets 
grad av radioaktivitet (undantaget, mycket kortlivad, mycket låg, låg, medelhög eller hög).
Reaktorbyggnad : hyser reaktorn och andra viktiga komponenter samt utgör en del av det kontrollerade området.
Skuld : inom redovisning är detta en befintlig förpliktelse som härrör från tidigare händelser.
Slutförvaring : det sista steget i processen för hantering av radioaktivt avfall. Flera alternativ finns tillgängliga, 
bland annat geologiskt djupförvar för högaktivt avfall.
Slutlig avvecklingsplan : ett dokument som upprättas av kärnkraftverksoperatören när en anläggning stängs och 
som lämnas in som ett led i ansökan om avvecklingstillstånd. I den anges alla nödvändiga aktiviteter, liksom även 
tidsplanen och de uppskattade kostnaderna för dem, och finns också en finansieringsplan. Dokumentet kan ändras 
under avvecklingens gång.
07 Ordförklaringar 
Stödprogram för kärnkraftsavveckling : EU-program som infördes för att ge ekonomiskt stöd till Litauen, 
Bulgarien och Slovakien när de stänger och avvecklar kärnreaktorer av sovjetisk konstruktion som inte på ett 
lönsamt sätt har kunnat uppgraderas till västerländsk säkerhetsstandard i  Ignalina, Kozloduj och Bohunice, 
i enlighet med de villkor som har fastställts i  deras anslutningsfördrag.
Teknisk avveckling : i denna rapport avses metoder, tekniker och arbeten för att dekontaminera, nedmontera och 
fragmentera radiologiskt aktiverade/kontaminerade strukturer och system samt för att hantera dem på lämpligt 
sätt.
Tillstånd : alla aktiviteter som utförs under en kärnkraftanläggnings livstid, inbegripet avveckling, är reglerade och 
kräver ett tillstånd från en nationell myndighet. För arbete i  det kontrollerade området krävs att drifttillståndet 
omvandlas till ett avvecklingstillstånd.
Torrförvar av använt kärnbränsle : det använda kärnbränslet innesluts i  behållare i  en särskild anläggning. Detta 
är en av två möjligheter till mellanlagring av använt bränsle. Den andra är ”våtförvar”.
Våtförvar av använt kärnbränsle : det använda kärnbränslet lagras i bassänger. Detta är en av två möjligheter till 
mellanlagring av använt bränsle. Den andra är ”torrförvar”.
08
 Förkortningar
AWP : årligt arbetsprogram
BNPP : kärnkraftverket Bohunice i  Slovakien
CPMA : det centrala projektförvaltningsorganet i  Litauen
EBRD : Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling
IAEA : Internationella atomenergiorganet
IAS: Europeiska kommissionens tjänst för internrevision
INPP : kärnkraftverket Ignalina i  Litauen
Javys a.s. : slovakiskt statligt företag med ansvar för avveckling och hantering av radioaktivt avfall
KNPP : kärnkraftverket Kozloduj i  Bulgarien
KPI: central resultatindikator
NDAP : stödprogram för kärnkraftsavveckling
RBMK-1500 : högtrycksreaktor av kanaltyp (i Litauen)
SERAW : bulgariskt statligt företag för hantering av radioaktivt avfall
VVER 440/230 : tryckvattenreaktor (i Bulgarien och Slovakien)
09
 Sammanfattning
I
När Litauen, Bulgarien och Slovakien var kandidatländer för anslutning till Europeiska unionen (EU) ställdes som 
villkor för deras anslutning att de skulle stänga och därefter avveckla åtta första generationens kärnreaktorer av 
sovjetisk konstruktion vid tre kärnkraftverk.
II
Stängningen och den efterföljande avvecklingen av dessa kärnreaktorer i  förtid innebar en betydande finansiell och 
ekonomisk börda för de tre berörda medlemsstaterna. EU gick därför med på att ge ekonomiskt stöd med början 
från 1999. År 2020 kommer EU-stödet att ha uppgått till totalt 3,8 miljarder euro, varav Litauen kommer att ha fått 
den stösta delen, följt av Bulgarien och därefter Slovakien.
III
Syftet med revisionen var att fastställa huruvida framsteg har gjorts i genomförandet av EU:s stödprogram för kärn -
kraftsavveckling för Litauen, Bulgarien och Slovakien sedan 2011, då vi offentliggjorde vår förra rapport i ämnet.
IV
EU:s särskilda finansieringsprogram för kärnkraftsavveckling har inte skapat rätt incitament för en planenlig och 
kostnadseffektiv avveckling.
V
Sedan 2011 har vissa framsteg gjorts i avvecklingen av kärnkraftverken i Ignalina i Litauen, Kozloduj i Bulgarien och 
Bohunice i  Slovakien. Nyckelkomponenter i  kärnkraftverkens icke kontrollerade områden har monterats ner, men 
de stora utmaningarna med arbetet i  de kontrollerade områdena, bland annat i  reaktorbyggnaderna, återstår ännu 
för de tre medlemsstaterna. Trots att medlemsstaternas myndigheter hävdar att kärnkraftverken oåterkalleligen har 
stängts har inte alla de förväntade resultat som kommissionen använder för att bedöma framstegen mot en oåter -
kallelig stängning uppnåtts helt.
VI
De tre medlemsstaterna har gjort vissa framsteg med att få infrastruktur för avfallshantering på plats, men många 
projekt för central infrastruktur försenades mellan 2011 och 2015. De största förseningarna har förekommit i Litauen, 
där slutdatumet för avvecklingen sedan 2011 har skjutits upp ytterligare nio år till 2038. Utmaningar kvarstår i de 
tre medlemsstaterna, till exempel beroendet av externa experter och hanteringen av tekniska lösningar som är de 
första i sitt slag.
10 Sammanfattning 
Rekommendation 1 : De tre berörda medlemsstaterna bör
a) ytterligare förbättra sin projektförvaltning, så att den infrastruktur som krävs för hantering av avfall och använt 
kärnbränsle finns på plats som planerat,
b) vidta åtgärder och bygga upp sin egen tekniska kapacitet, för att på det viset uppnå en bättre balans mellan 
intern och extern expertis,
c) hitta bättre sätt att utbyta bästa praxis och tekniskt kunnande, både sinsemellan och med länder inom och 
utanför EU där kärnkraftsavveckling är aktuell; kommissionen bör främja detta på ett kostnadseffektivt sätt.
VII
Samtalen i  de tre medlemsstaterna om potentiella slutförvaringslösningar för högaktivt avfall och använt kärn -
bränsle, som kan vara nationella, regionala eller andra EU-baserade lösningar, befinner sig ännu på idéstadiet, trots 
att det tar flera årtionden att genomföra sådana lösningar.
Rekommendation 2:
a) Kommissionen bör, tillsammans med alla berörda EU-medlemsstater, undersöka alternativ när det gäller slut -
förvaring av använt kärnbränsle och högaktivt avfall, även regionala och andra EU-baserade lösningar, och ta 
vederbörlig hänsyn till hur säkra och kostnadseffektiva alternativen är. Kommissionen bör ta med en översyn av 
denna fråga i  sin första rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av direktivet om radio -
aktivt avfall.
b) De tre medlemsstaterna bör parallellt driva sina slutförvaringsplaner framåt och fastställa bättre kostnadsberäk -
ningar och finansieringsplaner för slutförvaringen av använt bränsle och radioaktivt avfall, såsom krävs enligt 
direktivet om radioaktivt avfall.
VIII
Den uppskattade avvecklingskostnaden vid de tre kärnkraftverken uppgår till minst 5,7 miljarder euro totalt och 
till det dubbla om kostnaden för slutförvaring tas med. Finansieringsunderskottet i  avvecklingen i  Litauen har 
ökat sedan vår förra revision, och kostnaderna överskrider nu finansieringen med 1,6 miljarder euro. Bulgarien och 
Slovakien har beräknat att deras finansieringsunderskott nu ligger på 28  respektive 92  miljoner  euro. Trots att det 
ytterst är de tre medlemsstaternas ansvar att se till att tillräckliga ekonomiska resurser finns tillgängliga för både 
avvecklingen och slutförvaringen är deras medfinansiering av EU:s avvecklingsprogram fortfarande mycket begrän -
sad. Kommissionen har inte utfärdat tydliga riktlinjer om kraven när det gäller medfinansiering. Antalet anställda 
har minskat vid de tre kärnkraftverken jämfört med när de var i full drift, men en del EU-medel används till att täcka 
kostnaderna för personal som arbetar med säkert underhåll av kärnkraftverket. År 2011 uppgav kommissionen att 
den inte förutser någon ytterligare förlängning av det ekonomiska EU-stödet efter 2020.
Rekommendation 3 : De tre medlemsstaterna bör vara medvetna om sin egen roll när det gäller att se till att princi -
pen att förorenaren betalar följs och vara beredda att använda nationella medel för att täcka avvecklingskostnader, 
liksom kostnaden för slutförvaring, både under den innevarande finansieringsperioden och därefter.
11 Sammanfattning 
Rekommendation 4 : Kommissionen bör försöka se till att den nationella medfinansieringen ökar under finan -
sieringsperioden 2014–2020. Den bör tydligt definiera, till exempel i  ett kommissionsbeslut, i  vilka ”välgrundade 
undantagsfall” projekt kan finansieras fullt ut av EU inom stödprogrammen för kärnkraftsavveckling.
Rekommendation 5 : De särskilda finansieringsprogrammen för kärnkraftsavveckling i Litauen, Bulgarien och 
Slovakien bör upphöra efter 2020. Om man konstaterar att det i en eller flera av de tre medlemsstaterna finns ett 
tydligt behov av EU-medel efter 2020 bör den framtida EU-finansiering som föreslås av kommissionen och beslutas 
av lagstiftaren inbegripa rätt incitament för genomförandet av avvecklingen, bland annat ska den vara tidsbegrän -
sad och bygga på en lämplig medfinansiering från medlemsstaterna. Ett sätt att göra det skulle vara att överväga 
att öka tillgången till de europeiska struktur- och investeringsfonderna och låta kärnkraftsavvecklingsaktiviteter 
som uppfyller dessa villkor omfattas av dem.
Rekommendation 6 : Kommissionen bör tillåta att EU-finansiering inom stödprogrammen för kärnkraftsavveckling 
enbart används till att finansiera kostnaden för personal som arbetar heltid med avvecklingsåtgärder.
IX
Kommissionens bedömning av huruvida finansierings- och avvecklingsplanerna uppfyller förhandsvillkoren har 
varit otillräcklig.
Rekommendation 7 : Kommissionen bör komplettera sin bedömning av förhandsvillkoren.
X
Framtida kostnader redovisas inte alltid som avsättningar och/eller inkluderas inte alltid i noterna till räkenskaperna. 
Det begränsar insynen och gör det svårare för de behöriga myndigheterna att på ett tillfredsställande sätt planera 
hur de framtida kostnaderna för avveckling och slutförvaring av använt kärnbränsle ska täckas.
Rekommendation 8 : Kommissionen bör arbeta tillsammans med alla berörda medlemsstater, så att alla framtida 
kostnader för kärnkraftsavveckling och slutförvaring av använt bränsle redovisas korrekt, öppet och i enlighet med 
tillämpliga redovisningsstandarder.
12
 Inledning Figur 1Kärnkraftverken i Litauen, Bulgarien och Slovakien som 
omfattas av EU:s stödprogram för kärnkraftsavveckling01 
När Litauen , Bulgarien  och Slovakien  var kandidatländer för anslutning till 
Europeiska unionen (EU) ställdes som villkor för deras anslutning att de skulle 
stänga och därefter avveckla åtta första generationens kärnreaktorer av sovjetisk 
konstruktion vid tre kärnkraftverk3 (se figur 1  och bilaga I ). Eftersom en uppgra -
dering till västerländsk säkerhetsstandard ansågs olönsam enades man under 
anslutningsförhandlingarna om att dessa reaktorer skulle stängas i  förtid4. De tre 
anläggningarna drivs av statliga företag.3 Kärnkraftverken i Kozloduj 
i Bulgarien och Bohunice 
i Slovakien har reaktorer i drift 
i nära anslutning till reaktorer 
som håller på att avvecklas.
4 DOC/97/8, Strasbourg/Bryssel, 
15 juli 1997, Agenda 2000 – 
Summary and conclusions of 
the opinions of Commission 
concerning the applications for 
membership to the European 
Union presented by the 
candidates countries  (Agenda 
2000  – sammanfattning av 
och slutsatser i kommis -
sionens yttranden över de 
ansökningar om medlemsskap 
i Europeiska unionen som 
presenterats av kandidat -
länderna); den västeuropeiska 
sammanslutningen av 
tillsynsmyndigheter på 
kärnsäkerhetens område 
(Wenra) , Nuclear safety in EU 
candidate countries  (kärn -
säkerhet i  EU:s kandidat -
länder), oktober 2000.
Kärnkraftverket Ignalina i Litauen
Enheterna 1 och 2 med en reaktor vardera
Reaktortyp: högtrycksreaktor av kanaltyp (RBMK-1500)
Kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien
Två reaktorer
Reaktortyp: ett slags tryckvattenreaktor (VVER-440/230)
Kärnkraftverket Kozloduj i Bulgarien
Enheterna 1–4 med en reaktor vardera
Reaktortyp: ett slags tryckvattenreaktor (VVER-440/230)
Källa:  Revisionsrätten, på grundval av information som lämnats av kärnkraftverken. Foton © kärn -
kraftverken i Bohunice (BNPP), Kozloduj (KNPP) och Ignalina (INPP).
13 Inledning 
02 
Både kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien och kärnkraftverket Kozloduj i Bul -
garien har VVER-reaktorer som är en underkategori av tryckvattenreaktorer (se 
figur 2 ). Den typen av reaktor har tidigare tagits ur bruk i andra delar av Europa.Figur 2Illustration av en kärnkraftsreaktor av tryckvattentyp (VVER-440/230)
Källa:  Revisionsrätten. Reaktor
BränsleTryckhållare
Ånggenerator
Pump
KondensorTurbinGenerator
TransformatorElnätSekundärkrets i turbinhallen Ställverk
Reaktorn och komponenterna i primärkylkretsen i reaktorbyggnaden utgör den aktiverade och kontaminerade primärkretsen. Turbinen och kondensorn bildar sekundärkretsen. 
Bohunice V1 och enheterna 1–4 i Kozloduj saknar en massiv stål- och betonginneslutning som ett sista hinder mot ett stort utsläpp av radioaktivitet vid en olycka i reaktorn och 
primärkretsens komponenter.Kylvatten till/från 
ﬂod/sjö, kyltornNedkylningspumpPrimärkretsen 
i reaktorhallen, del av det 
kontrollerade området
14 Inledning 
03 
Reaktorn i kärnkraftverket i Ignalina i Litauen är en grafitmodererad reaktor 
(RBMK-1500), en underkategori av kokvattenreaktorer, ofta kallad en reaktor av 
Tjernobyltyp (se figur 3 ). Detta är första gången som en sådan grafitmodererad 
reaktor avvecklas5.5 Reaktorenheterna i  Tjernobyl 
har stängts men inte 
avvecklats. Efter olyckan 1986 
inneslöts reaktorenhet 4 i en 
”sarkofag”.Figur 3Illustration av en grafitmodererad kärnkraftsreaktor (RBMK-1500)
Källa:  Revisionsrätten.StällverkTurbinhall
TurbinGeneratorElnät
Transformator
Kondensor
HuvudcirkulationspumpBränsleelement
Reaktor
Reaktorn och komponenterna i huvudkylkretsen i reaktorbyggnaden utgör den aktiverade och kontaminerade kretsen, som är direkt förbunden med turbinen och 
kondensorn i turbinhallen. Enheterna 1 och 2 i Ignalina saknar en massiv stål- och betonginneslutning som ett sista hinder mot ett stort utsläpp av radioaktivitet vid en olycka i reaktorn och i huvudkylkretsens komponenter.Huvud-
cirkulations-
pumpGraﬁtkontroll-
elementKylvatten från/till sjöCylinderformad
ångseparatorReaktorhallen/
reaktorbyggnaden, del av det 
kontrollerade området
15 Inledning 
EU:s stödprogram för kärnkraftsavveckling
04 
Stängningen och den efterföljande avvecklingen av dessa kärnkraftverk i  förtid 
innebar en betydande finansiell och ekonomisk börda för de tre berörda med -
lemsstaterna, särskilt som de inte hade ackumulerat nationella medel för att 
täcka hela kostnaden för avvecklingen och saknade nödvändig infrastruktur för 
avfallshantering6.
05 
EU gick med på att ge ekonomiskt stöd från 1999. Det började inom Pharepro -
grammet, som var ett föranslutningsinstrument som syftade till att kanalisera 
ekonomiskt och tekniskt stöd till kandidatländerna i Central- och Östeuropa. 
Efter de tre ländernas anslutning till EU fortsatte stödet inom stödprogrammen 
för kärnkraftsavveckling (NDAP) enligt bestämmelserna i  de enskilda anslutnings -
fördragen och i  rådets förordningar (se bilaga II  för en översikt)7. För varje land 
infördes ett separat, särskilt stödprogram.
06 
Från inledningen år 1999 fram till 2013 har stödprogrammen omfattat följande:
 ο Avvecklingsåtgärder för att minska en del av dessa medlemsstaters ekono -
miska börda när de ska börja avveckla kärnkraftverken.
 ο Åtgärder för att mildra en del av effekterna av förlorad nationell energipro -
duktionskapacitet på grund av stängningen i förtid.
07 
Under den nuvarande perioden 2014–2020 berättigar endast avvecklingsåtgär -
der8 till finansiering inom EU:s stödprogram för kärnkraftsavveckling, som har de 
specifika mål som beskrivs i tabell 1 .6 Arbetsdokument från 
kommissionens avdelningar 
Nuclear decommissioning 
assistance programme data  
(uppgifter om stöd -
programmet för kärnkrafts -
avveckling) (SEK(2011)  914 
slutlig).
7 Utöver EU-stöd har Litauen 
och Bulgarien också fått 
separata bidrag från 
kärnsäkerhetskonton som 
förvaltas av Europeiska 
banken för återuppbyggnad 
och utveckling (EBRD) för 
driftrelaterad kärnsäkerhet.
8 Mildrande åtgärder, däribland 
energieffektivitet och förnybar 
energi, berättigar till 
finansiering inom de 
europeiska struktur- och 
investeringsfonderna, som de 
tre medlemsstaterna får 
bidrag från.
16 Inledning Tabell 1Specifika mål för EU:s stödprogram för kärnkraftsavveckling under perioden 
2014-2020
Program Specifika mål
Ignalina, LitauenAvlägsnande av bränslet från reaktorhärden i enhet 2 och reaktorernas bränslebassänger i enheterna 1 och 2 till den torra 
lagringsanläggningen för använt bränsle.
En säker hantering av reaktorenheterna.
Utförande av nedmontering i  turbinhallen och andra tillhörande byggnader.
En säker hantering av avvecklingsavfallet i enlighet med en detaljerad avfallshanteringsplan.
Kozloduj, BulgarienNedmontering i turbinhallarna av enheterna 1–4 och i tillhörande byggnader.
Nedmontering av stora komponenter och utrustningar i  reaktorbyggnaderna i  enheterna 1–4.
En säker hantering av avvecklingsavfallet i enlighet med en detaljerad avfallshanteringsplan.
Bohunice, SlovakienNedmontering i turbinhallen och tillhörande byggnader av reaktor V1.
Nedmontering av stora komponenter och utrustningar i  V1-reaktorbyggnaderna.
En säker hantering av avvecklingsavfallet i enlighet med en detaljerad avfallshanteringsplan.
AllaEventuella åtgärder för att bibehålla en hög säkerhetsnivå vid enheterna under avvecklingen, inklusive stöd avseende kärnkraft -
verkets personal.
Källa:  Revisionsrätten, på grundval av rådets förordningar (Euratom) nr 1368/2013 och (Euratom) nr 1369/2013.
08 
Fram till 2020 kommer EU-stödet att uppgå till totalt 3,8 miljarder euro (se 
figur 4 ).Figur 4EU:s kärnkraftsavvecklingsstöd till Litauen, Bulgarien och 
Slovakien mellan 1999 och 2020
0200
100400600
500
300800
700900(miljoner euro)
1999–2006                                                                                                                       
(8 år)2007–2013                                                            
(7 år)2014–2020                                                                                             
(7 år)Ignalina, Litauen
Kozloduj, Bulgarien
Bohunice, Slovakien340530
201837
510
423
225293451
Källa:  Revisionsrätten, på grundval av uppgifter från Europeiska kommissionen.
17 Inledning 
09 
Den största delen har gått till Litauen, följt av Bulgarien och därefter Slovakien 
(se figur 5 )9.9 I rapporten anges medlems -
staterna i samma ordning som 
storleken på deras program: 
Litauen, Bulgarien och 
Slovakien.
10 SEK(2011) 1387 slutlig, 
arbetsdokument från 
kommissionens avdelningar 
Impact assessment  
(konsekvensbedömning).
11 COM(2016) 177 final av den 4 
april 2016, s. 7, Vägledande 
program om kärnenergi 
framlagt i enlighet med 
artikel 40 i Euratomfördraget för 
yttrande från Europeiska 
ekonomiska och sociala 
kommittén , nedan kallat 
kommissionens vägledande 
program om kärnenergi från 
2016 .Figur 5Andel per medlemsstat av EU:s totala avvecklingsstöd 
mellan 1999 och 2020
Källa:  Revisionsrätten, på grundval av uppgifter från Europeiska kommissionen.Bohunice, Slovakien
849 miljoner euro 
22 %Kozloduj, Bulgarien
1 143 miljoner euro
30 % Ignalina, Litauen
1 818 miljoner euro
48 %
10 
I sin konsekvensbedömning för räkenskapsperioden 2014–2020 angav kommis -
sionen att den inte förutsåg någon ytterligare förlängning av det ekonomiska 
EU-stödet efter 202010.
Vad är kärnkraftsavveckling?
11 
Kärnkraftsavveckling är det sista steget i ett kärnkraftverks livscykel. Runtom 
i Europa finns det ett växande antal kärnkraftverk som redan håller på att av -
vecklas eller som kommer att avvecklas på kort till medellång sikt. Vid utgången 
av 2015 fanns det 129 kärnkraftsreaktorer i drift i EU, och ytterligare 91 som hade 
stängts, varav tre hade avvecklats helt (se bilaga III ). Man uppskattar att fler än 
50 av de 129 reaktorer som är i drift ska avvecklas fram till 202511.
18 Inledning 
12 
Kärnkraftsavveckling omfattar en rad olika specifika processer, varav en del löper 
parallellt. Processen är avslutad när förläggningsplatsen har sanerats på ett så -
dant sätt att marken kan återanvändas eller återexploateras, antingen utan några 
restriktioner (”greenfield”-status) eller med vissa restriktioner (”brownfield”-sta -
tus), enligt den nationella lagstiftningen. De tre förläggningsplatserna i  Litauen, 
Bulgarien och Slovakien ska avvecklas till ”brownfield”-status.
13 
De tre medlemsstaterna har valt en avvecklingsstrategi för omedelbar nedmon -
tering och inte en strategi för senarelagd nedmontering eller för långsiktigt säker 
inneslutning. Vid omedelbar nedmontering börjar avvecklingen kort efter det att 
kärnkraftverket har stängts permanent. Med den alternativa strategin för senare -
lagd nedmontering omhändertas, när kärnbränslet har avlägsnats, hela eller de -
lar av en anläggning som innehåller radioaktivt material eller så hålls den i säker 
förvaring tills den senare dekontamineras och/eller monteras ner12.
14 
Avveckling omfattar både konventionellt industriellt avvecklingsarbete, såsom 
rivning av turbinhallen, och högt specialiserade aktiviteter för att hantera det 
radioaktiva materialet på förläggningsplatsen. Att planera rätt ordningsföljd 
för aktiviteterna och identifiera vilka förfaranden och metoder som ska följas är 
avgörande. Figur 6Situationen när det gäller kärnkraftsreaktorer i EU per den 
31 december 2015
Källa: Revisionsrätten, på grundval av uppgifter från Europeiska kommissionen och IAEA:s Power 
Reactor Information System (PRIS)  (databas med ett system för information om reaktorer).Stängda:   
91 reaktorer 
(varav tre har 
avvecklats helt) I drift: 
129 reaktorerUnder uppförande:  
fyra reaktorer12 IAEA:s säkerhetsstandarder, 
Decommissioning of facilities, 
General safety requirements No. 
GSR part 6  (avveckling av 
anläggningar, allmänna 
säkerhetskrav nr GSR del 6), 
2014.
19 Inledning 
15 
Figur 7  visar de viktigaste processerna vid avvecklingen av ett kärnkraftverk.Figur 7De viktigaste processerna vid avvecklingen av ett kärnkraftverk
Källa:  Revisionsrätten.Kärnkraftsavvecklingsprocesser
Pågående uppgifter på förläggningsplatsen:
 Införande och underhåll av en radiologisk inventering och karakterisering av anläggningen.
 Införande, underhåll och ändring av inneslutningar.
 Dekontaminering.
Icke kontrollerat område (främst utanför reaktorbyggnaden):
 Dekontaminera, montera ner och avlägsna system, strukturer och maskiner.
 Avlägsna och innesluta kontaminerat/aktiverat material.
 Avlägsna/lagra låg- och medelaktivt avfall.
Kontrollerat område (främst inuti reaktorbyggnaden):
 Dekontaminera, montera ner och avlägsna system, strukturer och maskiner.
 Avlägsna och innesluta kontaminerat/aktiverat material.
 Avlägsna/lagra låg-, medel- och högaktivt avfall.Extrahera 
bränsle och använt bränsle från reaktorn.Befrielse från institutionell övervakning
Förläggnings-
platsen lämnas som ”brown-ﬁeld” eller ”greenﬁeld” i enlighet med vad som fastställts på förhand 
16 
Operatörer av kärntekniska anläggningar måste upprätta och uppdatera en slut -
lig avvecklingsplan  som ska innehålla en finansieringsplan och ange alla nöd -
vändiga aktiviteter samt en tidsplan och de beräknade kostnaderna för dem13. 
EU-stödet måste genomföras i  enlighet med dessa planer samtidigt som högsta 
möjliga säkerhetsnivå alltid upprätthålls14.
17 
Alla aktiviteter som utförs under ett kärnkraftverks livstid, inbegripet avveckling, 
är reglerade och kräver ett tillsånd från en nationell myndighet.13 IAEA:s säkerhetsstandarder, 
General safety requirements 
part 6  (allmänna säkerhetskrav 
del 6), s. 15–16.
14 Artikel 2.1 i rådets förord -
ningar (Euratom) nr 1368/2013 
och (Euratom) nr 1369/2013.
20 Inledning 
Hantering av radioaktivt avfall
18 
Alla skeden i  kärnbränslecykeln genererar radioaktivt avfall. I  Internationella 
atom  energiorganets (IAEA) klassificeringssystem definieras sex klasser av radio -
aktivt avfall, beroende på radioaktivitetsnivån, såsom visas i tabell 2 .Tabell 2Klasser av radioaktivt avfall och hur det hanteras och slutförvaras
Klass BeskrivningHantering och slutförvaring
(markdjupen är endast ungefärliga)
UndantagetAvfall som innehåller så små koncentrationer av 
radionuklider att det inte kräver strålskyddsåtgärder 
och kan befrias från tillsynskontroll.marknivå fria utsläpp, deponi
Mycket kortlivatAvfall som endast innehåller radionuklider med 
mycket kort halveringstid med aktivitetskoncentra -
tioner över friklassningsnivåer.marknivå markförvar
Mycket lågaktivtAvfall som inte nödvändigtvis uppfyller kriterierna 
för undantaget avfall men som inte kräver en hög 
grad av inneslutning och isolering.marknivå deponi
LågaktivtAvfall med begränsad mängd långlivade radio -
nuklider. Sådant avfall kräver robust isolering och 
inneslutning under en period på upp till ett par 
hundra år.under jord ytnära (< 30 meter)
MedelaktivtAvfall som på grund av sitt innehåll, särskilt 
långlivade radionuklider, kräver en högre grad av 
inneslutning men inga eller endast begränsade 
åtgärder när det gäller värmeavledning.under jord medeldjupt (30–100  meter)
HögaktivtAvfall med aktivitetskoncentrationer som är tillräck -
ligt höga för att alstra betydande mängder värme 
eller med stora mängder långlivade radionuklider. 
Använt kärnbränsle faller inom denna kategori.under jord geologisk slutförvaring (> 400 meter)
Källa: Revisionsrätten på grundval av IAEA:s säkerhetsstandarder,  General safety guide No GSG-1, Classification of radioactive waste (allmän säkerhets -
vägledning nr GSG-1, klassificering av radioaktivt avfall), 2009.
21 Inledning 
19 
Klasserna kräver olika tekniker och metoder för att avfallet ska inneslutas och 
hanteras på ett säkert sätt. I den ena änden av skalan kan undantaget avfall helt 
enkelt slängas tillsammans med hushållsavfall. I  den andra änden är högaktivt 
avfall, till exempel använt kärnbränsle, så högaktivt att det kräver den högsta 
graden av inneslutning och isolering för att säkerhet och skydd ska garanteras 
långsiktigt. Ett geologiskt djupförvar, som grävts ut flera hundra meter under 
markytan, är det alternativ som vanligtvis föredras när det gäller slutförvaring -
en av högaktivt avfall15. Enligt IAEA:s säkerhetsstandarder är avfallshanteringen 
ännu inte fullbordad när kärnkraftsavvecklingsprocessen avslutas, eftersom det 
högaktiva avfallet ännu inte har placerats i  en slutförvaringsanläggning16.
”Förorenaren betalar” som princip inom och utanför 
EU
20 
Hanteringen av använt bränsle och radioaktivt avfall i EU regleras av direktivet 
om radioaktivt avfall17. Kraven i direktivet bygger på en IAEA-konvention från 
1997 som Litauen, Bulgarien och Slovakien har undertecknat18. Enligt konven -
tionen ska de fördragsslutande parterna tillämpa principen att ”förorenaren 
betalar”, vilket betyder att de som producerar avfall ska stå för kostnaderna för 
att hantera det för att förhindra skador på människors hälsa och på miljön19. En 
annan princip som ligger till grund för konventionen är att undvika att framtida 
generationer åläggs orimliga bördor när det gäller hanteringen av kärnavfallet. 
Det återspeglas i direktivet som anger att ”det bör vara en etisk skyldighet för alla 
medlemsstater att se till att orimliga bördor inte överlåts på kommande genera -
tioner när det gäller det använda kärnbränslet och radioaktiva avfallet, inklusive 
allt radioaktivt avfall som förväntas från avvecklingen av befintliga kärntekniska 
anläggningar”20.
Roller och ansvarsområden för aktörer inom EU:s 
stödprogram för kärnkraftsavveckling
21 
I enlighet med gällande rättsliga bestämmelser har Europeiska kommissionen  
valt att förvalta stödet till kärnkraftsavvecklingen via indirekt förvaltning21. 
Genom denna förvaltningsmetod anförtror kommissionen uppgifter som ingår 
i budgetgenomförandet åt genomförandeorgan (se bilaga IV ), men den behåller 
det övergripande ansvaret och den övergripande redovisningsskyldigheten för 
genomförandet av EU-budgeten. Kommissionen måste därför se till att genom -
förandeorganen har infört tillräckliga kontroll- och övervakningsstrukturer. 
Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling  (EBRD) fungerar som 
genomförandeorgan för alla tre program.15 IAEA:s säkerhetsstandarder,  
General safety guide No GSG-1, 
Classification of radioactive 
waste  (allmän säkerhets -
vägledning nr  GSG-1, 
klassificering av radioaktivt 
avfall), 2009, s. 6.
16 IAEA:s säkerhetsstandarder,  
General safety guide No GSG-1, 
Classification of radioactive 
waste  (allmän säkerhets -
vägledning nr  GSG-1, 
klassificering av radioaktivt 
avfall), 2009, s. 3.
17 Rådets direktiv 2011/70/
Euratom av den 19 juli 2011 
om inrättande av ett 
gemenskapsramverk för 
ansvarsfull och säker 
hantering av använt 
kärnbränsle och radioaktivt 
avfall (EUT L 199, 2.8.2011, 
s. 48).
18 IAEA, konventionen om 
säkerheten vid hantering av 
använt kärnbränsle och om 
säkerheten vid hantering av 
radioaktivt avfall.
19 Artikel 21 i IAEA:s konvention 
om säkerheten vid hantering 
av använt kärnbränsle och om 
säkerheten vid hantering av 
radioaktivt avfall lyder på 
följande sätt: ”Varje fördrags -
slutande part skall se till att 
det primära ansvaret för 
säkerheten vid hantering av 
använt kärnbränsle eller 
radioaktivt avfall vilar på 
innehavaren av ifrågavarande 
tillstånd och skall vidta 
lämpliga åtgärder för att se till 
att varje sådan tillståndshavare 
axlar sitt ansvar”.
20 Skäl 24 i rådets direktiv 
2011/ 70/Euratom.
21 Artikel 58 c i Europa -
parlamentets och rådets 
förordning (EU, Euratom) 
nr 966/2012 av den 25 oktober 
2012 om finansiella regler för 
unionens allmänna budget 
och om upphävande av rådets 
förordning (EG, Euratom) 
nr 1605/2002 (EUT L 298, 
26.10.2012, s. 1), senast ändrad 
genom förordning (EU, 
Euratom) nr 2015/1929 av den 
28 oktober 2015.
22 Inledning 
22 
I Litauen fungerar dessutom det centrala projektförvaltningsorganet , en na -
tionell offentlig myndighet, som ett andra genomförandeorgan. Det fullgör sam -
ma uppgifter som EBRD när det gäller projekt som det får i uppdrag att förvalta22. 
Vid tidpunkten för revisionen kanaliserades alla nya projekt genom det centrala 
projektförvaltningsorganet. EBRD fortsätter att ansvara för de projekt som det 
tidigare ansvarade för.
23 
De tre medlemsstaterna  är skyldiga att införa lämpliga nationella strukturer 
för programgenomförandet och vidta alla åtgärder som krävs för att avlägsna 
eventuella rättsliga eller administrativa hinder för att respektive avvecklingspro -
gram ska fungera väl23. Medlemsstaterna ska utse en programsamordnare, från 
ministeriet med ansvar för energipolitiken, som ska ha det övergripande ansvaret 
för planeringen, samordningen och övervakningen av respektive avvecklingspro -
gram på nationell nivå.
24 
Litauen har också utsett finansministern till finansiell samordnare med ansvar för 
den finansiella tillsynen över det centrala projektförvaltningsorganet.
25 
Programmens främsta stödmottagare  är kärnkraftverksoperatörerna och/eller 
innehavarna av avvecklingstillståndet, som är statliga företag. De ansvarar för att 
att verkställa projekt när förslag har godkänts.
26 
Varje år föreslår medlemsstaterna ett årligt arbetsprogram med en beskrivning av 
hur man planerar att använda finansieringen. Kommissionen godkänner däref -
ter finansieringsbesluten, efter att ha hört kommittén för stödprogrammet för 
kärnavveckling, som består av företrädare för de 28 EU-medlemsstaterna. Den 
godkänner också dokumentationen om de enskilda projekt som ska finansieras 
med EU-hjälp och som valts ut av genomförandeorganet. Efter samordning på 
nationell nivå läggs nya projektförslag fram av programsamordnaren för godkän -
nande för EBRD och, i Litauen, för det centrala projektförvaltningsorganet. Efter 
kontroll lämnar genomförandeorganen projektförslagen till kommissionen.22 Slovakien har formellt 
föreslagit att en andra 
nationell genomförandekanal 
ska inrättas, där den slovakiska 
myndigheten för innovation 
och energi skulle vara verksam 
vid sidan av EBRD.
23 Artikel 4 i Commission 
implementing decision of 
7.8.2014 on the rules of 
application for the nuclear 
decommissioning assistance 
programmes for Bulgaria, 
Lithuania and Slovakia for the 
period 2014–2020  (kommis -
sionens genomförandebeslut 
av den 7 augusti 2014 om 
tillämpningsföreskrifter för 
stödprogrammen för 
kärnkraftsavveckling 
i Bulgarien, Litauen och 
Slovakien för perioden 
2014–2020), C(2014) 5449 final.
23 Inledning 
24 Särskild rapport nr 16/2011 
EU:s ekonomiska stöd till 
avvecklingen av kärnkraftverk 
i Bulgarien, Litauen och 
Slovakien: uppnådda resultat 
och framtida utmaningar  
(http://eca.europa.eu ).27 
Kommissionen överför sedan de berörda medlen till EBRD och, när det gäller 
Litauen, till det centrala projektförvaltningsorganet, i  enlighet med kontrakts -
bestämmelserna. Dessa organ övervakar därefter projektgenomförandet.
Revisionsrättens tidigare särskilda rapport om 
kärnkraftsavveckling
28 
Europeiska revisionsrätten har tidigare granskat EU:s ekonomiska stöd till avveck -
lingen av kärnkraftverk i Bulgarien, Litauen och Slovakien i en särskild rapport 
f rån 201124.
24
 Revisionens inriktning 
och omfattning samt 
revisionsmetod
25 Särskild rapport nr 16/2011.29 
Syftet med revisionen var att fastställa huruvida framsteg har gjorts i genomför -
andet av EU:s stödprogram för kärnkraftsavveckling för Litauen, Bulgarien och 
Slovakien sedan 2011, då vi offentliggjorde vår förra rapport i ämnet25.
30 
Framför allt granskade vi huruvida programmen hade gjort framsteg när det 
gäller att
— montera ner anläggningarna, inhämta nödvändiga tillstånd och få infrastruk -
tur för använt bränsle och avfallshantering på plats,
— göra en tillförlitlig bedömning av kostnaderna och säkra de medel som krävs 
för att slutföra avvecklingen.
31 
I var och en av de tre medlemsstaterna besökte vi de berörda förläggningsplat -
serna och vi analyserade program- och projektdokumentation och intervjuade 
tjänstemän, kärnkraftverksoperatörer, nationella tillståndshavare när det gäller 
hantering av radioaktivt avfall och tillsynsmyndigheter i  medlemsstaterna samt 
tjänstemän från genomförandeorganen och Europeiska kommissionen.
32 
För att bedöma framstegen på projektnivå valde vi ut 17 EU-finansierade infra -
strukturrelaterade och icke-infrastrukturrelaterade kärnkraftsavvecklingsprojekt 
i de tre medlemsstaterna (se bilaga V ). Vi valde projekt utifrån våra mest kritiska 
iakttagelser i  den tidigare rapporten och andra avgörande projekt för avveckling -
en. Vi samlade även in uppgifter om förseningar och kostnadsöverskridanden i  18 
pågående centrala infrastrukturprojekt ( bilaga VI ).
33 
När det var möjligt identifierade vi också exempel på ny och förbättrad praxis 
i de tre medlemsstaterna och allmän framsynthet. För det ändamålet gjorde vi ett 
besök i Finland på den plats där man bygger världens första geologiska djupför -
var (se bilaga VII ).
25 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod 
34 
Revisionsarbetet utfördes mellan april 2015 och april 2016.
35 
Revisionen omfattade inte en bedömning av hur projektutgifterna följer fond -
specifika regler. Den omfattade inte heller förfaranden för offentlig upphandling. 
Vi bedömde inte strålsäkerheten och strålskyddet vid anläggningar, eftersom det 
är de berörda nationella myndigheternas ansvar. Vi försöker på intet sätt argu -
mentera för eller emot kärnenergi eller dra slutsatser om energimixen i  EU. Den 
typen av frågor diskuteras inte i rapporten.
26
 Iakttagelser
26 SEK(2011) 1387 slutlig av den 
24 november 2011, 
Commission staff working 
paper, Impact assessment  – 
Accompanying document to the 
proposal for a Council 
regulation on Union support for 
the nuclear decommissioning 
assistance programmes in 
Bulgaria, Lithuania and 
Slovakia (arbetsdokument från 
kommissionens avdelningar, 
konsekvensbedömning som 
åtföljer förslaget till rådets 
förordning om unionsstöd för 
stödprogrammen för 
kärnkraftsavveckling 
i Bulgarien, Litauen och 
Slovakien).
27 Enligt information från 
kärnkraftverket Ignalina 
uppnådde stängningen av 
enhet 1 status som oåter -
kallelig 2007, när dess 
drifttillstånd ändrades och 
villkoren för genomförandet 
av dess avveckling godkändes. 
Den 16 juni 2014 upphävdes 
en lag som förbjöd att driften 
oåterkalleligen upphörde vid 
enhet  1 tills finansieringen av 
allt arbete avseende det 
skedet eller avvecklingen av 
anläggningen hade säkrats. 
Tillståndet för enhet 2 
ändrades 2012 och 2014. 
Bulgariens energiminister 
sade under ett plenar -
sammanträde i  Bulgariens 
parlament den 6  februari 2015 
att avvecklingen av de fyra 
berörda enheterna var 
oåterkallelig. De slovakiska 
myndigheterna anser att 
ändringen till avvecklings -
tillstånd innebär att man 
uppfyller kriterierna för en 
oåterkallelig stängning.Vissa framsteg har gjorts i avvecklingen sedan 2011 
men stora utmaningar väntar
36 
I detta avsnitt redovisar vi våra iakttagelser om framsteg som har gjorts sedan 
2011 i den avvecklingsprocess som får stöd genom EU:s stödprogram, och vi upp -
märksammar förseningar i  centrala infrastrukturprojekt.
Framsteg har gjorts på icke kontrollerade områden, men 
avvecklingen av reaktorbyggnader har ännu inte påbörjats, 
och infrastrukturen för hantering av radioaktivt avfall är 
ännu inte helt klar
37 
För vart och ett av de tre kärnkraftverken granskade vi
— huruvida stängningen av kärnkraftverken är oåterkallelig,
— vilka framsteg som har gjorts i nedmonteringsaktiviteterna i de icke kontrol -
lerade och kontrollerade områdena,
— tillgången på den infrastruktur för använt bränsle och avfallshantering som 
krävs för avvecklings- och nedmonteringsaktiviteterna.
De nationella myndigheterna hävdar att stängningen av 
kärnkraftverken nu är oåterkallelig, men kommissionens 
förväntade resultat har ännu inte uppnåtts
38 
År 2011 fastställde kommissionen fyra förväntade resultat som måste vara 
uppnådda innan stängningen av ett kärnkraftverk kan anses vara oåterkallelig26. 
Tabell 3  visar vår bedömning av i vilken utsträckning dessa förväntade resultat 
har uppfyllts i Litauen, Bulgarien och Slovakien.
39 
Myndigheterna i Litauen, Bulgarien och Slovakien hävdar att de framsteg som 
har gjorts innebär att stängningen nu i  praktiken är oåterkallelig, eftersom det 
inte längre skulle vara tekniskt realistiskt eller kostnadseffektivt att återuppta 
driften27.
27 Iakttagelser 
Revisionsrättens bedömning av uppnåendet av förväntade resultat som indikerar en 
oåterkallelig stängning av de tre kärnkraftverken per den 31 december 2015
Förväntade resultat Ignalina, Litauen Kozloduj, Bulgarien Bohunice, Slovakien
1. Kärnkraftverket underhålls 
på ett säkert sätt i det 
tillstånd det befinner sig efter 
stängningen tills allt bränsle 
har avlägsnatsDelvis uppnått
Säkert underhåll pågår. I reaktor 1 har 
bränslet avlägsnats. I reaktor 2 har 
bränslet inte avlägsnats.Uppnått
Bränslet har avlägsnats från reak -
torerna och bränslebassängerna.Uppnått
Bränslet har avlägsnats från reak -
torerna och bränslebassängerna.
2. Avvecklingstillstånd har 
beviljatsEj uppnått
Tillstånd har ännu inte utfärdats.Delvis uppnått
Tillstånd utfärdat för enheterna 
1–2, tillstånd för enheterna 3–4 
förväntas 2016.Uppnått
Tillstånd utfärdades 2015.
3. Planeringen av 
nedmonteringen av 
reaktorhärden/primärkretsen 
har slutförtsDelvis uppnått
Planeringen av nedmonteringsprocessen 
ännu inte slutförd, studie på gång (se 
bilaga  V, projekt 6).Delvis uppnått
Projekt för planering av 
nedmonteringsprocessen 
i upphandlingsfasen.Delvis uppnått
Projekt för planering av nedmon -
teringsprocessen pågår ännu (se 
bilaga  V, projekt 16)
4. Nedmonteringen 
i reaktorbyggnaden har inlettsDelvis uppnått
Endast mindre arbeten har hittills utförts 
i reaktorbyggnaden.Delvis uppnått
Endast mindre arbeten har hittills 
utförts i reaktorbyggnaden.Delvis uppnått
Endast mindre arbeten har hittills 
utförts i reaktorbyggnaden.
Källa:  Revisionsrätten, på grundval av uppgifter från nationella myndigheter.Tabell 3
40 
Ett förväntat resultat, för att bedöma huruvida processen för att avveckla kärn -
kraften är oåterkallelig, är dock att det finns ett avvecklingstillstånd, vilket krävs 
innan arbetet kan påbörjas i det kontrollerade området. Sedan 2011 har både 
Bulgarien och Slovakien gått från ett drifttillstånd till ett avvecklingstillstånd för 
de berörda kärnkraftverken, men inte Litauen:
— Ignalina i  Litauen  har ännu inte fått sitt avvecklingstillstånd och kommer 
enligt planerna nu inte att få det förrän 2022, det vill säga tio år senare än 
ursprungligen planerat och 18 år efter det att enhet 1 slutade att producera 
el.
— Kozloduj i  Bulgarien  fick ett tioårigt avvecklingstillstånd för de två första en -
heterna den 27 november 2014 och räknar med att få ett avvecklingstillstånd 
för enheterna 3 och 4 under 2016. Det kan dock komma att krävas ytterligare 
tillstånd för att få utföra mer omfattande arbeten när det gäller nedmonte -
ring av de kritiska reaktorsystemen eller själva reaktorn.
— Bohunice i  Slovakien  fick sitt nuvarande avvecklingstillstånd den 23  decem -
ber 2014, vilket innebär att man kan börja avvecklingsprocessen i reaktor -
byggnaden. Enligt avvecklingsplanen skulle mer omfattande avvecklingsar -
bete inte påbörjas förrän i slutet av 2015. Mer omfattande avvecklingsarbete 
har ännu inte påbörjats.
28 Iakttagelser 
Framsteg som har gjorts i nedmonteringsaktiviteterna i det icke 
kontrollerade området
41 
Såsom framgår av tabell 3  har inget av de tre kärnkraftverken ännu slutfört pla -
neringen av avvecklingen av reaktorhärdarna/primärkretsarna eller utfört mer än 
mindre arbeten i  reaktorbyggnaden. Det innebär att de stora utmaningarna med 
arbetet i  de kontrollerade områdena, bland annat i  reaktorbyggnaderna, ännu 
återstår för alla tre medlemsstater.
42 
Framsteg har dock gjorts i  nedmonteringsaktiviteterna i  det icke kontrollerade 
området. Sedan vår förra rapport har nedmonteringen av vissa nyckelkomponen -
ter, till exempel turbinhallarna i  det icke kontrollerade området, gått framåt på 
alla tre platser (se exempel i figurerna 8 och 9 ). I Litauen startade avvecklingen 
senare än planerat men sedan 2014 har framsteg gjorts. Figurerna 8 och 9Foton som visar framsteg i nedmonteringen av nyckelkomponenter i turbinhallen 
på kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien
Figur 8 – Före nedmontering Figur 9 – Efter nedmontering
2011: Turbinhall med turbiner
© Javys.2015: Turbinhall utan turbiner
© Javys.
29 Iakttagelser 
Vissa framsteg har gjorts när det gäller infrastrukturen för 
avfallshantering, men slutförvaringsanläggningar för använt 
bränsle befinner sig endast på idéstadiet
43 
Ett tillstånd att få gå vidare i avvecklingsprocessen utfärdas endast om bland 
annat tillfredsställande lösningar och infrastruktur för avfallshantering finns på 
plats. Eftersom de olika avfallstyperna hanteras olika (se tabell 2 ) är det nöd -
vändigt med en tillräcklig radiologisk inventering och karakterisering av an -
läggningen och det radioaktiva avfallet för att man korrekt ska kunna fastställa 
vilka metoder och tekniker som behövs för att dekontaminera, montera ner och 
fragmentera system och strukturer samt välja de lämpligaste lösningarna för 
avfallshantering. De tre medlemsstaterna har gjort vissa framsteg i  detta sam -
manhang sedan vår förra revision. Även om den radiologiska karakteriseringen av 
reaktorbyggnaderna i regel är på rätt väg enligt avvecklingsplanerna är den ännu 
inte fullständig vid något av de tre kärnkraftverken.
44 
Vad beträffar mycket lågaktivt till medelaktivt avfall  (se tabell 4 ) har de tre 
medlemsstaterna gjort vissa framsteg med uppförandet av den viktigaste avfalls -
hanteringsinfrastruktur som krävs. Den infrastruktur som finns på plats tillgodo -
ser de aktuella behoven i detta skede av avvecklingsprocessen. Det betyder att 
det inte finns någon överhängande risk vid något av de tre kärnkraftverken för 
att avvecklingen måste skjutas upp på grund av otillräcklig kapacitet hos avfalls -
hanteringsinfrastrukturen. Men flera projekt för hantering av avfall med högre 
radioaktivitet eller av framtida ökade volymer är försenade och några befinner 
sig ännu på planeringsstadiet (se tabell 4  och punkterna  60–71).
45 
Högaktivt avfall  utgörs huvudsakligen av antingen använt bränsle för slutför -
varing eller det avfallsmaterial som återstår när använt bränsle har upparbetats. 
I regel står använt bränsle för 95 % av det högaktiva avfallets volym och för mel -
lan 95 och 99 % av kärnkraftverkets totala radioaktivitet. När de använda kärn -
bränsleelementen har avlägsnats från reaktorn (se figur 10 ) upparbetas de eller 
så placeras de i ett mellanlager i cirka 50 år.
30 Iakttagelser 
Framsteg i uppförandet av infrastruktur för hantering av mycket lågaktivt till 
medelaktivt avfall, 2011 och 2015
2011 2015
Ignalina,  
LitauenArbetet med ”buffertlagret” när det gäller deponian -
läggningen för mycket lågaktivt avfall pågår.Buffertlagret färdigställt och fyllt till 80 % av sin nuvarande kapacitet.
Uppförandet av anläggningen ovan mark ännu inte 
inlett.Uppförandet av anläggningen ovan mark ännu inte inlett eftersom anbuds -
förfarandet är försenat på grund av ändringar i den tekniska utformningen.
Förvaringsplats nära markytan för låg- och medelak -
tivt kortlivat avfall befinner sig i  planeringsfasen.Förvaringsplats nära markytan befinner sig fortfarande i planeringsfasen 
och är ett år försenad.
Anläggning för hantering och lagring av fast avfall 
för långlivat medelaktivt avfall är tre och ett halvt år 
försenad.Anläggning för hantering och lagring av fast avfall är nio år försenad. Drift -
godkännande planerat till 2018. Det finns ingen anläggning tillgänglig för 
lagring av reaktoravfall till följd av nedmonteringen, men ett närbesläktat 
projekt har startat.
Kozloduj, 
BulgarienAnvändning av befintliga anläggningar för lagring och 
hantering på förläggningsplatsen, men ytterligare 
lagrings- och hanteringskapacitet behövs för den 
framtida avvecklingen.Enligt en bedömning som gjorts av avvecklingstillståndshavaren, det stat -
liga företaget för hantering av radioaktivt avfall (SERAW), bör kapaciteten 
hos de nuvarande anläggningarna för lagring av radioaktivt avfall räcka till 
2022.
Nationella anläggningen för slutförvaring av låg- och 
medelaktivt avfall ska byggas före utgången av 2015.Nationella anläggningen för slutförvaring av låg- och medelaktivt avfall, 
den viktigaste felande länken, är sex år försenad. Den förväntas vara klar 
2021 (se punkt 56).
Bohunice, 
SlovakienAnvändning av befintliga anläggningar för lagring 
och hantering på förläggningsplatsen. Ytterligare 
kapacitet för lagring och hantering behövs för den 
framtida avvecklingen.Det projekt som pågår för att öka kapaciteten hos den nationella förvarings -
platsen för mycket lågaktivt avfall ska vara avslutat 2018.
Källa:  Revisionsrätten, på grundval av uppgifter från nationella myndigheter.
Lagringsbehållare för använda 
kärnbränsleelement från 
VVER440/230Tabell 4 Figur 10
© Javys.
31 Iakttagelser 
46 
Avlägsnandet av bränslet har slutförts i  Bulgarien  och Slovakien , men i Litauen  
innehåller enhet  2 fortfarande delvis bränsle, och lagringsbassängerna i  enhet  1 
är fortfarande fyllda med använt kärnbränsle. I  Bulgarien och  Slovakien  klas -
sas de använda kärnbränsleelementen fortfarande som material för potentiell 
framtida användning, trots att en del av det materialet oundvikligen kommer att 
kräva slutförvaring. Tabell 5  ger en översikt över hur använt kärnbränsle klassifi -
ceras, var och hur det lagras för närvarande och vilken status infrastrukturen för 
mellanlagring av använt kärnbränsle har.
Översikt över lagring och klassificering av använt kärnbränsle
Har bränslet 
avlägsnats från 
reaktorhärden?Har bränslet 
avlägsnats från 
reaktorn och 
bränslebassängen?Klassificering 
av det använda 
kärnbränsletPlats där det använda 
kärnbränslet förvaras för 
närvarandeFinns en slutförva -
ringsanläggning för 
använt kärnbränsle 
tillgänglig?
Ignalina, 
LitauenEnhet 1 Ja Nej Högaktivt avfallI reaktorbassänger i enhet 1 
och i mellanliggande torrför -
var för använt kärnbränsle på 
förläggningsplatsenNej
Enhet 2 Nej Nej Högaktivt avfallI reaktorhärden i enhet 2 
och i reaktorbassängerna 
i enhet 2Nej
Kozloduj, Bulgarien Ja JaMaterial för po -
tentiell framtida 
användningAnläggning för mellanlig -
gande våt- och torrförvar 
för använt kärnbränsle på 
förläggningsplatsen, delvis 
transport till RysslandNej
Bohunice, Slovakien Ja JaMaterial för po -
tentiell framtida 
användningAnläggning för mellan -
liggande våtförvar av 
använt kärnbränsle på 
förläggningsplatsenNej
Källa:  Revisionsrätten, på grundval av uppgifter från nationella myndigheter.Tabell 5
47 
Tabell 6  ger en översikt över de framsteg som har gjorts när det gäller infra -
struktur för mellanlagring av använt kärnbränsle sedan 2011. Framför allt 
har framsteg i Litauen förhindrats av förseningar i bygget av anläggningen för 
mellanlagring av använt bränsle.
32 Iakttagelser 
Framsteg när det gäller infrastruktur för mellanlagring av använt kärnbränsle, 2011 
och 2015
2011 2015
Ignalina,  
LitauenBränsle kunde inte avlägsnas från enheterna förrän 
anläggningen för mellanlagring av använt bränsle 
var i drift, men projektet var fyra år försenat.Bygget av anläggningen för mellanlagring av använt bränsle har försenats 
ytterligare sex år, så att det nu är tio år försenat jämfört med den slutliga 
avvecklingsplanen från 2005. Att anläggningen färdigställs är ett villkor för 
att ett avvecklingstillstånd ska beviljas.
Kozloduj, 
BulgarienBetydande förseningar och budgetöverskridanden 
påverkar planeringen och bygget av en anläggning 
för mellanliggande torrförvar för lagring av utbrända 
bränslepatroner i behållare.Ett övertagandeintyg erhölls i mars 2013, och 2015 hade sex fyllda behållare 
av 34 planerade lagrats. Ett tillstånd att få driva lagringsanläggningen 
under tio år beviljades den 29 januari 2016.
Bohunice, 
SlovakienAnläggning för mellanliggande våtförvar av använt 
kärnbränsle finns tillgänglig på förläggningsplatsen.Använt bränsle från kärnkraftverket Bohunice V1 lagras i anläggningen för 
mellanlagring av använt bränsle på förläggningsplatsen. Dess lagringska -
pacitet räcker till 2024 om man inbegriper använt kärnbränsle från andra 
kärnkraftverk. I avvaktan på ett beslut om slutförvaring finns det planer på 
att bygga en anläggning för mellanliggande våtförvar av använt bränsle.
Källa:  Revisionsrätten, på grundval av uppgifter från nationella myndigheter.Tabell 6
48 
Mellanlagring av använt kärnbränsle är en tillfällig lösning före slutförvaring. 
Slutförvaring i ett geologiskt djupförvar , i regel flera hundra meter eller mer 
under markytan, är det alternativ som vanligtvis föredras när det gäller slutförva -
ringen av högaktivt avfall (se exemplet i bilaga VII ). I princip ska varje land med 
ett kärntekniskt program utarbeta ett program för bygge av ett lämpligt slut -
förvar28. Men vissa länder kanske genererar små volymer radioaktivt avfall, har 
begränsade ekonomiska resurser eller saknar lämpliga geologiska förutsättning -
ar29. Såsom framgår av tabell 5  har inte någon av de tre berörda medlemsstaterna 
för närvarande tillgång till en sådan slutförvaringsplats. Andra EU-medlemsstater 
står inför samma utmaningar.
49 
Tillgång till en slutförvaringsplats skulle kunna säkerställas genom multinatio -
nellt samarbete. I ett ”multinationellt slutförvar” deponeras avfall från flera län -
der i  ett gemensamt slutförvar. Om alla deltagande länder är grannländer kallas 
slutförvaret ofta ”regionalt slutförvar”30.28 IAEA Developing multinational 
radioactive waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation  (att 
utveckla multinationella 
slutförvar för radioaktivt avfall: 
infrastrukturram och 
samarbetsscenarier), oktober 
2004. IAEA, konventionen om 
säkerheten vid hantering av 
använt kärnbränsle och om 
säkerheten vid hantering av 
radioaktivt avfall.
29 IAEA Developing multinational 
radioactive waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation  (att 
utveckla multinationella 
slutförvar för radioaktivt avfall: 
infrastrukturram och 
samarbetsscenarier), oktober 
2004. IAEA, konventionen om 
säkerheten vid hantering av 
använt kärnbränsle och om 
säkerheten vid hantering av 
radioaktivt avfall.
30 IAEA Developing multinational 
radioactive waste repositories: 
Infrastructural framework and 
scenarios for cooperation  (att 
utveckla multinationella 
slutförvar för radioaktivt avfall: 
infrastrukturram och 
samarbetsscenarier), oktober 
2004, s. 5.
33 Iakttagelser 
50 
EU:s direktiv om radioaktivt avfall ger utrymme för regionalt samarbete på detta 
område och medger uttryckligen följande: ”Att dela på anläggningarna för han -
teringen av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, inklusive anläggningar för 
slutförvaring skulle enligt vissa medlemsstater kunna vara ett fördelaktigt, säkert 
och kostnadseffektivt alternativ”31. En del EU-medlemsstater begränsar dock im -
porten av radioaktivt avfall i  sin nationella lagstiftning. Här följer några exempel:
— Litauen  förbjuder import av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle, utom 
när det gäller a) transit av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle genom 
Litauen och b) återimport av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle som 
upparbetats utomlands32.
— Bulgarien förbjuder import av radioaktivt avfall, utom a) vid återimport av 
använda slutna källor till joniserande strålning som tillverkats i  Bulgarien och 
b) radioaktivt avfall som upparbetats som en tjänst för Bulgarien33.
— Slovakien  förbjuder import av radioaktivt avfall, utom när det gäller a) trans -
port genom landet och b) import av radioaktivt avfall för upparbetning och 
behandling34.
51 
Inom EU byggs för närvarande endast ett geologiskt djupförvar, närmare bestämt 
i Finland (se bilaga VII ). Från det att Finlands regering antog det första beslutet 
om tidtabellen för genomförandet och platsen började undersökas 1983 kommer 
nästan 40 år att ha förflutit innan slutförvaringen kan börja ( figur 11  visar tids -
planen för projektet). Slutförvaringen av använt kärnbränsle ska enligt planerna 
inledas i början av 2020.31 Se skäl 33 i rådets direktiv 
2011/70/Euratom. När det 
gäller villkoren för import och 
export, se artikel  4.4 
i direktivet om radioaktivt 
avfall och rådets direktiv 
2006/117/Euratom av 
den 20 november 2006 om 
övervakning och kontroll av 
transporter av radioaktivt 
avfall och använt kärnbränsle 
(EUT L 337, 5.12.2006, s. 21).
32 Se artikel 24 i Litauens lag 
nr VIII-1190 av den 20 maj 1999 
om hantering av radioaktivt 
avfall.
33 Se artikel 17 i Bulgariens lag 
om säker användning av 
kärnenergi (senast ändrad den 
28 november  2014).
34 Se Slovakiens lag 541/2004 
Coll om fredlig användning av 
kärnenergi och artikel 21 i den 
om import av radioaktivt 
avfall.
34 Iakttagelser 
Tidsplan för det finska geologiska djupförvaretFigur 11
 
Geologiska 
undersökningar efter potentiella slutförvar inleds
Regeringsbeslut om övergripande tidsplanRegeringen och parlamentet fattar principbeslut BygglovsansökanBygglov  Ansökan om drifttillstånd PlatsbeskrivningOlkiluoto väljs som slutförvaringsplatsBygge av Onkalo och studier om platsbekräftelse inleds i OlkiluotoSlutförvaret 
byggsPreoperativa 
tester och 
driftstartSlutförvaringen 
inleds i början av 
2020
19781983200120122015
TIDSLINJE FÖR 
SLUTFÖRVARING 
© Posiva Oy.
52 
Andra medlemsstater arbetar för närvarande också med förberedelser inför ett 
geologiskt djupförvar och har kommit olika långt i det arbetet:
— I Sverige  behandlas en ansökan om byggnation av ett geologiskt djupför -
var på den utvalda platsen i  Forsmark av Strålsäkerhetsmyndigheten. Enligt 
planerna ska uppförandet vara klart och driften starta senast 202835.
— I Frankrike  skulle en byggansökan kunna lämnas in 2017/2018. En pilotdrift -
fas är planerad till mellan 2025 och 2035, och den kommersiella driften ska 
starta efter 203536.35 SWD(2016) 102 final av den 
4 april 2016, Commission staff 
working document, 
accompanying the document 
Communication from the 
Commission, Nuclear illustrative 
programme presented under 
article 40 of the Euratom Treaty 
for the opinion of the European 
Economic and Social Committee  
(arbetsdokument från 
kommissionens avdelningar 
som åtföljer dokumentet 
Meddelande från kommissionen 
– Vägledande program om 
kärnenergi framlagt i enlighet 
med artikel 40 i Euratom -
fördraget för yttrande från 
Europeiska ekonomiska och 
sociala kommittén ), s. 30.
36 http://www.developpement-
durable.gouv.fr/Calendrier-du-
projet.html-+ .
35 Iakttagelser 
— I Tyskland  har kommissionen för lagring av högaktivt avfall fått i  uppgift att 
upprätta en rapport före utgången av 2016 för att förbereda processen att 
välja en plats. Enligt den nationella lagstiftningen ska ett beslut om platsval 
fattas senast 2031. Slutförvaringen skulle kunna starta tidigast 2045/205037.
53 
Enligt EU:s direktiv om radioaktivitet från 2011 måste medlemsstaterna upprätta 
sina nationella program senast i  augusti  2015, däribland sina planer för slutför -
varing. Kommissionen är skyldig att rapportera till parlamentet och rådet om 
genomförandet av direktivet men har ännu inte gjort det38.
54 
Vi analyserade de tre medlemsstaternas respektive nationella program och kon -
staterade att Litauen, Bulgarien och Slovakien bara har börjat diskutera potentiel -
la slutförvaringslösningar och således befinner sig på idéstadiet i  processen.
55 
I Bulgarien anger det nationella programmet följande tre alternativ för hur lan -
det kan hantera sitt högaktiva avfall, inbegripet använt bränsle:
— Upparbetning i  andra länder.
— Deltagande i  regionala eller internationella slutförvaringslösningar, utan att 
genomförandet av det nationella programmet äventyras.
— Slutförvaring av det högaktiva avfallet i  Bulgarien.
 De bulgariska myndigheter som vi intervjuade under revisionen sade att de 
föredrog det andra, regionala alternativet beroende på betänkligheter när 
det gäller landets låga kärnkraftskapacitet, geologiska och klimatmässiga för -
utsättningar, lagstiftning, den allmänna opinionen, ekonomisk förmåga och 
det högaktiva avfallets volym. Ett slutgiltigt beslut om vilket alternativ man 
ska välja ska fattas senast 2030. Som en tillfällig lösning föreslår man i det 
nationella programmet att en förvaringsanläggning för skedet före slutförva -
ring byggs.37 Prozesswege zu einer sicheren 
Lagerung hoch radioaktiver 
Abfälle unter Aspekten der 
Rückholbarkeit/Bergbarkeit/
Reversibilität, Papier der 
Vorsitzenden unter Einbe -
ziehung von Kommentaren 
weiterer Mitglieder der AG 3 , 
online: www.endlagerbericht.
de, webbplatsen besöktes den 
11 april 2016, s. 4.
38 Artikel 14.1 i rådets direktiv 
2011/ 70/Euratom.
36 Iakttagelser 
56 
I Litauen  föreslås i det nationella program som antogs i december 2015 att ett 
slutförvar ska byggas i landet. Men de intervjuade litauiska myndigheterna gav 
uttryck för samma betänkligheter som de bulgariska myndigheterna och uppgav 
att de föredrog ett regionalt program.
57 
I Slovakien  anges följande två alternativ i  det nationella programmet:
— Slutförvaring i  ett geologiskt djupförvar i  Slovakien; programmet innehåller 
en kostnadsberäkning för en sådan anläggning.
— Övervakning och stöd för uppförande av ett internationellt slutförvar.
58 
Ingen av de tre medlemsstaterna uppgav vilken region eller vilka länder som 
skulle kunna ingå i en potentiell regional eller annan EU-baserad lösning.
Nästan alla centrala projekt för avveckling av infrastruktur 
har blivit försenade
59 
För att fastställa vilka avvecklingsframsteg som hade gjorts sedan 2011 samlade 
vi uppgifter från ett urval på 18  centrala projekt för avveckling av infrastruktur 
och stödprojekt i var och en av de tre medlemsstaterna. Projekten finansierades 
av EU:s stödprogram (se bilaga VI )39.
60 
Nästan alla centrala projekt för avveckling av infrastruktur i  urvalet drabbades av 
förseningar mellan 2011 och 2015. Såsom framgår av bilaga VI  hade de från det 
att de påbörjades till slutet av 2015 haft förseningar på upp till omkring tio år. 
Dessa förseningar är några av de främsta anledningarna till att Litauen har skjutit 
upp slutdatumet för den slutliga avvecklingen ytterligare nio år sedan vår förra 
rapport 2011. Slutdatum för avvecklingen i Litauen är nu 2038.39 De 18 projekten står för 
587 miljoner euro av EU:s 
bidrag till avvecklings -
aktiviteter eller cirka 37 % av 
den avtalade EU-finansie -
ringen (utom mildrande 
åtgärder) sedan 2001.
37 Iakttagelser 
61 
I vår rapport från 2011 noterade vi att i Litauen  hade genomförandet av projek -
tet för mellanlagret för använt kärnbränsle  (se figur 12 ) försenats över fyra år, 
såsom anges i tabell 6 . Sedan dess har förseningen ökat med ytterligare sex år. 
Projektets framsteg var särskilt långsamma mellan 2011 och 2014. Först i början 
av 2013 började man fatta beslut för att få projektet på rätt köl. Förseningarna 
av projektet har fördröjt avlägsnandet av bränsle från reaktorerna (se projekt  1 
i bilaga V ).Figur 12Anläggning för mellanlagring av använt kärnbränsle vid kärnkraftverket Ignalina 
i Litauen
© I N PP. © INPP. 
62 
Ett annat centralt projekt i Litauen, anläggningen för återvinning och lagring 
av fast avfall , har försenats ytterligare fem år sedan vår senaste revision, vilket 
leder till en total försening på nio år. De kommersiella tvisterna har lösts med 
uppdragstagaren, och EU:s stödprogram har betalat 55  miljoner  euro i  kompen -
sation; ytterligare 17,9  miljoner  euro har avsatts för förväntade risker.
63 
Bland huvudskälen till förseningarna i Litauen fanns avtalstvister, dålig infor -
mation om hur kärnkraftverket faktiskt var byggt, ofullständiga uppgifter om 
anläggningen och om använt kärnbränsle och otillräcklig samordning och över -
vakning av underentreprenörers arbete.

38 Iakttagelser 
64 
Även i  Bulgarien och Slovakien har projektförseningar förekommit men de har 
inte lett till att det planerade slutdatumet för avveckling skjutits upp. I Slovakien 
är slutdatumet fortfarande 2025. I Bulgarien har detta datum till och med flyttats 
fram fem år, från 2035 till 2030, även om det beror på att man i 2011 års nationella 
strategi för hantering av använt bränsle och radioaktivt avfall formellt beslutade 
sig för en ”brownfield”-slutstatus och därmed uteslöt ”greenfield”-alternativet, 
som skulle kräva mer tid.
65 
När det gäller Bulgarien  kan följande exempel på projektförseningar ges:
— Uppförandet av en central anläggning för hantering av radioaktivt avfall, den 
nationella slutförvaringsanläggningen för låg- och medelaktivt avfall, 
skulle enligt planerna vara färdigställd 2015 (se tabell 4 och figur 13 ). Men 
processen har försenats sex  år, främst beroende på att miljökonsekvensbe -
dömningen inte godkändes utan måste göras om och fortfarande pågår. 
Tidsfristen för färdigställandet av anläggningen är nu 2021 (se  projekt  11 
i bilaga V ).
Platsen där den nationella slutförvaringsanläggningen 
för låg- och medelaktivt avfall ska förläggas i BulgarienFigur 13
© SERAW.
— Uppförandet av anläggningen för plasmasmältning , en anläggning för 
hantering och konditionering av fast avfall med en hög volymreduktionsfak -
tor, är nästan fem år försenat. Det beror på att man mötte stora utmaning -
ar när tekniska lösningar som var de första i sitt slag skulle fastställas, att 
regelverket ändrades så att anläggningens utformning måste arbetas om tre 
gånger och att miljökonsekvensbedömningen överklagades. Ett bygglov ut -
färdades den 14 maj 2015, och anläggningen förväntas nu vara klar i juni 2017 
(se figur 14  och  projekt 11 i bilaga V ).
39 Iakttagelser 
66 
I Slovakien  skulle projektet dekontaminering av primärkretsen (se figur 15 ), 
som måste vara avslutat innan reaktorbyggnadens innersta kan monteras ner, 
ursprungligen ha slutförts 2014. Eftersom flera tekniska problem fortfarande är 
olösta var projektets slutgiltiga slutdatum ännu inte bestämt i slutet av januari 
2016. Man visste inte heller vilka effekter förseningen skulle få på kostnaderna 
och den övergripande tidsplanen för avvecklingen (se projekt  16 i  bilaga V ).Förberedelsearbeten inför installeringen av 
anläggningen för plasmasmältning
En reaktor av typ VVER440/230 och 
huvudkomponenterna i den primära kylkretsenFigur 14 Figur 15© SERAW.
© Javys.

40 Iakttagelser 
67 
Exemplen ovan visar att det har funnits olika skäl till förseningarna i de tre med -
lemsstaterna, bland annat följande:
— Utmaningar med att fastställa och genomföra tekniska lösningar som är de 
första i sitt slag.
— Ofullständiga historiska driftsuppgifter och dålig information om hur kärn -
kraftverket faktiskt var byggt.
— Ofullständig inventering och/eller karakterisering av avfall, särskilt när det 
gäller reaktorbyggnaderna.
68 
I en del fall hindrades projektframsteg av att man måste göra stora ändringar 
i planerna eller till och med avluta projekt helt, trots att förslag redan hade gran -
skats i flera omgångar. Det tyder på att det förekom svårigheter när projekt skulle 
väljas ut och utformas. Det vittnar också om de utmaningar som ministerierna, 
de nationella myndigheterna och slutmottagarna ställs inför när avvecklingen 
kommer till det kritiska skede då man ska ta itu med reaktorbyggnaderna och det 
krävs särskilda kunskaper och erfarenheter för att montera ner, flytta och lagra 
strukturer och komponenter från det kontrollerade området.
69 
Samtidigt har framför allt innehavarna av avvecklingstillstånd förlitat sig på ex -
terna experter, såsom konsulter, ingenjörer och jurister (se tabell 7  när det gäller 
kostnaderna för externa experter). Även om användning av externa experter 
är ett krav enligt EBRD:s regler och var oundgängligt på planeringsstadiet och 
i början av genomförandet, bör användningen minska med åren i takt med att 
kunskaper förs över till lokal personal.
Kostnader för externa experter 2001-2015 och deras andel av det EU-stöd som 
fördelades till avveckling
Ignalina, Litauen
2001–2016Kozloduj, Bulgarien
2001–20151Bohunice, Slovakien
2003–2016
miljoner euro % av EU-stödet miljoner euro % av EU-stödet miljoner euro % av EU-stödet
75 9 99 20 45 9
1 Siffrorna för Bulgarien inbegriper ett kontrakt för projektförvaltningsenheten som löper mellan 2016 och 2019.
Källa:  Revisionsrätten, på grundval av projektuppgifter från genomförandeorganen och rapporterna för övervakning av projekt för 
kärnkraftsavveckling.Tabell 7
41 Iakttagelser 
70 
Dessutom utgör bristen inom hela EU på kompetenta och erfarna ingenjörer en 
risk. Detta gäller särskilt Litauen som inte kan luta sig mot någon internationell 
erfarenhet eftersom avvecklingen av dess reaktor av RBMK-typ är den första i sitt 
slag (se punkt  2)40.
71 
De tre medlemsstaterna försöker bygga upp sin tekniska kapacitet och öka kun -
skapsutbytet. Här följer några exempel:
— I Bulgarien  slogs i  april  2013 de två olika projektförvaltningsenheterna, med 
ansvar för avvecklingen och uppförandet av den nationella slutförvaringsan -
läggningen för låg- och medelaktivt avfall, samman och införlivades i SERAW, 
som är innehavare av avvecklingstillståndet. Den externa konsult som bistod 
denna integrerade projektförvaltningsenhet ingår i  SERAW:s organisations -
struktur. Den externa konsultens personal på plats arbetar i  par med sina 
lokala motsvarigheter i  varje projekt. Det yttersta beslutsansvaret har chefen 
för projektförvaltningsenheten som är en lokal SERAW-anställd. Det har lett 
till ett ökat ansvar och ägarskap.
— I Slovakien  anordnade Javys a.s., det slovakiska statliga företaget med 
ansvar för avveckling och hantering av radioaktivt avfall, ett två dagar långt 
seminarium för kunskapsutyte i  mars  2015 med företrädare för kärnkraftver -
ken Ignalina, Bohunice och Kozloduj, EBRD, Europeiska kommissionen och 
Slovakiens ekonomiministerium.40 Bristen på kvalificerad teknisk 
kapacitet noterades 
i Europeiska kommissionens 
rapport Putting into perspective 
the supply of and demand for 
nuclear experts by 2020 within 
the EU-27 nuclear energy sector  
(bakgrundsförklaring till 
utbudet och efterfrågan på 
kärntekniska experter 2020 
inom kärnenergisektorn 
i EU-27), 2012.
42 Iakttagelser 
Den uppskattade avvecklingskostnaden uppgår till 
minst 5,7 miljarder euro och till det dubbla om 
kostnaden för slutförvaring tas med
72 
I vår tidigare rapport konstaterade vi att de tre nationella avvecklingsplanerna 
och kostnadsberäkningarna i  dem var ofullständiga. Vi konstaterade betydan -
de finansieringsunderskott. Vid den innevarande revisionen analyserade vi hur 
avvecklingskostnaderna och mängden tillgängliga medel har utvecklats på såväl 
EU-nivå som nationell nivå. Vi försökte också uppskatta den totala kostnaden, 
inbegripet slutförvaring, för de tre medlemsstaterna och analyserade hur skulder 
för framtida kostnader redovisas.
Den totala uppskattade avvecklingskostnaden har ökat med 
40 % till 5,7 miljarder euro sedan 2010
73 
I vår tidigare rapport rekommenderade vi att man skulle göra en samlad bedöm -
ning av kostnaderna för kärnkraftsavvecklingen. År 2014 uppdaterade medlems -
staterna de beräkningar av kostnaderna för kärnkraftsavvecklingen som anges 
i de slutliga avvecklingsplaner som de tidigare hade lagt fram för kommissionen. 
Slovakien gjorde ytterligare några små ändringar 2015. Uppdateringarna, som 
syftade till att ge en bättre bild, ledde till att kostnadsberäkningarna ökade med 
40 %, från 4,1 miljarder euro 2010 till 5,7 miljarder euro 2015. Ökningen var krafti -
gast mellan 2010 och 2011 (se figur 16 ). Skillnaderna mellan de tre medlemssta -
terna var betydande. Litauen stod för merparten av den uppskattade kostnads -
ökningen, med en ökning på 67 % mellan 2010 och 2015. Under samma period 
har kostnadsberäkningen för Bohunice i  Slovakien också ökat, närmare bestämt 
med 30 %. Kostnadsberäkningen för Kozloduj i Bulgarien har till övervägande 
del varit oförändrad. Efter en första ökning 2011 innehöll den kostnadsberäkning 
som gjordes efter beslutet att tidigarelägga tidsfristen en kostnadsminskning på 
136 miljoner euro (se punkt 64).
74 
Sedan 2011 har de tre medlemsstaterna förbättrat sin metod för att beräkna 
kostnaden för kärnkraftsavvecklingsaktiviteter i  sina slutliga avvecklingsplaner. 
De använder nu de senaste metoderna som kallas International Structure for 
Decommissioning Costing of Nuclear Installations  (den internationella strukturen 
för kalkylering av avvecklingskostnader för kärntekniska anläggningar)41. Men det 
råder fortfarande osäkerhet kring den fullständiga listan över aktiviteter och till -
hörande kostnader för att montera ner respektive reaktorbyggnad, särskilt som 
en fullständig inventering och radiologisk karakterisering av det kontrollerade 
området ännu inte har gjorts på någon av förläggningsplatserna (se punkt 32).41 Framtagen gemensamt av 
Europeiska kommissionen, 
IAEA och Organisationen för 
ekonomiskt samarbete och 
utveckling för att öka 
harmoniseringen av 
kalkyleringen av 
kärnkraftsavvecklingsaktivite -
ter.
43 Iakttagelser 
Medlemsstaterna, särskilt Litauen, står inför ekonomiska 
utmaningar
75 
För de tre medlemsstaterna jämförde vi kostnadsberäkningarna och den finansie -
ring som vi konstaterade fanns tillgänglig vid den förra revisionen med de senas -
te uppgifter som fanns att tillgå vid tidpunkten för denna revision. För närvaran -
de tillhandahåller EU finansiering för avvecklingsaktiviteter fram till 2020. Den 
tillgängliga nationella finansieringen och EU-finansieringen på 4,0  miljarder  euro 
täcker dock inte den uppskattade totala kostnaden på 5,7 miljarder euro, exklusi -
ve kostnaden för slutförvaring (se tabell 8  och figur 17 ). Det resulterar i ett finan -
sieringsunderskott på 1,7  miljarder  euro tills avvecklingen har slutförts. Litauen 
står för 93  % av detta finansieringsunderskott.Figur 16Uppskattade avvecklingskostnader mellan 2010 och 2015
Källa:  Uppgifter från 2010: slutliga avvecklingsplaner. Uppgifter från 2011: uppdaterade beräkningar som presenterades vid det möte som kom -
mittén för stödprogrammet för kärnavveckling höll i mars 2011. Uppgifter för 2015: uppdaterade slutliga avvecklingsplaner, årliga arbetsprogram 
för 2015 och, när det gäller Slovakien på grund av en uppdatering, förslaget till årligt arbetsprogram för 2016.2 930 3 376 
1 118 1 243 
1 107 950 1 239 
5001 0001 5002 0002 5003 0003 500
2010 2011 2012 2013 2014 2015Ignalina, Litauen
Kozloduj, Bulgarien
Bohunice, Slovakien(miljoner euro)
2 019 
1 146
44 Iakttagelser 
Beräknade totala avvecklingskostnader och finansieringsunderskott, 2011 och 2015
(miljoner euro)
 Ignalina,
LitauenKozloduj,
BulgarienBohunice,
SlovakienTotalt
2011 2015 2011 2015 2011 2015 2011 2015
Beräknade kostnader 2 930 3 376 1 243 1 107 1 146 1 239 5 319 5 722
Nationell finansiering som 
anslagits1 83 262 171 348 231 476 485 1 086
EU-finansiering som 
anslagits1 367 1 553 493 731 489 671 2 349 2 955
Finansieringsunderskott 1 480 1 561 579 28 426 92 2 485 1 681
1 Den anslagna nationella finansieringen kan bestå av särskilda fonder som inrättats för avveckling, offentliga utgifter som man har ingått 
åtaganden för eller andra nationella källor.
Källa:  2011: Uppdaterade beräkningar som presenterades vid det möte som kommittén för stödprogrammet för kärnavveckling höll i mars 2011.  
2015: Medlemsstaternas myndigheter, uppdaterade slutliga avvecklingsplaner och årliga arbetsprogram för 2015 och, när det gäller Slovakien på 
grund av en uppdatering, förslaget till årligt arbetsprogram för 2016.Tabell 8 Figur 17Illustration av 2011 och 2015 års finansieringsunderskott i respektive medlemsstat
Källa:  På grundval av tabell 8 .51 %46 %
47 %3 %
37 %7 %
 01 0002 0003 000
2011 2015 2011 2015 2011 2015Nationell /f_inansiering
EU-/f_inansiering 
Finansieringsunderskott(miljoner euro)
Ignalina, Litauen Kozloduj, Bulgarien Bohunice, Slovakien
45 Iakttagelser 
Kostnadsökningarna och finansieringsunderskottet är betydande 
i Litauen
76 
Enligt Litauens  uppskattningar 2015 ökade den totala avvecklingskostnaden 
med 15 % jämfört med 2011, men med 67 % jämfört med 2010, och uppgick till 
3,4 miljarder  euro. De litauiska myndigheterna uppgav att ökningarna berod -
de på arbetskostnader, senareläggningen av slutdatumet för avvecklingen och 
kostnadsöverskridanden i  större projekt för avvecklingsinfrastruktur. Kostnadska -
tegorin inflation stod för 26  % av den återstående avvecklingskostnaden till 2038 
eller 695 miljoner euro. Den hade beräknats utifrån en uppskattning på 3 % per 
år. Men när medlemsstaten gjorde sin beräkning uppskattade Litauens central -
bank den genomsnittliga inflationstakten 2015, som tar hänsyn till 2013 och 2014, 
till 1,5 %.
77 
Vi anser att kostnadsökningens omfattning också vittnar om dålig ursprunglig 
planering. Till exempel innehöll uppdateringen 2014 av den slutliga avvecklings -
planen 15 avvecklingsaktiviteter som tidigare inte hade beaktats, till en beräknad 
kostnad på totalt 318 miljoner euro.
78 
Vår analys av centrala infrastrukturprojekt i Litauen, från det att de började 
genomföras till slutet av 2015, bekräftade att det förekom stora kostnadsökning -
ar i sådana projekt (se bilaga VI ). En del av dessa merkostnader orsakades av 
projektförseningar. Till exempel fick förseningen av genomförandet av projektet 
för en anläggning för mellanlagring av använt kärnbränsle återverkningar på 
framstegen i avlägsnandet av bränsle från reaktorna, och i slutet av 2014 hade 
den orsakat merkostnader för underhåll på över 61,3  miljoner  euro (se punkt  61) 
och bidragit till att slutdatumet för avvecklingen skjutits upp.
79 
Bemanningen vid ett kärnkraftverk som avvecklas är i regel sannolikt ungefär 
lika stor som under drifttiden tills bränslet har avlägsnats från reaktorn. Antalet 
anställda bör därefter minska successivt i  takt med att kärnkraftverket lämnar 
driftstatus.
46 Iakttagelser 
80 
Bemanningen har minskat vid alla kärnkraftverk (se tabell 9 ). Vid Ignalina i Litau -
en, där bränslet endast har avlägsnats från en av de två reaktorhärdarna och där 
drifttillståndet ännu är i kraft, är bemanningen och därmed de kostnader som fi -
nansieras av EU fortfarande höga. En tredjedel av personalen fortsätter att arbeta 
med säkert underhåll av kärnkraftverket. I  både Bulgarien och Slovakien har det 
varit möjligt med alternativ sysselsättning någon annanstans vid de kärnreakto -
rer som ännu är i full drift på samma förläggningsplats. I Litauen, som inte längre 
producerar kärnkraft, har det inte varit möjligt. Tabell 9Bemanning vid tidpunkten för reaktorstängningen 
och 2015
Antal anställda Beviljat EU-stöd
(miljoner euro)3vid full drift12015
Ignalina, Litauen
(två reaktorenheter)3 517 2 1272171
Kozloduj, Bulgarien
(fyra reaktorenheter)1 400 650 130
Bohunice, Slovakien
(två reaktorenheter)1 060 239 45
Totalt 5 977 3 016 346
1  Uppgiften vid full drift per den 31 december 2004 för Ignalina, per den 31 december 2002 
för Kozloduj och per den 1 april 2006 för Bohunice.
2  Av personalen på Ignalina arbetade 1 377 med kärnkraftsavveckling och 701 med säkert 
underhåll.
3  Uppgifterna om Ignalina omfattar EU-stöd från den första stängningen av en enhet 2005 
till 2016, om Kozloduj från stängningen av den första enheten 2003 till 2017 och om Bohu -
nice från stängningen av den första enheten 2008 till 2016.
Källa:  Revisionsrätten, på grundval av information från medlemsstaternas myndigheter.
81 
Sedan vår förra rapport har arbetskraftsförvaltningen vid Ignalina blivit bättre. 
Till exempel har ledningen infört en strategi för utkontraktering. Här ingår att 
analysera flera aktiviteter, såsom underhåll av utrustning och dekontaminering av 
byggnader med obegränsat tillträde, och besluta vad som är kostnadseffektivast: 
att upphandla de aktuella tjänsterna eller att utföra dem med egen personal.
47 Iakttagelser 
82 
Huruvida den nuvarande bemanningsnivån är lämplig har dock inte validerats 
externt, och det finns ännu ingen detaljerad bemanningsplan som omfattar hela 
avvecklingsprocessen. Med hänsyn till bristen på medfinansiering och de lokala 
ekonomiska och sociala utmaningarna i  samband med avvecklingen av Ignalina 
i Litauen finns det en risk för att bemanningen överstiger behoven enligt avveck -
lingsprogrammet och att EU-finansiering som reserverats för avveckling används 
till att stödja sådan bemanning.
83 
Såsom angavs i tabell 8  och punkt  76 har Litauens finansieringsunderskott ökat 
betydligt sedan vår förra rapport. När vi intervjuade litauiska företrädare hänvi -
sade de till protokoll nr 4 som fogats till landets fördrag om anslutning till EU och 
till den litauiska tolkningen att EU kommer att fortsätta finansiera kostnadsök -
ningar i  avvecklingsprojektet42. I sin konsekvensbedömning från 2011 hävdade 
kommissionen att stöd skulle ges till de tre medlemsstaterna utifrån deras behov 
under perioden 2014–2020 men att den inte förutsåg någon mer förlängning av 
EU:s ekonomiska stöd efter 2020 (se punkt 10)43.
Bulgarien och Slovakien har fortfarande ett litet 
finansieringsunderskott, även om beräkningarna har varierat 
kraftigt med tiden
84 
Genom EU:s finansiering för perioden 2014–2020 har de finansieringsunderskott 
som vi noterade i den förra rapporten minskat betydligt i Bulgarien och Slova -
kien, närmare bestämt till 28 respektive 92 miljoner euro. Men beräkningarna av 
kostnader och finansieringsunderskott har varierat dramatiskt. Här följer några 
exempel:
— De bulgariska  myndigheternas uppskattning av finansieringsunderskottet 
minskade betydligt från 230 miljoner euro i september 2014 till 28 miljoner 
euro vid utgången av 2015, främst beroende på att man i tidigare beräkning -
ar inte hade tagit med kostnader för förberedande avvecklingsaktiviteter 
som Kozloduj kärnkraftverk hade haft. Vid utgången av 2015 visade däremot 
kommissionens uppgifter ett finansieringsunderskott på 150  miljoner  euro.
— I Slovakien  uppgick finansieringsunderskottet i  slutet av juni 2015 till 
193 miljoner  euro, enligt kommissionens uppgifter, medan det i  förslaget till 
årligt arbetsprogram för 2016 uppgavs vara 92 miljoner euro.42 I artikel 3 i protokoll nr 4 om 
kärnkraftverket Ignalina 
i Litauen (EUT L 236, 23.9.2003) 
anges att ”avvecklingen av 
kärnkraftverket Ignalina är 
långsiktig och [innebär] för 
Litauen en utomordentligt 
stor finansiell belastning, som 
inte står i proportion till 
landets storlek och ekono -
miska styrka” och att 
”[unionen] i solidaritet med 
Litauen [skall] tillhandahålla 
tillräckligt ytterligare 
gemenskapsstöd för 
avvecklingssträvandena efter 
2006.” I protokollet anges 
också följande: ”För nästa 
budgetplansperiod skall de 
totala genomsnittsanslagen 
enligt det förlängda 
Ignalinaprogrammet vara 
lämpliga”.
43 SEK(2011) 1387 slutlig av den 
24 november 2011, 
Commission staff working 
paper, Impact assessment  – 
Accompanying document to the 
Proposal for a Council 
Regulation on Union support for 
the nuclear decommissioning 
assistance programmes in 
Bulgaria, Lithuania and 
Slovakia (arbetsdokument från 
kommissionens avdelningar, 
konsekvensbedömning som 
åtföljer förslaget till rådets 
förordning om unionsstöd för 
stödprogrammen för 
kärnkraftsavveckling 
i Bulgarien, Litauen och 
Slovakien).
48 Iakttagelser 
85 
Sådana variationer mellan nationella uppgifter och uppgifter från kommissionen 
väcker frågor om hur tillförlitliga och robusta de använda beräkningsmetoderna 
är. De betydande revideringar som gjorts av uppgifter tyder dessutom på att de 
uppskattningar som presenterades i  de slutliga avvecklingsplanerna vid tidpunk -
ten för vår revision ännu inte hade granskats noggrant av vare sig de nationella 
berörda parterna eller kommissionen.
Kommissionens bedömning av finansierings- och 
avvecklingsplanerna var inte tillfredsställande
86 
Delvis som ett svar på rekommendationerna i  vår förra rapport infördes i  den 
rättsliga ramen för finansieringsperioden 2014–2020 tre ”förhandsvillkor”44 (se 
ruta 1 ). De är nödvändiga förutsättningar för utbetalning av ny finansiering för 
avveckling inom den nuvarande fleråriga budgetramen, som ska garantera att 
EU-medel används ändamålsenligt och effektivt.44 Se KOM(2011) 783 slutlig, 
rådets förordningar (Euratom) 
nr 1368/2013 och 1369/2013 
och kommissionens 
genomförandebeslut 
C(2014)  5449.Ruta 1Förhandsvillkor
Senast den 1 januari 2014 ska de tre medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att uppfylla följande 
förhandsvillkor:
1. Iaktta Euratomfördragets regelverk på området kärnsäkerhet, i  synnerhet vad beträffar införlivande i 
nationell lagstiftning av direktiv 2009/71/Euratom och direktiv 2011/70/Euratom.
2. Inom en nationell ram inrätta en finansieringsplan där man anger de totala kostnaderna och de förut -
sedda finansieringskällor som behövs för ett tryggt slutförande av avvecklingen av reaktorenheterna, 
inbegripet hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall.
3. Förelägga kommissionen en reviderad detaljerad avvecklingsplan uppdelad enligt avvecklingsverksam -
heter, inbegripet en tidsplan och motsvarande kostnadsstruktur på grundval av internationella erkända 
standarder för beräkning av kostnader för avveckling.
Källa:  Artikel 4 i rådets förordningar (Euratom) nr 1368/2013 och (Euratom) nr 1369/2013.
49 Iakttagelser 
87 
När kommissionen fattade sitt finansieringsbeslut om det årliga arbetsprogram -
met för 2014 i oktober 2014 borde den ha bedömt huruvida medlemsstaterna 
hade vidtagit lämpliga åtgärder för att uppfylla dessa villkor45. Vi konstaterade 
dock att kommissionens bedömning av respektive finansieringsplan och detalje -
rad avvecklingsplan, det vill säga av det andra och tredje förhandsvillkoret, inte 
var tillfredsställande. En rapport från kommissionens tjänst för internrevision 
från september  2015 bekräftade vår bedömning. Till exempel konstaterade vi att 
gjordes det betydande revideringar av uppskattningarna av de totala kostnader -
na och av finansieringsuppgifterna (se punkt 84) och i en del fall fanns det inga 
detaljerade planer för vissa kostnader eller aktiviteter (se till exempel punkt  79 
om personalkostnader). En reservation avseende lämpligheten i  generaldirek -
toratet för energis bedömning 2014 av förhandsvillkoren har tagits med i  dess 
årliga verksamhetsrapport46.
88 
Kommissionens generaldirektorat för energi har upprättat en handlingsplan för 
att åtgärda de brister som kommissionens tjänst för internrevision har identifierat 
och fastställt slutet av oktober 2016 som tidsfrist för att slutföra bedömningen 
av förhandsvillkoren. Det är av avgörande betydelse att kommissionen slutför 
bedömningen och ingående analyserar både finansierings- och avvecklingspla -
nen i  varje medlemsstat, eftersom dessa dokument bildar grunden för framtida 
finansiering.
EU-budgeten finansierar den allra största delen av 
kostnaderna i de tre medlemsstaterna
89 
De tre medlemsstaterna har inrättat särskilda nationella fonder för att finansiera 
sina nationella åtgärder för en säker hantering och slutförvaring av radioaktivt 
avfall och för avvecklingen av kärntekniska anläggningar. Resurserna i dessa fon -
der är dock begränsade, särskilt i Litauen.
— I Litauen  fick Litauens nationella stödfond för avveckling, som inrättades 
1995, bidrag från driften av kärnkraftverket tills det stängdes i slutet av 2009. 
Nu är den beroende av inkomster från försäljningen av överflödiga tillgångar 
och av externa medel samt de räntor som de genererar. Tidigare användes 
den också till att finansiera icke avvecklingsaktiviteter, såsom förmånliga 
el- och värmetariffer eller ytterligare sociala garantier för tidigare anställda. 
Enligt en uppskattning av energiministeriet hade fonden ett innehav på 
4 miljoner  euro den 1  januari  201647.45 Se artikel 4 i rådets 
förordningar (Euratom) 
nr 1368/2013 och (Euratom) nr 
1369/2013.
46 Generaldirektoratet för energi, 
årlig verksamhetsrapport för 
2015, ref. Ares(2016)1667891, 
8.4.2016.
47 I SWD(2016) 102 final, s. 38, 
nämner man inte denna fond 
men uppger att de totala 
tillgängliga medlen uppgår till 
0,5 miljarder  euro. Det är 
oklart vad detta belopp avser.
50 Iakttagelser 
— År 1999 inrättade  Bulgarien  en nationell fond för radioaktivt avfall och en 
fond för avveckling av kärntekniska anläggningar. Båda fonderna gäller alla 
kärntekniska anläggningar i  Bulgarien. Den första fonden finansieras huvud -
sakligen genom bidrag från producenter av radioaktivt avfall, och den största 
bidragsgivaren, med en andel på 92  %, är kärnkraftverket Kozloduj. Fonden 
har använt 34,8  miljoner  euro till enheterna  1–4 för anläggningar för hante -
ring av radioaktivt avfall och hade 61 miljoner euro vid utgången av 2015. 
Den andra fonden finansieras med bidrag från operatörer av kärntekniska an -
läggningar. De ackumulerade medlen för enheterna 1–4 vid Kozloduj uppgick 
till 156 miljoner euro vid utgången av 2015.
— År 2010 införde Slovakien en avgift på slutanvändarnas elförbrukning för att 
kompensera för det ”historiska underskottet” och det faktum att de obligato -
riska bidragen från operatörer av kärntekniska anläggningar sedan 1995 inte 
hade gett tillräckligt med medel för kärnkraftsavvecklingen och slutförva -
ringen av använt bränsle. Det belopp som hade öronmärkts i  den nationella 
avvecklingsfonden för avveckling av kärnkraftverket Bohunice V 1 uppgick till 
290 miljoner euro vid utgången av 2014.
90 
De totala tillgängliga nationella resurserna, bestående av de särskilda fonderna 
och andra nationella källor, kommer inte att täcka de totala avvecklingskost -
naderna (se punkt 67 och tabell 8 ). De nationella resurserna skulle bara täcka 
31 % av de uppskattade kostnaderna i Bulgarien och 38 % i Slovakien, medan de 
nationella medlen i EU:s program för kärnkraftsavveckling i Litauen skulle täcka 
mindre än 8 % av den totala avvecklingskostnaden. Hittills har EU-budgeten 
finansierat underskottet genom stödprogrammen för kärnkraftsavveckling.
91 
För närvarande finns det inget rättsligt krav på medlemsstaterna att medfinan -
siera avvecklingsstödet, vare sig på programnivå eller när det gäller enskilda 
projekt. Däremot förpliktigar de europeiska struktur- och investeringsfonderna48 
medlemsstaterna att bidra – från sina egna resurser – med en viss procentan -
del till finansieringen av medfinansierade program eller projekt. I vår tidigare 
rapport rekommenderade vi att kommissionen, om den föreslog finansiering 
för budgetramen 2014–2020, skulle beakta andra EU-fonder, såsom strukturfon -
derna, och villkoren för utbetalning av medel. Kommissionen följde upp denna 
rekommendation genom att fortsätta att ge stöd för mildrande åtgärder inom 
de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) men beslutade 
att hålla särskilt avvecklingsstöd separat och inte ge tillgång till ESI-fonderna för 
faktisk avveckling.48 De europeiska struktur- och 
investeringsfonderna 
inbegriper, bland annat, 
Europeiska regionala 
utvecklingsfonden, 
Sammanhållningsfonden och 
Europeiska socialfonden. Före 
2014 kallades de 
”strukturfonderna”.
51 Iakttagelser 
92 
Skyldigheten att tillhandahålla medfinansiering är viktig eftersom den ger 
mottagarna av EU-medel mer av ett ekonomiskt incitament att försöka få valuta 
för pengarna i förvaltningen av projekt och att göra framsteg i program. I rå -
dets förordningar om dessa stödprogram för avveckling erkänns betydelsen av 
medfinansiering och anges att EU:s finansiering av projekt endast i  ”välgrundade 
undantagsfall” får uppgå till hela finansieringsbeloppet49. Kommissionen har 
dock ännu inte fastställt tydliga riktlinjer för vad som skulle utgöra ett sådant fall. 
Detta bekräftas av en rapport från kommissionens tjänst för internrevision från 
september 2015. Kommissionen har därigenom hittills missat ett tillfälle att ge 
incitament till och maximera medfinansieringen.
Den totala uppskattade kostnaden skulle vara dubbelt så 
hög om kostnaden för slutförvaring av högaktivt avfall togs 
med
93 
Ingen av de beräkningar av finansieringsunderskottet som finns i  de slutliga 
avvecklingsplanerna ger en fullständig bild av kostnaderna efter stängningen av 
ett kärnkraftverk, eftersom de inte omfattar kostnaderna för slutförvaringen av 
använt bränsle.
94 
Enligt den internationellt erkända principen att ”förorenaren betalar” är det med -
lemsstatens ansvar att se till att operatören fullgör sina skyldigheter som förore -
nare och avsätter tillräckligt med ekonomiska resurser för att täcka kostnaderna 
för avveckling, inbegripet slutförvaringen av använt bränsle (se punkt 20).
95 
Direktivet om radioaktivt avfall från 2011 återspeglar denna princip. Enligt det 
ska medlemsstaterna se till att alla aktiviteter som rör radioaktivt avfall och an -
vänt kärnbränsle, däribland slutförvaring, identifieras och kostnadsberäknas fullt 
ut, och att tillräckliga ekonomiska resurser finns tillgängliga när de behövs50.
96 
Ett av villkoren för finansiering inom stödprogrammen för kärnkraftsavveckling 
(se punkterna 86–88) är dessutom att medlemsstaterna ”inom en nationell ram 
[inrättar] en finansieringsplan där man anger de totala kostnaderna och de förut -
sedda finansieringskällor som behövs för ett tryggt slutförande av avvecklingen 
av reaktorenheterna, inbegripet hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt 
avfall”51.49 Skäl 17 i rådets förordning 
(Euratom) nr 1368/2013 och 
skäl 15 i rådets förordning 
(Euratom) nr 1369/2013.
50 Se särskilt artikel 12 i rådets 
direktiv 2011/70/Euratom.
51 Se artikel 4 i rådets 
förordningar (Euratom) 
nr 1368/2013 och (Euratom) nr 
1369/2013.
52 Iakttagelser 
97 
Vi gjorde en uppskattning av kostnaden för slutförvaring för att ge en bättre bild 
av kostnaderna för avveckling av respektive kärnkraftverk.
98 
Såsom framgår av tabell 10  räknade vi ut att om kostnaderna för slutförvaring 
beaktades skulle den uppskattade totala kostnaden för avvecklingen bli dubbelt 
så stor och uppgå till totalt 11,4 miljarder euro för de tre medlemsstaterna. Tabell 10Beräkning av avvecklingskostnaderna, inklusive slutförvaring av högaktivt avfall 
och använt kärnbränsle
(miljoner euro)
Ignalina, LitauenKozloduj, 
BulgarienBohunice, 
SlovakienTotalt
Kostnadsberäkning 2015, exklusive slutförvaring av 
högaktivt avfall och använt kärnbränsle3 376 1 107 1 239 5 722
Kostnadsberäkning för slutförvaring av högaktivt avfall 
och använt kärnbränsle från dessa åtta reaktorer1 2 610 1 590 1 466 5 666
Kostnadsberäkning, inklusive slutförvaring av högaktivt 
avfall och använt kärnbränsle5 986 2 697 2 705 11 388
Nationell finansiering 262 348 476 1 086
EU-finansiering 1 553 731 671 2 955
Finansieringsunderskott 4 171 1 618 1 558 7 347
1 Not om beräkningarna av slutförvaringskostnaderna
När det gäller Ignalina i Litauen  bygger vår uppskattning på 2 610 miljoner euro på siffran som angavs i det nationella programmet och 
i kommissionens vägledande program om kärnenergi från 2016.
När det gäller Kozloduj i Bulgarien  innehåller inte det bulgariska nationella programmet någon siffra. Vår uppskattning på 1,59  miljarder 
euro bygger på uppskattningen att de totala kostnaderna för den nationella slutförvaringsanläggningen kommer att uppgå till 3 miljar -
der euro, vilket i sin tur bygger på diskussioner med de bulgariska nationella myndigheterna om det finska exemplet under revisionen. Vi 
delade beloppet på 3 miljarder euro i hälften för att återspegla andelen för enheterna 1–4 och de andra enheterna 5 och 6 i drift. Vi tog inte 
hänsyn till planer på framtida enheter eller kärnkraftverk, eftersom det ännu inte fanns några konkreta sådana.
När det gäller Bohunice i Slovakien  bygger vår uppskattning på 1,46 miljarder euro på de slovakiska myndigheternas uppskattning av de 
nationella slutförvaringskostnaderna till 4,4 miljarder euro, där vi har utgått från ett försiktigare antagande som innebär att de återstående 
kärnkraftverken i Slovakien har en drifttid på 60 år. Vi delade 4,4 miljarder euro med tre för att fördela kostnaden jämnt mellan de två enhe -
terna under avveckling och de fyra enheter som för närvarande är i drift. Till skillnad från det slovakiska nationella programmet tog vi inte 
hänsyn till de två enheter som planeras i Mohovce på grund av förseningarna i uppförandet av dem. Om vi hade gjort det skulle enheterna 
under avveckling ha stått för en andel på 16,3 % av beloppet på 4,4 miljarder euro eller motsvarande 717 miljoner euro. I kommissionens 
vägledande program om kärnenergi från 2016 anges ett belopp på 3,7 miljarder euro, som tycks utgå från ett mindre försiktigt antagande än 
en drifttid på 40 år.
Källa:  Revisionsrätten, på grundval av kommissionen, årliga arbetsprogram för 2015 och 2016 och nationella berörda parter.
53 Iakttagelser 
99 
Om man beaktar både avveckling och slutförvaring står Litauen för den största 
delen av det totala underskottet på 7,4 miljarder euro. Men även Bulgarien och 
Slovakien visade sig ha betydande underskott (se figur 18 ).Figur 18Finansieringsunderskott när både avveckling och 
slutförvaring beaktas
Källa:  Revisionsrätten, på grundval av tabell 10 . 01 0002 0003 0004 0005 0006 000
Ignalina, Litauen Kozloduj, Bulgarien Bohunice, SlovakienNationell /f_inansiering
EU-/f_inansiering
Finansieringsunderskott58 %70 %
60 %(miljoner euro)52 IAS 37 ”Avsättningar, 
eventualförpliktelser och 
eventualtillgångar” och 
Ipsas 19. Det finns ingen 
särskild internationell 
redovisningsstandard för 
kärnkraftsavveckling. Det 
finns en standard för hur 
statistisk information om 
avvecklingskostnader 
beräknas inom det europeiska 
national- och regional -
räkenskapssystemet (ENS) och 
den kräver inte att skulder 
redovisas som framtida 
kostnader.
53 Enligt IAS 37.10 är en 
förpliktande händelse en 
händelse som skapar en legal 
eller informell förpliktelse 
(t.ex. uppförande av ett 
kärnkraft  verk skapar en 
förpliktelse när det gäller 
kärnkraftsav  veckling) som 
medför att ett företag inte har 
något realistiskt alternativ till 
att reglera förpliktelsen.
54 Enligt IAS 37.40 ska 
avsättningar för enstaka 
händelser (sanering, 
miljösanering, rättegång) 
uppskattas till det mest 
sannolika beloppet.
Skulder för framtida kostnader redovisas inte korrekt i de tre 
medlemsstaterna
100  
Enligt internationella redovisningsstandarder52 ska skulder som förväntas uppstå 
i framtiden identifieras som avsättningar och redovisas i  balansräkningen för den 
organisation som är skyldig att betala dem om
— en befintlig legal eller informell förpliktelse har uppstått på grund av en tidi -
gare händelse53,
— betalning är sannolik, det vill säga mer trolig än inte trolig,
— beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt54.
54 Iakttagelser 
101  
Om dessa tre villkor inte uppfylls kallas skulderna ”eventualförpliktelser” och 
särredovisas utanför balansräkningen, till exempel i  noterna till räkenskaperna, 
såvida inte sannolikheten för betalning anses ytterst liten, då det inte krävs nå -
gon särredovisning55.
102  
Kostnader för kärnkraftsavveckling och för slutförvaringen av använt bränsle ska 
därför, när en betalning är sannolik och beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt 
sätt, redovisas som skulder av den organisation som är skyldig att betala dem. 
Kostnadsberäkningar kan, till exempel, grundas på en kärnkraftsavvecklingsplan. 
Exakt hur redovisningen ska gå till beror på den juridiska situationen när det 
gäller betalningsansvar och på de redovisningsmetoder som medlemsstaten eller 
organisationen tillämpar56.
103  
Vi bad de berörda myndigheterna i  medlemsstaterna om information om hur de 
redovisar skulderna när det gäller kostnaderna för avveckling och slutförvaring 
av använt kärnbränsle.
104  
Såsom framgår av tabell 11  varierar redovisningen mellan de tre medlemssta -
terna och beroende på huruvida kostnaderna gäller kärnkraftsavveckling eller 
slutförvaring. Kostnader för kärnkraftsavveckling redovisas inte som avsättningar 
i någon balansräkning i  Litauen, och endast mindre eventualförpliktelser särredo -
visas. Avvecklingskostnader redovisas inte i  räkenskaperna för kärnkraftverket 
Kozloduj i Bulgarien, och för kärnkraftverket Bohunice i Slovakien redovisas de 
endast delvis.
105  
När det gäller kostnaderna för slutförvaring har de berörda organisationerna 
i Litauen och Bulgarien varken redovisat avsättningar för sådana kostnader i ba -
lansräkningen eller särredovisat information i  noterna till räkenskaperna. Endast 
i Slovakien har de berörda organisationerna redovisat en avsättning för slutförva -
ringskostnaderna, närmare bestämt på en nationell kärnkraftsfonds underkonto.55 Enligt IAS 37 är det inte 
obligatoriskt att lämna 
upplysning om sannolikheten 
för betalning är ytterst liten.
56 Vissa organisationer är 
skyldiga att använda de 
internationella redovisnings-
standarderna, medan andra 
kan använda nationella 
redovisningsstandarder.
55 Iakttagelser 
106  
Det faktum att framtida kostnader inte systematiskt redovisas som avsättningar 
och/eller tas med i noterna till räkenskaperna begränsar insynen och hindrar de 
berörda myndigheternas möjligheter att på ett lämpligt sätt planera hur framtida 
avvecklings- och slutförvaringskostnader ska täckas. Tabell 11Redovisning av skulder när det gäller kärnkraftsavveckling och slutförvaring av 
använt bränsle
Kärnkraftverkets räkenskaper (exklusive slutförvaring av 
använt kärnbränsle)Fond/ministerium/offentliga räkenskaper
(inklusive slutförvaring av använt kärnbränsle)
Ignalina, 
LitauenInga redovisade avsättningar.
I en förklarande not anges att det inte finns någon tillförlitlig 
beräkning tillgänglig när det gäller nedmontering. Därför sär -
redovisas inga eventualförpliktelser.Inga redovisade avsättningar.
Mindre eventualförpliktelser avseende kärnkraftsavveckling sär -
redovisas utanför balansräkningen (13 miljoner euro) och gäller yt -
terligare sociala garantier för tidigare anställda vid kärnkraftverket.
Kozloduj, 
BulgarienVarken avsättningar för kostnader för avveckling eller för lagring 
och hantering av använt bränsle redovisas. En oberoende revisor 
gjorde därför ett uttalande med reservation om räkenskaperna 
för 2014.Intäkterna och kostnaderna för den nationella fonden för 
avveckling och radioaktivt avfall ingår i  energiministeriets årliga 
budgeträkenskaper. Outnyttjade delar av upplupna ekonomiska 
resurser, däribland resurser från tidigare år, särredovisas utanför 
balansräkningen.
Bohunice, 
SlovakienRedovisas delvis men har inte öronmärkts för Bohunice V1.Preliminär information om slutförvaring finns på en nationell 
kärnkraftsfonds underkonto.
Källa:  Revisionsrätten, på grundval av information från de nationella myndigheterna.
56
 Slutsatser och 
rekommendationer
107  
EU:s särskilda finansieringsprogram för kärnkraftsavveckling har inte skapat rätt 
incitament för en planenlig och kostnadseffektiv avveckling. Sedan vi offentlig -
gjorde vår förra rapport 2011 har vissa framsteg gjorts i avvecklingen av kärn -
kraftverken i Ignalina i Litauen, Kozloduj i Bulgarien och Bohunice i Slovakien. 
Nyckelkomponenter i  kärnkraftverkens icke kontrollerade områden har monte -
rats ner. Nästan alla centrala projekt för avveckling av infrastruktur har dock blivit 
försenade, och de stora utmaningarna med arbetet i  de kontrollerade områdena 
återstår ännu för de tre medlemsstaterna. Medlemsstaternas myndigheter hävdar 
att kärnkraftverken oåterkalleligen har stängts, men alla de förväntade resultat 
som kommissionen använder för att bedöma framstegen mot en oåterkallelig 
stängning har inte uppnåtts helt. Finansieringsunderskottet i  Litauen har ökat 
sedan vår senaste revision och uppgår nu till 1,6 miljarder euro. Den uppskat -
tade avvecklingskostnaden vid de tre kärnkraftverken uppgår till minst 5,7 mil -
jarder euro totalt och till 11,4 miljarder euro om kostnaden för slutförvaring tas 
med.
Vissa framsteg har gjorts i avvecklingen sedan 2011 men 
stora utmaningar väntar
108  
Sedan 2011 har de tre medlemsstaterna monterat ner vissa nyckelkomponenter 
i det icke kontrollerade området och, utom i Litauens fall, gjort framsteg när 
det gäller att få de tillstånd som krävs för att starta arbetet i det kontrollerade 
området. Litauen måste få ett sådant tillstånd och kommer nu enligt planerna att 
beviljas det 2022, tio år senare än ursprungligen planerat (se punkterna  40 och 
42).
109  
Enligt alla nationella myndigheter innebär de framsteg som man har gjort att 
stängningen nu i  praktiken är oåterkallelig. Men de förväntade resultat som kom -
missionen använder för att bedöma framstegen mot en oåterkallelig stängning 
har ännu inte uppnåtts helt vid något av de tre kärnkraftverken. Planeringen av 
nedmonteringen av reaktorhärdarna/primärkretsarna har ännu inte slutförts och 
endast mindre arbeten i  reaktorbyggnaden har utförts hittills. Det innebär att de 
stora utmaningarna med arbetet i  de kontrollerade områdena, bland annat i  reak -
torbyggnaderna, ännu återstår för de tre medlemsstaterna (se punkterna  38–42).
110  
Vissa framsteg har gjorts med att få infrastruktur för avfallshantering på plats, 
men många centrala infrastrukturprojekt i  de tre medlemsstaterna försenades 
under perioden 2011–2015 (se punkterna  43 och 59–71). De största förseningarna 
har förekommit i Litauen, där slutdatumet för avvecklingen sedan 2011 har skju -
tits upp ytterligare nio år till 2038 (se punkterna 59–63).
57 Slutsatser och rekommendationer 
111 
Utmaningar kvarstår i de tre medlemsstaterna, till exempel beroendet av externa 
experter (se punkt 69) och hanteringen av tekniska lösningar som är de första 
i sitt slag (se punkterna 67–68). Bristen inom hela EU på kompetenta och erfarna 
ingenjörer utgör en risk, särskilt i Litauen (se punkt 70).
Rekommendation 1 – Se till att avvecklingen går framåt
De tre berörda medlemsstaterna bör
a) ytterligare förbättra sin projektförvaltning, så att den infrastruktur som krävs 
för hantering av avfall och använt kärnbränsle finns på plats som planerat,
b) vidta åtgärder och bygga upp sin egen tekniska kapacitet, för att på det viset 
uppnå en bättre balans mellan intern och extern expertis,
c) hitta bättre sätt att utbyta bästa praxis och tekniskt kunnande, både sins -
emellan och med länder inom och utanför EU där avveckling av kärnkraft är 
aktuell; kommissionen  bör främja detta på ett kostnadseffektivt sätt.
Slutdatum för genomförande: före utgången av 2017.
112  
De projekt som finansieras inom EU:s stödprogram för kärnkraftsavveckling gäl -
ler inte slutförvaring utan endast mellanlagring av använt kärnbränsle. Det kan ta 
flera årtionden och kräva stora ekonomiska åtaganden att ta fram en anläggning 
för slutförvaring av använt kärnbränsle. Det kan bli svårt för vissa länder som 
genererar små volymer av radioaktivt avfall, har begränsade ekonomiska resurser 
eller saknar lämpliga geologiska förutsättningar. Samtalen i  de tre medlems -
staterna om potentiella slutförvaringslösningar för högaktivt avfall och använt 
kärnbränsle, som kan vara nationella eller regionala lösningar, befinner sig ännu 
på idéstadiet (se punkterna 48–58). Kommissionen är skyldig att rapportera om 
medlemsstaternas planer på området men har ännu inte gjort det (se punkt 53).
58 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 2 – Lösningar för slutförvaring av använt 
kärnbränsle
a) Kommissionen  bör, tillsammans med alla berörda EU-medlemsstater, under -
söka alternativ när det gäller slutförvaring av använt kärnbränsle och högak -
tivt avfall, även regionala och andra EU-baserade lösningar, och ta vederbör -
lig hänsyn till hur säkra och kostnadseffektiva alternativen är. Kommissionen 
bör ta med en översyn av denna fråga i sin första rapport till Europaparla -
mentet och rådet om genomförandet av direktivet om radioaktivt avfall.
Slutdatum för genomförande: arbetet inleds omedelbart; rapporten ska of -
fentliggöras senast i mitten av 2017.
b) De tre medlemsstaterna  bör parallellt driva sina slutförvaringsplaner framåt 
och fastställa bättre kostnadsberäkningar och finansieringsplaner för slutför -
varingen av använt bränsle och radioaktivt avfall, såsom krävs enligt direkti -
vet om radioaktivt avfall.
Slutdatum för genomförande: före mitten av 2017.
Den uppskattade avvecklingskostnaden uppgår till 
minst 5,7 miljarder euro och till det dubbla om 
kostnaden för slutförvaring tas med
113  
Den totala uppskattade kostnaden för avveckling i de tre programmen ökade 
med 40 % mellan 2010 och 2015, från 4,1 miljarder euro till 5,7 miljarder euro (se 
punkterna  73 och  74). Om kostnaderna för slutförvaring av använt kärnbränsle 
tas med skulle den totala kostnaden kunna bli dubbelt så stor och uppgå till 
11,4  miljarder  euro (se punkterna  93–99).
114  
Den nationella finansiering och EU-finansiering på 4,0  miljarder  euro som för 
närvarande finns tillgänglig täcker inte den uppskattade totala kostnaden på 
5,7 miljarder  euro, som inte inbegriper kostnaden för slutförvaring. Därför finns 
det ett finansieringsunderskott på 1,7  miljarder  euro tills avvecklingen har slut -
förts. Litauen står för 93  % av det totala finansieringsunderskottet, motsvarande 
1,6 miljarder euro (se punkterna  73–85). De finansieringsunderskott som Bulga -
rien och Slovakien har beräknat uppgår nu till 28 respektive 92 miljoner euro (se 
punkt  84).
59 Slutsatser och rekommendationer 
115  
Enligt den internationellt erkända principen att ”förorenaren betalar” är det med -
lemsstatens ansvar att se till att kärnkraftverksoperatören uppfyller sina skyldig -
heter som förorenare och avsätter tillräckligt med ekonomiska resurser för att 
täcka kostnaderna för avveckling och slutförvaring (se punkterna 20 och 93). De 
tre anläggningarna drivs av statliga företag. De tre medlemsstaterna har inrättat 
särskilda nationella fonder för att finansiera sina nationella åtgärder för en säker 
hantering och slutförvaring av radioaktivt avfall och för avvecklingen av kärntek -
niska anläggningar. De nationella fonderna har dock hittills inte använts i  någon 
större utsträckning i de tre programmen för kärnkraftsavveckling och fondernas 
resurser är fortfarande begränsade, särskilt i  Litauen (se punkterna  89–92).
116  
Det har fått till följd att medfinansiering med nationella medel snarare har varit 
undantag än regel. Trots att det, till skillnad från andra EU-medel, inte finns något 
rättsligt krav på medfinansiering av projekt i dessa program anges i den rättsliga 
grunden att EU:s finansiering av projekt endast i  ”välgrundade undantagsfall” 
får uppgå till hela finansieringsbeloppet57. Kommissionen har dock ännu inte 
fastställt tydliga riktlinjer för vad som skulle utgöra ett sådant fall. Om den hade 
gjort det skulle den på ett ändamålsenligare sätt ha kunnat skapa rätt incitament 
för en större medfinansiering av avvecklingen (se punkt 92).
117  
Ytterst är det de tre medlemsstaternas ansvar att se till att tillräckliga ekonomiska 
resurser finns tillgängliga för både avvecklingen och slutförvaringen (se punk -
terna  20 och  95). I  sin konsekvensbedömning från 2011 hävdade kommissionen 
utifrån en bedömning av medlemsstaternas behov att EU:s ekonomiska stöd inte 
skulle förlängas efter 2020 (se punkt 10). På denna punkt riktade litauiska företrä -
dare framför allt vår uppmärksamhet på protokollen till Litauens anslutningsför -
drag (se punkt 83 och fotnot 43).
Rekommendation 3 – Följa principen att förorenaren betalar 
genom att öka den nationella finansieringen 2014–2020 och 
därefter
De tre medlemsstaterna  bör inse sin egen roll när det gäller att se till att princi -
pen att förorenaren betalar följs och vara beredda att använda nationella medel 
för att täcka avvecklingskostnader, liksom kostnaden för slutförvaring, både 
under den innevarande finansieringsperioden och därefter.
Slutdatum för genomförande: den nationella medfinansieringen ska börja öka 
från och med de årliga arbetsprogrammen för 2017.57 Skäl 17 i rådets förordning 
(Euratom) nr 1368/2013 och 
skäl 15 i rådets förordning 
(Euratom) nr 1369/2013.
60 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 4 – Ökning av den nationella 
medfinansieringen under finansieringsperioden 2014–2020
Kommissionen  bör försöka se till att den nationella medfinansieringen ökar un -
der finansieringsperioden 2014–2020. Den bör tydligt definiera, till exempel i  ett 
kommissionsbeslut, i  vilka ”välgrundade undantagsfall” projekt kan finansieras 
fullt ut av EU inom stödprogrammen för kärnkraftsavveckling.
Slutdatum för genomförande: före slutet av december 2017.
Rekommendation 5 – Upphöra med de särskilda 
finansieringsprogrammen för kärnkraftsavveckling i Litauen, 
Bulgarien och Slovakien efter 2020
De särskilda finansieringsprogrammen för kärnkraftsavveckling i  Litauen, Bulga -
rien och Slovakien bör upphöra efter 2020. Om man konstaterar att det i en eller 
flera av de tre medlemsstaterna finns ett tydligt behov av EU-medel efter 2020 
bör den framtida EU-finansiering som föreslås av kommissionen och beslutas av 
lagstiftaren inbegripa rätt incitament för genomförandet av avvecklingen, bland 
annat ska den vara tidsbegränsad och bygga på en lämplig medfinansiering från 
medlemsstaterna. Ett sätt att göra det skulle vara att överväga att öka tillgången 
till de europeiska struktur- och investeringsfonderna och låta kärnkraftsavveck -
lingsaktiviteter som uppfyller dessa villkor omfattas av dem.
Slutdatum för genomförande: vid behov före utgången av 2018.
118  
Bemanningen har minskat vid de tre kärnkraftverken. Vid Ignalina i Litauen, där 
bränslet har avlägsnats från endast en av de två reaktorhärdarna och där drifttill -
ståndet ännu är i kraft, är bemanningen och därmed de kostnader som finansie -
ras av EU fortfarande höga. En tredjedel av personalen fortsätter att arbeta med 
säkert underhåll av kärnkraftverket. Med hänsyn till bristen på medfinansiering 
och de lokala ekonomiska och sociala utmaningarna i samband med avveckling -
en av Ignalina i Litauen finns det en risk för att bemanningen överstiger behoven 
enligt avvecklingsprogrammet och att EU-finansiering som har reserverats för 
avveckling används till att stödja sådan bemanning (se punkterna 80–81).
61 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 6 – EU-finansiering endast av kostnader för 
avveckling
Kommissionen  bör tillåta att EU-finansiering inom stödprogrammen för kärn -
kraftsavveckling enbart används till att finansiera kostnaderna för personal som 
arbetar heltid med avvecklingsåtgärder.
Slutdatum för genomförande: från och med de årliga arbetsprogrammen för 
2017 och därefter.
119  
Kommissionens bedömning av huruvida finansierings- och avvecklingsplanerna 
uppfyller förhandsvillkoren har varit otillräcklig (se punkterna  86–88).
Rekommendation 7 – Förbättra kommissionens tillsyn
Kommissionen  bör komplettera sin bedömning av förhandsvillkoren.
Slutdatum för genomförande: före utgången av oktober 2016.
120  
Redovisningen av skulder och eventualförpliktelser för de framtida kostnaderna 
för kärnkraftsavveckling och slutförvaring av använt kärnbränsle varierar mellan 
de tre medlemsstaterna. Det faktum att framtida kostnader inte alltid redovi -
sas som avsättningar och/eller tas med i noterna till räkenskaperna begränsar 
insynen och hindrar de berörda myndigheternas möjligheter att på ett lämpligt 
sätt planera hur framtida avvecklings- och slutförvaringskostnader ska täckas (se 
punkterna  100–103).
62 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 8 – Redovisning
Kommissionen  bör arbeta tillsammans med alla berörda medlemsstater, 
så att alla framtida kostnader för kärnkraftsavveckling och slutförvaring 
av använt bränsle redovisas korrekt, öppet och i enlighet med tillämpliga 
redovisningsstandarder.
Slutdatum för genomförande: före slutet av december 2017.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning II, med ledamoten Henri 
GRETHEN som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 14 juli 2016.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Ordförande

63
 Bilagor
Kärnreaktorer som avvecklas inom EU:s stödprogram för kärnkraftsavveckling
TWhKommersiell driftPlanerat slutdatum för 
avvecklingen
StartdatumStängnings -
datumÅr% av livstid 
på 30 årEnligt revi -
sionsrättens 
rapport 2011Per dec 
2015
LitauenIgnalina  1 86 maj 1985 dec 2004 20 652029 2038Ignalina  2 155 dec 1987 dec 2009 22 73
BulgarienKozloduj  1 61 okt 1974 dec 2002 28 94
2035 2030Kozloduj  2 63 nov 1975 dec 2002 27 90
Kozloduj  3 63 jan 1981 dec 2006 26 86
Kozloduj  4 61 jun 1982 dec 2006 25 82
SlovakienBohunice V1, 
reaktor 172 apr 1980 dec 2006 27 89
2025 2025Bohunice V1, 
reaktor 277 jan 1981 dec 2008 28 93
Källa:  IAEA, databasen Pris.Bilaga I
64 Bilagor 
Översikt över de rättsliga grunderna för stödprogrammen för kärnkraftsavveckling
Ignalina, Litauen Kozloduj, Bulgarien Bohunice, Slovakien
Före anslutningenRådets förordning (EEG, Euratom) 
nr 3906/1989 av den 18 december 
1989Rådets förordning (EG) nr 1266/1999 av den 21 juni 1999 (Phareprogrammet)
Anslutnings -
fördragProtokoll nr 4 om kärnkraftverket 
Ignalina i Litauen, som fogats till 
akten om villkoren för Republiken 
Litauens anslutning till de fördrag 
som ligger till grund för Europeis -
ka unionen och om anpassning av 
fördragen (EUT L 236, 23.9.2003, 
s. 944)Akt om villkoren för Republiken 
Bulgariens och Rumäniens anslutning 
(EUT L 157 , 21.6.2005, s. 203)Protokoll nr 9 till akten om villkoren för Repu -
bliken Slovakiens anslutning till de fördrag som 
ligger till grund för Europeiska unionen och om 
anpassning av fördragen
(kärnkraftverket Bohunice V1) (EUT L 236, 
23.9.2003, s.  954)
Efter 
anslutningenRådets förordning (EG) 
nr 1990/2006 av den 21 decem -
ber 2006 om genomförande av 
protokoll nr 4 om kärnkraftverket 
IgnalinaRådets förordning (Euratom) nr 647/2010 
av den 13 juli 2010Rådets förordning (Euratom) nr 549/2007 av 
den 14 maj 2007 om genomförande av protokoll 
nr 9 om reaktorerna 1 och 2 i kärnkraftverket 
Bohunice V1 i Slovakien till akten om villkoren 
för Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Li -
tauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och 
Slovakiens anslutning till Europeiska unionen
Rådets förordning (Euratom) 
nr 1369/2013 av den 13 december 
2013 om unionsstöd för stödpro -
grammen för kärnkraftsavveckling 
i Litauen, och om upphävande av 
förordning (EG) nr 1990/2006Rådets förordning (Euratom) nr 1368/2013 av den 13 december 2013 om unionsstöd för 
stödprogrammen för kärnkraftsavveckling i Bulgarien och Slovakien, och om upphävande av 
förordningarna (Euratom) nr 549/2007 och (Euratom) nr 647/2010Bilaga II
65 Bilagor 
Kärnkraftsreaktorer i medlemsstaterna och deras status per den 31 december 2015Bilaga IIISituaţie
StängdaI driftUnder uppförande
Totalt91
129
2244Förenade kungariket
Stängda
I drift
Under uppförande
Totalt3015
45-
Nederländerna
Stängda
I drift
Under uppförande
Totalt1
1
2-
Belgien
StängdaI driftUnder uppförande
Totalt17
8-
Tyskland
StängdaI driftUnder uppförande
Totalt28
8
36-
FrankrikeStängdaI driftUnder uppförande
Totalt1258
711
SpanienStängdaI driftUnder uppförande
Totalt37
10-
ItalienStängdaI driftUnder uppförande
Totalt4-
4-Finland
Stängda
I drift
Under uppförande
Totalt-
4
51
Sverige
Stängda
I drift
Under uppförande
Totalt3
10
13-
Litauen
StängdaI driftUnder uppförande
Totalt2
-
2-
TjeckienStängdaI driftUnder uppförande
Totalt-
6
6-
RumänienStängdaI driftUnder uppförande
Totalt-
2
2-
BulgarienStängdaI driftUnder uppförande
Totalt4
2
6-SlovakienStängdaI driftUnder uppförande
Totalt3
4
92
UngernStängdaI driftUnder uppförande
Totalt-
4
4-Slovenien (tillsammans med 
Kroatien)
Stängda
I driftUnder uppförande
Totalt-
1
1-
Anmärkning:  De två reaktorenheterna i Ignalina i Litauen har fortfarande drifttillstånd (se punkt 40).
Källa: Revisionsrätten, på grundval av uppgifter från Europeiska kommissionen och IAEA:s Power Reactor Information System (PRIS)  (databas med 
ett system för information om reaktorer).
66 Bilagor 
Översikt över aktörerna inom stödprogrammen för kärnkraftsavveckling
Stödprogrammet för kärnkraftsavveckling, två genomförandeorgan i LitauenBilaga IV
EBRD-kanalenKanalen via det nationella
organet
Programövervaknings- 
kommittéLitauen
StödmottagareStödmottagare
Uppdragstagare 
ProjektUppdragstagare 
ProjektRamavtal
Årligt 
delegeringsavtalRamavtal
Årligt delegeringsavtal 
Avtal om tillgångsöverföring
Övervakning ÖvervakningÖvervakningRamavtal
Godkännande av
bidragsöverenskommelser
AvtalUtbetalningUtbetalningAvtalFinansieringsöverenskommelse
Tillsyn TillsynLitauen
UtnämningÖvervakning
Finansministeriet
Ekonomisk samordningSäkerställa
revision och ﬁnansiell tillsynInternationella stödfonden 
för avvecklingen av Ignalina
— styrs av församlingen av 
bidragsgivare
— administreras av EBRD 
(verkställande organ)Nationellt organ 
(CPMA)
ProgramsamordningEuropeiska kommissionen 
biträdd av kommittén för 
stödprogrammet  för 
kärnavveckling
År 2015 ansvarade EBRD för följande pågående 
avvecklingsprojekt:EU-finansiering  
(miljoner euro)
Mellanlagring av använt kärnbränsle från Ignalina 205,97
Anläggningar för hantering och lagring av fast avfall 184,02
Projektförvaltningsenhet  – faserna 1–5
(2001–2015)51,81
Förvaringsplats nära markytan för låg- och medelaktivt 
kortlivat avfall (planering)10,63
Totalt för 2015 452,43
Totalt för slutförda och pågående EBRD-avvecklingsprojekt 
från 1999 till slutet av 2015522,91År 2015 ansvarade CPMA för följande pågående 
avvecklingsprojekt:EU-finansiering  
(miljoner euro)
Årliga avvecklingsaktiviteter vid Ignalina med tillhörande 
kostnader 201550,50
Uppförande av deponianläggning för mycket lågaktivt avfall 
(deponianläggning fas  3)8,42
Tekniskt stöd till VATESI (fas 6) 1,80
Avfallsbehållare av cement 1,00
Inrättande av en specialgrupp för riskhantering 0,96
Totalt för 2015 62,68
Totalt för slutförda och pågående CPMA-avvecklingsprojekt 
från 1999 till slutet av 2015465,97
67 Bilagor 
Stödprogrammen för kärnkraftsavveckling, ett genomförandeorgan i Bulgarien och 
SlovakienBilaga IV
EBRD-kanalen
StödmottagareÖvervakning
Övervakning
Övervakning
Tillsyn
UtbetalningAvtalRamavtal
Årligt delegeringsavtal
Godkännande av 
bidragsöverenskommelser 
Uppdragstagare 
ProjektInternationella stödfonden för 
avvecklingen av Kozloduj och Bohunice
— styrs av församlingen av bidragsgivare
— administreras av EBRD 
(verkställande organ)Bulgarien 
Slovakien
Programövervaknings-
kommittéerna för Kozloduj 
och BohuniceEuropeiska 
kommissionen biträdd 
av kommittén för 
stödprogrammet  för 
kärnavveckling
68 Bilagor 
EU-finansierade projekt som granskades
Ignalina, Litauen
Projekt Revisionsrättens bedömning
1. Mellanlager för använda 
bränslepatroner
Ursprunglig budget: 165 miljoner euro
Senaste budget: 206 miljoner euro
Ursprunglig tidsfrist: aug 2008
Senaste tidsfrist: okt 2017Revisionsrättens 
rapport 2011Betydande förseningar kommer att få en avgörande inverkan på kärnsäkerheten, till 
dess att alla utbrända bränsleelement har placerats i behållare, och på kärnkraftverkets 
driftskostnader.
Per dec 2015Bygget av lagringsanläggningen har försenats ytterligare sex år, så att det nu är tio år 
försenat jämfört med den slutliga avvecklingsplanen från 2005. Anläggningens ytterli -
gare underhållskostnader avseende B1-projektet översteg 61 miljoner euro.
2. Anläggning för hantering och 
lagring av fast avfall
Ursprunglig budget: 120 miljoner euro
Senaste budget: 184 miljoner euro
Ursprunglig tidsfrist: nov 2009
Senaste tidsfrist: nov 2018Revisionsrättens 
rapport 2011Betydande projektförseningar som är av avgörande betydelse eftersom avfallshante -
ringsflöden behövs för framsteg i  nedmonterings- och dekontamineringsprojekten. 
Förseningarna kommer sannolikt att leda till ytterligare IIDSF-finansiering.
Per dec 2015Projektet är nio år försenat, varav fem år tillkom under perioden 2011–2014. Kärn -
kraftverket Ignalina och Litauens energiministerium löste kommersiella tvister med 
uppdragstagaren genom att betala 55 miljoner euro i kompensation och har avsatt 
ytterligare 17 ,9 miljoner euro för förväntade risker.
3. Projektering, planering och 
tillstånd för nedmonterings- och 
dekontamineringsaktiviteter
Ursprunglig projektbudget: 
8 miljoner  euro
För närvarande finns det ingen budget 
eller tidsplan för projektetRevisionsrättens 
rapport 2011Beslutet att lägga ut projektaktiviteter på entreprenad grundades varken på en lämplig 
bedömning av tillgången på erforderliga tekniska resurser vid kärnkraftverket eller på 
detta alternativs kostnadseffektivitet.
Per dec 2015Dokumentsammanställningen har försenats 30 månader på grund av en överskatt -
ning av uppdragstagarens resurser och den tid som krävs för kärnkraftverkets och 
tillsynsmyndigheternas godkännande av dokumenten. Tre års försening på grund av att 
projekt för verktygsupphandling har förts över från IIDSF-kanalen till CPMA-kanalen.
4. Förvaltningsstöd 
och tekniskt stöd till 
projektförvaltningsenheten
Ursprunglig budget: 45 miljoner euro
Senaste budget: 54 miljoner euroRevisionsrättens 
rapport 2011Projektförvaltningsenhetens konsult har på ett betydande sätt bidragit till framsteg, 
men förvaltningskostnaderna och de administrativa kostnaderna är höga och utveck -
lingen av den organisatoriska strukturen har varit otillräcklig vid kärnkraftverket.
Per dec 2015Projektförvaltningsenhetens konsultpersonal har minskat sedan 2010. De deltog mer 
i avvecklingsaktiviteter, förvaltade stora infrastrukturprojekt och gav stöd till perso -
nalutvecklingen vid kärnkraftverket. Många av konsultens aktiviteter är dock fortfaran -
de inriktade på allmän projektförvaltning och allmän upphandlingsverksamhet och inte 
på kärnkraftsavvecklingsuppgifter.
5. Projekt avseende direktstöd till 
arbetsstyrkan vid kärnkraftverket 
Ignalina, externa leveranskällor
Budget: 198  miljoner  euro
Tidsfrist: pågående årligt projektRevisionsrättens 
rapport 2011Ej granskat.
Per dec 2015Problemen med arbetsstyrkan gällde bland annat svårigheter att motivera antalet 
anställda, otydlig internredovisning och svårigheter att hänföra personalkostnader till 
arbetsuppgifter. INPP införde en ny beräkningsmodell för INPP-personal, tog fram en 
kostnadsstruktur för arbeten och införde resultatvärdemetoden. Framstegen var dock 
begränsade när det gällde att motivera antalet anställda och genomföra en strategi för 
utkontraktering.
6. Studie om nedmontering av 
reaktorn
Ursprunglig budget: 5 miljoner euro
(endast genomförbarhetsstudie)
Senaste budget: 70 miljoner euro
(planering och teknisk projektering)Revisionsrättens 
rapport 2011Ej granskat.
Per dec 2015En genomförbarhetsstudie om nedmontering av reaktorn inleddes under IIDSF 2009 
men den ställdes in och överfördes till CPMA 2010. Ett nytt CPMA-lett projekt har 
därefter försenats. Man saknar erfarenhet av att montera ner denna typ av reaktor, 
vilket kan hindra framsteg ytterligare. Därför är det osäkert huruvida tidsfristen 2038 
för nedmontering av reaktorn är genomförbar.Bilaga V
69 Bilagor Bilaga VKozloduj, Bulgarien
Projekt Revisionsrättens bedömning
7 . Projektförvaltningsenhet  – kon -
sulttjänster  – allmänt
Perioden 2006–2013
Ursprunglig budget: 8 miljoner euro
Senaste budget: 45 miljoner euro
Ursprunglig tidsfrist: dec 2006
Senaste tidsfrist: jul 2013
Perioden 2014–2016
Ursprunglig budget: 14 miljoner euro
Senaste budget: 32 miljoner euro
Ursprunglig tidsfrist: jan 2016
Senaste tidsfrist: jan 2019Revisionsrättens 
rapport 2011Konsulten hjälpte till att ändra avvecklingsstrategin, men det förekom problem med pro -
jektförseningar, kostnadsberäkningar, identifiering av nödvändig avvecklingsverksamhet 
och förteckningar över avfall. Konsulten var mer inriktad på förvaltning än på avveckling.
Per dec 2015År 2013 blev projektförvaltningsenheten ensam ansvarig för förvaltningen av både 
avvecklingen och uppförandet av den nationella slutförvaringsanläggningen. Konsulten 
är nu integrerad i organisationsstrukturen, i vilken SERAW har tilldelats beslutanderätt. 
Konsulternas delaktighet i arbetet har ökat, och det finns inga tecken på att de håller på att 
fasas ut.
8. Utformning och uppförande av ett 
torrförvar för använt kärnbränsle
Ursprunglig budget: 49 miljoner euro
Senaste budget: 73 miljoner euro
Ursprunglig tidsfrist: dec 2008
Senaste tidsfrist: mar 2013Revisionsrättens 
rapport 2011Färdigställandet av anläggningen är försenat med två och ett halvt år. Ändringar av de ur -
sprungliga kraven resulterade i kostnadsökningar och en ändring av priset för kontraktet, 
vilket har förorsakat ett budgetöverskridande på 19 %.
Per dec 2015Projektet delades in i två etapper: dels uppförandet av anläggningen och lagring av 
bränslepatroner i 34 behållare, dels utbyggnaden av anläggningens kapacitet till upp till 
72 behållare. All planerad lagringskapacitet kommer inte att användas till använt kärn -
bränsle från enheterna 1–4. Om anläggningen ska användas till lagring av annat material 
krävs tillsynsmyndighetens godkännande.
9. Plasmasmältningsanläggning för 
hantering och konditionering av 
fast avfall
Ursprunglig budget: 21 miljoner euro
Senaste budget: 21 miljoner euro
Ursprunglig tidsfrist: mar 2013
Senaste tidsfrist: jun 2017Revisionsrättens 
rapport 2011En försöksteknik valdes ut utan att man hade påvisat att den var ändamålsenlig och tagit 
vederbörlig hänsyn till kostnaderna. Det finns en risk för kostnadsöverskridanden.
Per dec 2015Förändringar av lagstiftningen gjorde att utformningen måste ändras. Uppförandet av 
anläggningen är försenat främst på grund av ett överklagande av miljökonsekvensbedöm -
ningen och ett antal kommersiella och administrativa problem, bland annat avsaknaden av 
ett avtal om skadeersättning när det gäller kärnkraft. Anläggningen har inte testats, vilket 
innebär att man ännu inte har visat att systemet fungerar. Projektet beräknas nu vara 
slutfört i juni 2017.
10. Främja en effektiv användning 
av personalresurserna
Perioden till 2009
Ursprunglig budget: 20 miljoner euro
Senaste budget: 84 miljoner euro
Ursprunglig tidsfrist: sep 2009
Senaste tidsfrist: mar 2014
Perioden till 2015
Ursprunglig budget: 35 miljoner euro
Senaste budget: 46 miljoner euro
Ursprunglig tidsfrist: dec 2015
Senaste tidsfrist: dec 2017Revisionsrättens 
rapport 2011Organisatoriska förändringar som gör att man tydligt kan avgränsa personal som bidrar till 
övergången från en driftsorganisation till en avvecklingsorganisation har inte genomförts.  
Lämplig övervakning av verksamheten inför avvecklingen har inte förekommit.
Per dec 2015Man har fortsatt att förlita sig på att KIDSF finansierar personal som arbetar med avveck -
ling. Sedan 2011 har det skett en positiv utveckling i så måtto att alla de 650 SERAW-an -
ställda enbart arbetar med avveckling.
11. Uppförande av den nationella 
slutförvaringsanläggningen för låg- 
och medelaktivt avfall
Ursprunglig budget: 66 miljoner euro
Ursprunglig tidsfrist: dec 2015
Senaste tidsfrist: jan 2021Revisionsrättens 
rapport 2011Ej granskat.
Per dec 2015Uppförandet av anläggningen skulle enligt de ursprungliga planerna vara klart 2015. 
Processen har dock försenats sex år, främst på grund av att miljökonsekvensbedömningen 
inte godkändes och därför måste göras om från början. Den nuvarande tidsfristen är 2021.
70 Bilagor Bilaga VBohunice, Slovakien
Projekt Revisionsrättens bedömning
12. Projektförvaltningsenhet  – kon -
sulttjänster  – projektgenomförande
Perioden 2003–2007
Ursprunglig budget: 11 miljoner euro
Perioden 2015–2016
Senaste budget: 45 miljoner euroRevisionsrättens 
rapport 2011Konsulten hjälpte till att ändra avvecklingsstrategin men otillräckliga framsteg har 
gjorts när det gäller att formulera och genomföra den.
Per dec 2015Trots att konsulter har anlitats i stor omfattning har det förekommit projektförseningar 
som i sin tur har förorsakat kostnadsöverskridanden. Sedan 2015 har omfattningen på 
den nya konsultens arbete minskat.
13. Utformning och uppförande av 
nya slutförvaringsanläggningar för 
mycket lågaktivt och lågaktivt bräns -
le från kärnkraftverket Bohu  nice V1 
vid det nationella förvaret i Mochovce
Budget: 22  miljoner  euro
Tidsfrist: jun 2018Revisionsrättens 
rapport 2011Genomförbarhetsstudien försenades eftersom kärnkraftverket inte lämnade nödvändig 
information.
Per dec 2015Slutförvaret är under uppförande och medfinansieras med nationella medel. En tredje 
dubbelrad, som helt och hållet finansieras av BIDSF, kommer att läggas till. Kostnads -
fördelningen mellan slutförvaring av avfall från Bohunice V1 och slutförvaring av avfall 
från andra anläggningar är oklar.
14. Genomförande av avvecklings -
programmet med hjälp av tillgänglig 
personal
Budget för fas 1: 1,5 miljoner euro
Budget för fas 9: 50 miljoner euroRevisionsrättens 
rapport 2011Organisatoriska förändringar som gör att man tydligt kan avgränsa personal som 
bidrar till övergången från en driftsorganisation till en avvecklingsorganisation har 
inte genomförts. Lämplig övervakning av verksamheten inför avvecklingen har inte 
förekommit.
Per dec 2015Projektet finansierar 246 heltidsekvivalenter av Javys anställda som är sysselsat -
ta med avveckling. Javys har gått från att vara en driftorganisation till att bli en 
avvecklingsorganisation.
15. Mellanlagring av radioaktivt 
avfall vid Bohunice
Budget: 11  miljoner  euro
Ursprunglig tidsfrist: mar 2016
Senaste tidsfrist: aug 2017Revisionsrättens 
rapport 2011Ej granskat.
Per dec 2015Projektet var ursprungligen planerat att genomföras från mars 2013 till mars 2016. 
Byggarbetena började 2015. Projektet väntas nu vara avslutat i augusti 2017. Efter ett 
beslut om att ändra placeringen krävdes en ny miljökonsekvensbedömning och en änd -
ring av bidragsöverenskommelsen. Förseningar i  projektet kommer inte längre att leda 
till förseningar i nedmonteringsprojekt eftersom de sistnämnda kommer att förvaltas 
på ett sådant sätt att medelaktivt avfall inte kommer att produceras förrän anläggning -
en för mellanlagring är klar.
16. Dekontaminering av 
primärkretsen
Ursprunglig budget: 6 miljoner euro
Senaste budget: 5 miljoner euro
Ursprunglig tidsfrist: sep 2014
Senaste tidsfrist: sep 2016
(delen hantering av radioaktivt avfall 
överförd till Javys)Revisionsrättens 
rapport 2011Ej granskat.
Per dec 2015Enligt planerna skulle arbetena påbörjas 2013 och vara avslutade före utgången av 2014. 
Förseningar och olösta tekniska problem har lett till att projektet har lagts på is. Kon -
traktet med den nuvarande leverantören har sagts upp. Projektet måste avslutas innan 
nedmonteringen i det kontrollerade området kan börja, och därför kan förseningar av 
det påverka slutdatumet för avvecklingen.
17 . Databas för avveckling, inbe -
gripet inventering och radiologisk 
karakterisering
Ursprunglig budget: 2,48 miljoner euro
Senaste budget: 3,5 miljoner euro
Ursprunglig tidsfrist: maj 2012
Senaste tidsfrist: dec 2012Revisionsrättens 
rapport 2011Ej granskat.
Per dec 2015Projektet slutfördes 2012, men karakteriseringen och inventeringen måste uppdateras 
regelbundet. Flera delprojekt försenades och drabbades av kostnadsöverskridanden 
på grund av ofullständig information om inventeringen och/eller karakteriseringen av 
avfall.
71 Bilagor Bilaga VIFörseningar och kostnadsöverskridanden som påverkade ett urval av 18 centrala 
projekt för avveckling av infrastruktur och stödprojekt som finansierats av EU:s 
stödprogram sedan 2001
ProjektProjekt -
kostnad
(miljoner 
euro)Avtalad finansiering Total för -
sening 
hittills
(år)Kostnads -
ökning 
hittills
(%)EU
(miljoner 
euro)Nationell
(miljoner 
euro)
Ignalina, 
LitauenMellanlager för använda bränslepatroner
(se bilaga IV, projekt 1)211 206 5 9,2 25 %
Anläggningar för hantering och lagring av fast avfall
(se bilaga IV, projekt 2)184 184 9,0 53 %
Deponianläggning för mycket lågaktivt avfall (fas 1 
buffertlagring)7 6 1 2,8 0 %
Uppförande av deponianläggning för mycket lågaktivt avfall 
(fas 3)8 8 1,0 12 %
Förvaringsplats nära markytan för låg- och medelaktivt kortlivat 
avfall (planering)11 11 1,0 3 %
Totalt för dessa fem projekt 421 415 6
Total avtalad EU-finansiering för avveckling 
2001–2014/2015989
Kozloduj, 
BulgarienLeverans, installering och idrifttagning av återvinnings- och 
konditioneringsutrustning för jonbytarmassor
(den ursprungliga omfattningen har utökats)6 5 1 10,9 132 %
Utformning och uppförande av ett torrförvar för använt kärn -
bränsle (se bilaga IV, projekt 8)73 73 4,3 50 %
Anläggning för återvinning och behandling av fasen för överfö -
ring till fast form från förångarkoncentrattankar (fas 1 slutförd, 
fas 2 avslutad)10 10 4,6 ingen
Anläggning för plasmasmältning (se bilaga IV, projekt 9) 30 21 9 4,2 0 %
Workshoppar om fragmentering och dekontaminering 19 19 2,8 0 %
Utvärdering av den radiologiska inventeringen 1 1 1,3 ingen
Totalt för dessa sex projekt 139 129 9
Total avtalad EU-finansiering för avveckling 2001–2014 360
72 Bilagor Bilaga VIProjektProjekt -
kostnad
(miljoner 
euro)Avtalad finansiering Total för -
sening 
hittills
(år)Kostnads -
ökning 
hittills
(%)EU
(miljoner 
euro)Nationell
(miljoner 
euro)
Bohunice, 
SlovakienBehandling av äldre avfall – slam och absorberande medel 
(slutfört)11 11 3,0 38 %
Dekontaminering av primärkretsen
(se bilaga IV, projekt 16) (inställt)4 4 2,0 0 %
Modifiering av Javys strömförsörjningsplan efter slutgiltig 
stängning av V111 11 1,5 21 %
Ökad kapacitet hos befintliga anläggningar för fragmentering 
och dekontaminering2 2 1,2 13 %
Behandling av äldre avfall 6 4 2 0,4 7 %
Nedmontering av teknisk utrustning i V1:s turbinhall 8 8 – 6 %
Fria utsläpp av avvecklingsmaterial 3 3 – 20 %
Totalt för dessa sju projekt 45 43 2
Total avtalad EU-finansiering för avveckling 2001–2014 228
TotaltTotalt för dessa 18  projekt 605 587 17
Total avtalad EU-finansiering för avveckling 2001–2014 1 577
Källa:  Kommissionen, förslag till årliga arbetsprogram för 2016, förslag till övervakningsrapporter för 2016. Uppgifter från EBRD och det centrala 
projektförvaltningsorganet.
73 Bilagor Bilaga VIIBygge av en anläggning för geologiskt djupförvar för slutförvaring av använt kärn -
bränsle i Olkiluoto i Finland
Olkiluoto på Finlands västkust, nära ett befintligt kärnkraftverk, är platsen för världens första geologiska 
djupförvar för slutförvaring av använt kärnbränsle efter civilt bruk. Det är konstruerat för att ta emot avfall från 
Finlands två kärnkraftverk.
Processen för att ta fram och utforma anläggningen visar de långa tidsperspektiv som man måste räkna med 
i ett sådant företag. År 1983 fattade Finlands regering ett principbeslut om den övergripande tidsplanen och 
strategin för hanteringen av kärnavfall och då inleddes även den geologiska undersökningsprocessen för att 
hitta potentiella platser. Olkiluoto valdes till slutförvaringsplats år 2000. Ett intensivt gräv- och forskningsarbete 
tog vid för att möjliggöra slutförvaring av använt kärnbränsle på mellan 400 och 450 meters djup i berggrun -
den. Omkring 150  miljoner  euro lades på detta arbete. Slutförvaringen av använt kärnbränsle ska enligt planer -
na inledas i början av 2020.
De totala utgifterna kommer att uppgå till cirka 3,5 miljarder euro, varav omkring 1 miljard euro under bygg -
fasen och omkring 2,5 miljarder för driften under period på cirka 100 år. Medel ackumuleras i Statens kärnav -
fallsfond från avgifter på producerad el.
© Posiva Oy.
74 Kommissionens  
svar
Sammanfattning
I
I samband med förhandlingarna om anslutning till Europeiska unionen åtog sig Bulgarien, Litauen och Slovakien att 
stänga och därefter avveckla åtta första generationens kärnreaktorer av sovjetisk konstruktion som inte på ett lönsamt 
sätt kunde uppgraderas till västerländsk säkerhetsstandard.
II
EU hade förbundit sig att bistå dessa länder i  att hantera den utomordentligt stora ekonomiska belastning som avveck -
lingsprocessen innebär.
IV
Kommissionen anser att EU:s ekonomiska stöd på ett effektivt sätt har mildrat de ekonomiska konsekvenserna av stäng -
ningen i  förtid och avvecklingsprocessen är i  full gång. Kommissionen noterar emellertid att avveckling är en komplex 
process som tar lång tid och sträcker sig längre än den sjuåriga fleråriga budgetramen, i många fall över två årtionden.
De uppdaterade avvecklingsplanerna och tillhörande kostnadsuppskattningar som godkändes i  den fleråriga budget -
ramen för 2014–2020 ligger till grund för programplaneringen i  de tre medlemsstaterna. Inom ramen för dessa arrange -
mang övervakar kommissionen på nära håll framstegen mot slutstatus för avvecklingen, samtidigt som den högsta 
säkerhetsnivån upprätthålls.
V
Avvecklingen består i allmänhet av två huvudsakliga faser: i) efter stängning (då reaktorn fortfarande har drifttillstånd på 
grund av förekomsten av använt bränsle) och ii) avveckling/nedmontering.
Slovakien och Bulgarien befinner sig i den andra fasen medan Litauen, på grund av förekomsten av använt bränsle i en av 
reaktorerna, fortfarande befinner sig i  fasen efter stängning.
Kommissionen anser i likhet med medlemsstaterna att inga kärnkraftverk som omfattas av stödprogrammet för kärn -
kraftsavveckling (NDAP) kan startas om på ett lönsamt sätt. Kommissionen är medveten om att, såsom noterats i andra 
jämförbara avvecklingsåtgärder, de kritiska tekniska utmaningarna med att avveckla reaktorerna uppstår i  framtiden.
VI
Avvecklingsprogrammen har kommit olika långt och nått olika utvecklingsnivå i de tre medlemsstaterna.
Programmen i Bohunice (Slovakien) och Kozloduy (Bulgarien) har kommit längst och beräknas vara avslutade 2025 res -
pektive 2030. Det senare programmet kortades med fem år när det reviderades 2011.
I Ignalina (Litauen) är avvecklingen av reaktorer av Tjernobyltyp en process som är den första i sitt slag och innebär de 
största utmaningarna.
Trots de framsteg som redan har gjorts är kommissionen medveten om att avvecklingsprogrammen kontinuerligt behö -
ver förbättras.
Kommissionens svar 75
Rekommendation 1
Kommissionen noterar att rekommendationerna 1 a och 1 b riktar sig till medlemsstaterna.
Kommissionen godtar rekommendation 1 c i  den mån som den berörs av den. Kommissionen stöder tanken på ett för -
bättrat utbyte av bästa praxis och tekniskt kunnande och kommer att uppmuntra medlemsstaterna att genomföra detta.
a) Kommissionen har redan förbättrat den aktuella fleråriga budgetramen och inrättat en omfattande ram för program-
planering, projektförvaltning och övervakning som medlemsstaterna ska följa.
b) Kommissionen inser att know-how och kompetens behöver byggas upp kontinuerligt men noterar att utnyttjandet 
av externa experter är fördelaktigt inom vissa specialistområden.
c) Kommissionen har redan vidtagit åtgärder för att främja en öppen och transparent miljö, underlätta utbyte av bästa 
praxis och kunskaper samt främja standardiseringsprocesser i syfte att bland annat öka konkurrenskraften och för -
bättra säkerheten.
VII
Kommissionen inser betydelsen av en ansvarsfull och säker hantering av använt bränsle och radioaktivt avfall. Den kom -
mer att yttra sig om de nationella programmen och under 2016 rapportera till parlamentet och rådet om genomförandet 
av direktiv 2011/70/Euratom.
Kommissionen noterar dessutom att frågor kring slutförvaring av högaktivt avfall och hantering av använt bränsle går 
utanför tillämpningsområdet för stödprogrammet för avveckling.
Rekommendation 2
a) Kommissionen godtar rekommendationen. Kommissionen kommer att peka ut riktningen redan i de yttranden som 
den ska lämna under 2016/2017 om de nationella programmen enligt direktiv 2011/70/Euratom. Det blir inledningen 
till den debatt som ska äga rum under 2017 om alternativ för slutförvaring, inbegripet regionala och andra EU-basera -
de lösningar. Kommissionen kommer därför att befinna sig i ett bättre läge för att formulera de politiska alternativen 
och en färdplan för 2018.
b) Kommissionen noterar att rekommendationen riktar sig till medlemsstaterna och redan har tagits upp ge -
nom bedömningen av de nationella programmen och det yttrande som kommissionen kommer att lämna till 
medlemsstaterna.
VIII
Kommissionen medger att medfinansiering inte systematiskt uppnås på den enskilda projektnivån. Den noterar att den 
aktuella rättsliga grunden inte erbjuder någon tydlig definition av medfinansiering eller en minimiandel som ska uppnås. 
Kommissionen noterar, vilket revisionsrätten också har redovisat, att Litauens, Bulgariens och Slovakiens totala bidrag till 
deras respektive avvecklingsprogram uppgår till 1,09  miljarder  euro.
Rekommendation 3
Kommissionen noterar att denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna. Kommissionen kommer att stödja den 
åtgärd som revisionsrätten rekommenderar genom sin satsning på att införa väldefinierade nivåer av medfinansiering 
i anslutning till stödprogrammet för kärnkraftsavveckling, och på så sätt främja principen att förorenaren betalar. I det 
sammanhanget kommer kommissionen att diskutera med medlemsstaterna och kritiskt undersöka den nivå av med -
finansiering som medlemsstaterna föreslår i  det årliga arbetsprogrammet för 2017.
Kommissionens svar 76
Rekommendation 4
Kommissionen godtar rekommendationen.
Den medger att medfinansiering bidrar till ett effektivt och ändamålsenligt genomförande av programmet och ökar 
medlemsstaternas egenansvar. Kommissionen kommer att vidta åtgärder för att klargöra betydelsen av ”välgrundade 
undantagsfall” som det nu hänvisas till i reglerna och kritiskt granska nivån av medfinansiering som medlemsstaterna 
föreslår i  det årliga arbetsprogrammet för 2017.
Rekommendation 5
Kommissionen godtar delvis rekommendationen. Kommissionen kommer att genomföra en konsekvensbedömning 
i linje med kraven i budgetförordningen och agendan för bättre lagstiftning när det gäller förslag till nya initiativ. I kon -
sekvensbedömningen undersöks om finansieringen ska fortsätta och i  så fall vilka de lämpligaste finansieringsmeka -
nismerna är. Om bedömningen skulle leda till slutsatsen att finansieringen behöver fortsätta under nästa fleråriga 
budgetram, efter 2020, kommer kommissionen att ta hänsyn till revisionsrättens rekommendation och se till att finansie -
ringsmekanismen inbegriper incitament för att fortsätta avvecklingen, bland annat genom att vara tidsbegränsad och 
bygga på en lämplig medfinansiering från medlemsstaterna.
Rekommendation 6
Kommissionen godtar delvis rekommendationen.
Kommissionen är i  färd med att identifiera kostnader som inte gäller avvecklingsverksamhet. Processen kommer att vara 
avslutad vid utvärderingen efter halva tiden och eventuella åtgärder kommer att föreslås för att dessa kostnader ska 
kunna fasas ut under 2018.
Kommissionen anser emellertid att vissa grundläggande funktioner, exempelvis säkerhet, inte bör uteslutas från 
EU-finansiering.
Rekommendation 7
Kommissionen godtar rekommendationen och noterar att åtgärder redan har vidtagits. Bedömningen pågår och kom -
mer att vara avslutad senast i oktober 2016.
Rekommendation 8
Kommissionen godtar rekommendationen och medger att frågan är viktig.
Kommissionen har påbörjat hanteringen av denna rekommendation i  samband med genomförandet av avfallsdirektivet. 
Kommissionen ser för närvarande över de nationella program som lämnats in enligt avfallsdirektivet och har planerat för 
en rad undersökningar för att samla in information och genomföra ytterligare kontroller.
Kommissionens svar 77
Inledning
20
Läget för EU:s kärnenergi har genomgått betydande förändringar under det senaste årtiondet i  och med antagandet av 
lagstiftningen om riktmärken på europeisk nivå om kärnkraftssäkerhet, radioaktivt avfall och hantering av använt bränsle 
och strålskyddsåtgärder. Kommissionen har under 2016 dessutom antagit ett nytt vägledande program för kärnenergi, 
vilket för första gången omfattar finansieringsbehov relaterade till kärnkraftverks avveckling och till hantering av radio -
aktivt avfall och använt bränsle, inklusive finansiering av långsiktiga lösningar, såsom uppförande av geologiska anlägg -
ningar för djupförvar.
I direktivet om radioaktivt avfall (rådets direktiv 2011/70/Euratom) fastställs en gemenskapsram för ansvarsfull och säker 
hantering av använt bränsle och radioaktivt avfall för att undvika att belasta framtida generationer med otillbörliga 
bördor. Direktivet går längre än den gemensamma konventionen genom att medlemsstaterna måste ha ett nationellt 
program för att genomföra en politik för använt bränsle och hantering av radioaktivt avfall.
Kommissionen har för att avsikt att, genom det vägledande programmet för kärnenergi och avfallsdirektivet, för första 
gången ta fram en totalbild över samtliga kostnader förbundna med avveckling och avfallshantering och hur medlems -
staterna säkerställer att dessa finansieras i  enlighet med principen om att förorenaren betalar.
Iakttagelser
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 38–40
Kommissionen anser i likhet med medlemsstaterna att inga kärnkraftverk som omfattas av stödprogrammet för kärn -
kraftsavveckling (NDAP) kan startas om på ett lönsamt sätt.
40 första strecksatsen
Kommissionen medger att de förväntade resultaten i  fråga om utfärdande av tillstånd inte har uppfyllts för kraftverket 
i Ignalina, på grund av förekomsten av använt bränsle inom anläggningen, men noterar också att nedmonteringen av 
turbinhallen i  kärnkraftverket i  Ignalina effektivt säkerställer att processen är oåterkallelig.
40 andra strecksatsen
När det gäller kärnkraftverket i  Kozloduy (Bulgarien) noterar kommissionen att de ytterligare tillstånd som fortfarande 
kan behövas avser arbete som kan uppstå efter att processen är oåterkallelig.
40 tredje strecksatsen
När det gäller kärnkraftverket i Bohunice (Slovakien) är den aktuella statusen i linje med avvecklingsplanen och det 
beräknade slutdatumet 2025.
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 41–42
Samtidigt som kommissionen medger att de största utmaningarna ännu återstår noterar den att det nuläge som illustre -
ras i tabell 3 följer avvecklingsplanerna och de planerade slutdatumen för alla tre medlemsstaterna. De största nedmon -
teringarna i  reaktorbyggnaderna kan ske först i  slutet av avvecklingsprocessen.
Kommissionens svar 78
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 43–46
Stödprogrammet för kärnkraftsavveckling omfattar avvecklingsprocessen och infrastruktur för avfallshantering, bland 
annat långsiktigt säker förvaring av avfall och slutförvaring av lågaktivt avfall. Lågaktivt avfall utgör normalt över 90 
procent av avfallsvolymen, och utvecklade lösningar för slutförvaring finns. Slutförvaring av använt bränsle och högaktivt 
avfall hör till medlemsstaternas ansvar enligt direktivet om radioaktivt avfall, och omfattar allt sådant avfall som produce -
ras i  medlemsstaten.
48
Enligt direktiv 2011/70/Euratom ska varje medlemsstat ansvara för genomförandet av sitt nationella program för han -
tering av använt bränsle och radioaktivt avfall, vilket ska omfatta alla typer av använt bränsle och radioaktivt avfall 
under deras jurisdiktion liksom alla stadier av använt bränsle och hantering av radioaktivt avfall från framställning till 
slutförvaring.
Kommissionen sammanställer för första gången en övergripande bild av medlemsstaternas planer när det gäller slutför -
varing och tillhörande kostnader.
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 49–52
Kommissionen kommer att undersöka de ekonomiska, juridiska och sociala effekterna av delad slutförvaring eftersom 
delade anläggningar för hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, inklusive anläggningar för slutförvaring, 
skulle kunna vara ett fördelaktigt, säkert och kostnadseffektivt alternativ.
53
Medlemsstaterna ska för första gången meddela kommissionen innehållet i sina nationella program senast i augusti 2015. 
Inom sex månader efter meddelandet kan kommissionen begära klargöranden och/eller framföra sin uppfattning om 
huruvida innehållet i  det nationella programmet överensstämmer med direktivet. Medlemsstaterna ska tillhandahålla det 
begärda klargörandet och/eller informera kommissionen om eventuella revideringar av de nationella programmen inom 
sex månader från kommissionens begäran.
Medlemsstaterna ska för första gången lämna en rapport till kommissionen om genomförandet av detta direktiv senast 
i augusti 2015, och därefter vart tredje år.
Baserat på medlemsstaternas rapporter ska kommissionen lämna följande till Europaparlamentet och rådet:
a) En rapport om framstegen med genomförandet av detta direktiv.
b) En inventering av radioaktivt avfall och använt bränsle som finns på gemenskapens territorium samt framtidsutsikter.
Förfarandet är det första i sitt slag och kommissionen avser att ta lärdom av det för att försöka förbättra och harmonisera 
framtida rapportering. För detta specifika förfarande behövde kommissionen ta hänsyn till de nationella programmen 
i samtliga 28 medlemsstater liksom till de nationella rapporterna. Mot bakgrund av detta och för att få en fullständig bild 
tog kommissionen hänsyn till de nationella programmens bedömningsförfarande i  sin tidsplan för rapporten till parla -
mentet och rådet. Rapporten beräknas vara klar under fjärde kvartalet 2016.
Kommissionens svar 79
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 60–68
Kommissionen är medveten om att ett antal avvecklingsprojekt försenades särskilt under den föregående fleråriga bud -
getramen. Kommissionen har ställt högre krav när det gäller planering, övervakning och rapportering för 2014–2020 och 
följer noga projektens genomförande genom skrivbordsgranskningar och på plats.
Förseningarna i  Bulgarien och Slovakien påverkar för närvarande inte slutdatumet.
69
Kommissionen anser att det är av yttersta vikt att kärnkraftsoperatörer/innehavare av avvecklingstillståndet bygger upp 
know-how och kompetens framför allt inom projektledning. Inom vissa specialistområden är det emellertid fördelaktigt 
att utnyttja externa experter.
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 73–74
Under det senaste årtiondet har utsikterna när det gäller kärnkraftsavveckling utvecklats avsevärt. Kommissionen har 
bidragit till att förbättra kostnadsuppskattningar för avvecklingsprogram och deltagit i  utarbetandet av International 
Structure for Decommissioning Costing of Nuclear Installations (den internationella strukturen för kalkylering av avveck -
lingskostnader för kärntekniska anläggningar) under 2012 tillsammans med OECD/NEA. Kostnadsuppskattningen för 
avveckling behöver fortfarande utvecklas ytterligare och det är en fråga av stort intresse i  hela världen, eftersom OECD/
NEA och IAEA fortfarande är relativt aktiva när det gäller att hantera kostnadsuppskattningar och osäkerhet. Kommis -
sionen stöder dessa åtgärder fullt ut.
Kommissionen noterar att de viktigaste kostnaderna ökade 2011 vilket också framgår av figur  16. Förändringen återspeg -
lar de förbättringar som gjorts i  programförvaltningen som ett resultat av den tidigare revisionen, framför allt i  Bulgariens 
och Slovakiens program.
75
Inget finansieringsunderskott förväntas under perioden 2014–2020 eftersom kommissionen har ökat sin övervakning och 
granskning av programmen. Kommissionen har också inlett en fördjupad bedömning av hur robusta finansieringspla -
nerna är, vilken beräknas vara avslutad i slutet av oktober 2016.
Kommissionen har dessutom använt QUEST-modellen för analys och forskning kring makroekonomisk politik (som kom -
missionen använder för prognoser) för att prova olika scenarier för programmen efter 2020. Det huvudsakliga resultatet 
var att även vid sämsta tänkbara scenario kan medlemsstaterna finansiera avvecklingsprogrammen med försumbar eller 
liten inverkan på sina makroekonomiska parametrar.
Med hänsyn till budgetramen efter 2020 kommer kommissionen att genomföra en konsekvensbedömning i  linje med 
kraven i  budgetförordningen och agendan för bättre lagstiftning när det gäller förslag till nya initiativ, samtidigt som inga 
åtaganden om finansiering efter 2020 sker vid den här tidpunkten. I  konsekvensbedömningen undersöks om finansie -
ringen ska fortsätta och i så fall vilka de lämpligaste finansieringsmekanismerna är. Se kommissionens svar på rekommen -
dation 5.
77
Kommissionen har dessutom utökat programplaneringen under den fleråriga budgetramen för 2014–2020 och en för -
utsättning är nu att avvecklings- och finansieringsplaner lämnas in. För närvarande bedömer en oberoende expert hur 
fullständiga och robusta planerna är.
Kommissionens svar 80
80
Kommissionen har begärt en noggrann analys av bemanningen vid kärnkraftverket i Ignalina med hänsyn till behovet att 
inte äventyra anläggningens säkerhet, och med tanke på förekomsten av använt bränsle i reaktorn och den relativt högre 
risk som fortfarande föreligger.
82
Kommissionen är medveten om risken att otillräckliga incitament för att behålla bemanningen på en absolut nödvändig 
nivå kan leda till ökade kostnader. Sedan flera år vidtas olika åtgärder för att minska risken, bland annat en systematisk 
bedömning av fördelarna med att lägga ut åtgärder och en årlig kvantitativ bemanningsplan baserad på de planerade 
åtgärderna. Diskussioner pågår om praktiska sätt att ytterligare använda medfinansieringssystem för att anpassa lokala 
berörda parters intressen till kommissionens.
84
Kommissionen noterar att investeringsunderskotten minskar i  både Bulgarien och Slovakien. Kommissionens bedöm -
ningar bygger på avvecklingsplanen och tillgängliga resurser. De kommer att bedömas på nytt utifrån resultatet av 
utvärderingen efter halva tiden.
85
Kommissionen är medveten om att det krävs ytterligare arbete för att bedöma avvecklingskostnaden. Detta medges 
också av andra internationella organisationer såsom OECD/NEA och IAEA. Kommissionen följer noga utvecklingen på 
området och har en expertgrupp inom finansiering av avveckling genom vilken den kommer att inrikta sina satsningar på 
området.
När det gäller programmen i fråga har kommissionen ett mer konservativt och försiktigt synsätt än medlemsstaterna. 
I fallet med Bulgarien och Slovakien är emellertid den allmänna trenden för finansieringsunderskottet nedåtgående.
Se även kommissionens svar på punkt 75 och rekommendation 5.
87
Kommissionens tjänst för internrevision hade redan identifierat dessa svagheter i  förvaltnings- och kontrollsystemet. En 
handlingsplan har därför funnits sedan 2015 och håller för närvarande på att genomföras. De viktigaste åtgärder som 
tar upp den fråga som revisionsrätten betonade kommer att vara avslutade i slutet av oktober 2016, och ytterligare en 
uppsättning överenskomna åtgärder ska genomföras före årets slut.
Gemensamt svar på punkterna 89–90:
Med tanke på att dessa anläggningar på grund av ett politiskt beslut stängdes i förtid är det logiskt att medlen inte kan 
täcka hela avvecklingskostnaden. En av de utlösande faktorerna för EU:s ekonomiska stöd var att minska den ekonomiska 
belastningen i  vissa medlemsstater.
Kommissionens svar 81
91
Den rättsliga grunden innehåller ingen nivå för den nationella medfinansieringen. Den hänvisar endast till behovet av 
att fortsätta den tidigare inrättade praxisen med medfinansiering. Även om medfinansiering inte alltid uppnås på den 
enskilda projektnivån kommer sådan att finnas på den övergripande programnivån.
Litauens, Bulgariens och Slovakiens totala bidrag till deras respektive avvecklingsprogram uppgår till 1,09 miljarder euro.
92
Kommissionen anser att målsättningen att öka den nationella medfinansieringen är viktig. På detta stadium har kommis -
sionen emellertid inte möjlighet att göra bestämda åtaganden rörande revisionsrättens rekommendation att öka med -
lemsstaternas medfinansiering senast i  slutet av 2016. De möjliga alternativen kommer att granskas under utvärderingen 
av programmet efter halva tiden, som ska genomföras under 2017.
93
Avvecklingsplaner och kostnadsuppskattningar som godkändes enligt den fleråriga budgetramen för 2014–2020 ligger 
till grund för programplaneringen i de tre medlemsstaterna. Slutförvaring av använt bränsle och högaktivt avfall hör till 
medlemsstaternas ansvar enligt direktivet om radioaktivt avfall och ingår därför inte i NDAP .
94
I direktiv 2011/70/Euratom fastställs att kostnaderna för hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall ska bäras 
av dem som genererat materialet (artikel 4.3 e), och det slås också tydligt fast att ansvaret ligger på de organ som är del -
aktiga i de olika stadierna av hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall (artikel 5.1 f), och att medlemsstaterna 
ska säkerställa att det nationella ramverket innehåller krav på att tillräckliga ekonomiska resurser finns tillgängliga när de 
behövs ... särskilt för hanteringen av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, varvid vederbörlig hänsyn ska tas till det 
ansvar som de som genererar det använda kärnbränslet och det radioaktiva avfallet har (artikel 9).
95
Kommissionen prioriterar medlemsstaternas genomförande av avfallsdirektivet. Översynen av medlemsstaternas natio -
nella program pågår för närvarande och där kommer alla dessa frågor att tas upp.
96
Avvecklingsplanerna innefattar kostnaden för hantering av använt bränsle och radioaktivt avfall, enligt kraven i  NDAP-be -
stämmelserna. De innefattar inte kostnaden för slutförvaringsprojekt som ska inledas på längre sikt. Däremot innefattar 
de kostnaden för lagringsanläggningar för att överbrygga klyftan.
Kommissionens svar 82
Slutsatser och rekommendationer
107
Sedan revisionen 2011 har kommissionen infört ett antal viktiga förbättringar när det gäller programplanering och pro -
jekthantering. I den rättsliga grunden för 2014–2020 har specifika målsättningar införts, som mäts med centrala resultat -
indikatorer, samt en ny ram för övervakning och rapportering.
Kommissionen anser att detta har lett till att EU:s ekonomiska stöd på ett effektivt sätt har mildrat de ekonomiska konse -
kvenserna av stängningen i  förtid och avvecklingsprocessen är i  full gång. Kommissionen noterar emellertid att avveck -
ling är en komplex process som tar lång tid och som går längre än den sjuåriga fleråriga budgetramen och i många fall 
överstiger två årtionden.
De uppdaterade avvecklingsplanerna och tillhörande kostnadsuppskattningar som godkändes i  den fleråriga budget -
ramen för 2014–2020 ligger till grund för programplaneringen i  de tre medlemsstaterna. Inom ramen för dessa arrange -
mang övervakar kommissionen på nära håll framstegen mot slutstatus för avvecklingen, samtidigt som den högsta 
säkerhetsnivån upprätthålls.
Kommissionens gemensamma svar på punkterna 108–111:
Kommissionen övervakar aktivt genomförandet i  riktning mot att uppnå de målsättningar som anges i  rådets förord -
ningar och rapporterar varje år till parlamentet och rådet.
Avvecklingen består i allmänhet av två huvudsakliga faser: i) perioden efter stängning (då reaktorn fortfarande har drift -
tillstånd på grund av förekomsten av använt bränsle) och ii) avveckling/nedmontering.
Slovakien och Bulgarien befinner sig i den andra fasen medan Litauen, på grund av förekomsten av använt bränsle i en av 
reaktorerna, fortfarande befinner sig i  fasen efter stängning.
Kommissionen anser i likhet med medlemsstaterna att inga kärnkraftverk som omfattas av stödprogrammet för kärn -
kraftsavveckling (NDAP) kan startas om på ett lönsamt sätt. Kommissionen är medveten om att, såsom noterats i andra 
jämförbara avvecklingsåtgärder, de kritiska tekniska utmaningarna med att avveckla reaktorerna uppstår i  framtiden.
Rekommendation 1 – Se till att avvecklingen går framåt
Kommissionen noterar att rekommendationerna 1 a och 1 b riktar sig till medlemsstaterna.
Kommissionen godtar rekommendation 1 c i  den mån som den berörs av den. Kommissionen stöder tanken på ett för -
bättrat utbyte av bästa praxis och tekniskt kunnande och kommer att uppmuntra medlemsstaterna att genomföra detta.
a) Inom den aktuella fleråriga budgetramen har kommissionen prioriterat inrättandet av en övergripande ram för 
programplanering, projekthantering och övervakning som medlemsstaterna ska arbeta inom. Kommissionen har 
dessutom infört resultatvärdemetoden (EVM) för att bedöma projektresultat och framsteg på ett objektivt sätt. Den 
fullständiga effekten av dessa förändringar förväntas under de kommande åren.
b) Kommissionen anser att det är av yttersta vikt att kärnkraftsoperatörer/innehavare av avvecklingstillstånd bygger 
upp know-how och kompetens, framför allt inom projektledning, och identifierar de områden där utlokalisering av 
tjänster tillför värde. Inom vissa specialistområden är det fördelaktigt att utnyttja externa experter.
c) Kommissionen försöker främja en öppen och transparent miljö, underlätta utbyte av bästa praxis och kunskaper, 
främja standardiseringsprocesser med syfte att bland annat öka konkurrenskraften samt förbättra säkerheten.
Kommissionens svar 83
För att stödja målet återaktiverade kommissionen under 2015 gruppen inom finansiering av avveckling, som består av 
nationella experter som tillhandahåller aktuell kunskap om avvecklingskostnader och hantering av finansiering.
Kommissionen kommer dessutom att utnyttja sitt deltagande i  internationella forum och arbetsgrupper för att dela med 
sig av den erfarenhet som vunnits genom förvaltning av avvecklingsprogrammen. Framför allt kommer åtgärder i  sam -
arbete med IAEA och OECD/NEA att fortsätta.
112
När det gäller rapporten om medlemsstaternas planer, se kommissionens svar på punkt  53.
Kommissionen bedömer för närvarande de nationella programmen i  samtliga 28 medlemsstater. Förfarandet är det första 
i sitt slag och kommissionen avser att ta lärdom av det för att försöka förbättra och harmonisera framtida rapportering. 
För detta specifika förfarande behövde kommissionen ta hänsyn till de nationella programmen i  samtliga 28 medlems -
stater liksom till de nationella rapporterna. Mot bakgrund av detta och för att få en fullständig bild tog kommissionen 
hänsyn till de nationella programmens bedömningsprocess i sin tidsplan för rapporten till parlamentet och rådet. Rap -
porten beräknas vara klar under fjärde kvartalet 2016.
Rekommendation 2 – Lösningar för slutförvaring av använt kärnbränsle
a) Kommissionen godtar rekommendationen. Kommissionen fäster stor betydelse vid säker och ansvarsfull hantering 
av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall för att undvika att belasta framtida generationer med otillbörliga bördor. 
I detta sammanhang kommer kommissionen att peka ut riktningen redan i de yttranden som den ska lämna under 
2016/2017 om de nationella programmen enligt direktiv 2011/70/Euratom. Det blir inledningen till den debatt som 
kommer att äga rum under 2017 om alternativ för slutförvaring, inbegripet möjligheten till regionala och andra 
EU-baserade lösningar. Kommissionen kommer därför att befinna sig i ett bättre läge för att formulera de politiska 
alternativen och en färdplan för 2018.
b) Kommissionen noterar att denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna. Kommissionen noterar också 
att detta redan hanteras genom bedömningen av de nationella programmen och det yttrande som kommissionen 
kommer att lämna till medlemsstaterna. Kommissionen avser att inleda en undersökning under 2017 för att bedöma 
medlemsstaternas kostnadsuppskattningar för avfallshantering.
113
Avvecklingsplaner som godkändes enligt den fleråriga budgetramen för 2014–2020 ligger till grund för programpla -
neringen i de tre medlemsstaterna. Kostnaden för slutförvaring av använt kärnbränsle och högaktivt avfall anses inte 
komma i fråga enligt NDAP och ingår inte i utgångsvärdet. Slutförvaring av använt kärnbränsle och högaktivt avfall hör 
till medlemsstaternas ansvar enligt direktivet om radioaktivt avfall. NDAP bör säkerställa att unionens relevanta åtgärder 
är kompletterande och konsekventa, för att respektera proportionalitetsprincipen.
114
Kommissionen betonar att enligt den fleråriga budgetplanen för 2014–2020 föreligger inga underskott i  finansieringen av 
de överenskomna målsättningarna.
Rekommendation 3 – Följa principen att förorenaren betalar genom att öka den 
nationella finansieringen 2014–2020 och därefter
Kommissionen noterar att denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.
Kommissionen kommer att stödja den åtgärd som revisionsrätten rekommenderar genom sin satsning på att införa 
väldefinierade nivåer av medfinansiering, och på så sätt främja principen att förorenaren betalar. I  det sammanhanget 
kommer kommissionen att diskutera med medlemsstaterna och kritiskt undersöka den nivå av medfinansiering som 
medlemsstaterna föreslår i  det årliga arbetsprogrammet för 2017.
Kommissionens svar 84
Rekommendation 4 – Ökning av den nationella medfinansieringen under 
finansieringsperioden 2014–2020
Kommissionen godtar rekommendationen.
Kommissionen medger att medfinansiering bidrar till ett effektivt och ändamålsenligt genomförande av programmet 
och ökar medlemsstaternas egenansvar. Den nuvarande rättsliga grunden innehåller emellertid ingen specifik nivå för 
denna medfinansiering. Kommissionen kommer därför att som ett första steg vidta åtgärder för att klargöra betydelsen 
av ”välgrundade undantagsfall” som det nu hänvisas till i reglerna, och kritiskt granska nivån av medfinansiering som 
medlemsstaterna föreslår i  det årliga arbetsprogrammet för 2017.
Rekommendation 5 – Upphöra med de särskilda finansieringsprogrammen för 
kärnkraftsavveckling i Litauen, Bulgarien och Slovakien efter 2020
Kommissionen godtar delvis rekommendationen. Kommissionen kommer att genomföra en konsekvensbedömning 
i linje med kraven i budgetförordningen och agendan för bättre lagstiftning när det gäller förslag till nya initiativ. I kon -
sekvensbedömningen undersöks om finansieringen ska fortsätta och i  så fall vilka de lämpligaste finansieringsmekanis -
merna är. Om bedömningen skulle leda till slutsatsen att finansieringen behöver fortsätta för nästa fleråriga budgetram, 
efter 2020, kommer kommissionen att ta hänsyn till revisionsrättens rekommendation och se till att finansieringsmeka -
nismen inbegriper incitament för att fortsätta avvecklingen, bland annat genom att vara tidsbegränsad och bygga på en 
lämplig medfinansiering från medlemsstaterna.
118
Kommissionen har begärt en noggrann analys av bemanningen vid kärnkraftverket i Ignalina med hänsyn till behovet att 
inte äventyra anläggningens säkerhet, och med tanke på förekomsten av återstående använt bränsle i  reaktorbyggna -
derna, den tillhörande risken och behovet av att upprätthålla viktiga säkerhetsfunktioner.
Rekommendation 6 – EU-finansiering endast av kostnader för avveckling
Kommissionen godtar delvis rekommendationen.
Kommissionen är i  färd med att identifiera kostnader som inte gäller avvecklingsverksamhet. Processen kommer att vara 
avslutad vid utvärderingen efter halva tiden och eventuella åtgärder kommer att föreslås för att dessa kostnader ska 
kunna fasas ut under 2018.
Kommissionen anser emellertid att vissa grundläggande funktioner, exempelvis säkerhet, inte bör uteslutas från 
EU-finansiering.
Rekommendation 7 – Förbättra kommissionens tillsyn
Kommissionen godtar rekommendationen och åtgärder har redan vidtagits. Bedömningen av förhandsvillkoren kommer 
att vara avslutad senast i oktober 2016.
Rekommendation 8 – Redovisning
Kommissionen godtar rekommendationen och medger att frågan är viktig.
Kommissionen har påbörjat hanteringen av denna rekommendation i  samband med genomförandet av avfallsdirektivet. 
Kommissionen ser för närvarande över de nationella program som lämnats in enligt avfallsdirektivet och har planerat för 
en rad undersökningar för att samla in information och genomföra ytterligare kontroller.
HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Händelse Datum
Revisionsplanen antas / Revisionen inleds 25.3.2015
Den preliminära rapporten skickas till kommissionen (eller till ett annat revisionsobjekt) 2.5.2016
Den slutliga rapporten antas efter det kontradiktoriska förfarandet 14.7. 2016
Svaren från kommissionen (eller från ett annat revisionsobjekt) har tagits emot på alla 
språk15.7.2016
Avvecklingen av åtta kärnreaktorer av sovjetisk 
konstruktion i  Litauen, Bulgarien och Slovakien var ett 
villkor för ländernas anslutning till EU. Vi konstaterade att 
de finansieringsprogram som EU har upprättat för att 
uppfylla detta krav inte har skapat rätt incitament för en 
planenlig och kostnadseffektiv avveckling. Vissa framsteg 
har gjorts, men projekt för central infrastruktur försenades 
och de stora utmaningarna med arbetet i de kontrollerade 
områdena återstår ännu. År 2020 bör EU-stödet uppgå till 
3,8 miljarder euro. Den uppskattade totala kostnaden för 
avvecklingen kommer att vara minst 5,7 miljarder euro. 
Om kostnaderna för slutförvaring av högaktivt avfall 
beaktas kan kostnaderna bli dubbelt så höga.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN