·Förebygga och bekämpa rasism, främlingsfientlighet, homofobi och andra former av intolerans.

Programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap 2014–2020 ersatte de program som var i kraft under programperioden 2007–2013, nämligen Daphne III-programmet, programmet Grundläggande rättigheter och medborgarskap och två av politikområdena i Progressprogrammet, nämligen antidiskriminering och jämställdhet.

Denna rapport analyserar alla de årliga arbetsprogrammen från 2014 till 2020, men all verksamhet hade inte inletts vid tidpunkten för denna utvärdering. Därför fastställdes brytdatumet till den 31 december 2020 för att avgränsa omfattningen av denna rapport. Den andra delen av efterhandsutvärderingen kommer att komplettera översikten genom att analysera all kvarvarande verksamhet.

I denna rapport beskrivs programmets resultat, i enlighet med skyldigheten i artikel 13.2 c i programmets rättsliga grund (förordningen). Enligt förordningen ska Europeiska kommissionen överlämna en efterhandsutvärdering av programmet till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2021. Efterhandsutvärderingen ska bedöma programmets långsiktiga verkningar och hur hållbara dessa verkningar är, för att ge underlag för ett beslut om ett efterföljande program. Ett betydande antal projekt (över 40 %) pågick dock fortfarande under 2021 på grund av sin fleråriga livslängd. Denna situation har förvärrats av covid-19-pandemin, vilket har lett till att flera projekts varaktighet har förlängts. Därför är en omfattande utvärdering av programmets långsiktiga resultat och verkningar endast möjlig i ett senare skede.

Särskilt mål 2: Förebygga och bekämpa rasism, främlingsfientlighet, homofobi och andra former av intolerans

Förebygga och bekämpa rasism, främlingsfientlighet, homofobi och andra former av intolerans

Tabell 1. Planerat budgetbelopp per år

2.3.Genomförande

Sammanlagt 81 förslagsinfordringar planerades under perioden 2014–2020. Det största antalet av dessa infordringar omfattade det särskilda målet att förebygga våld (Daphne), med 18 infordringar. Eftersom det särskilda målet om konsumenträttigheter endast finansierades genom upphandling anordnades inga förslagsinfordringar för detta. Totalt beviljades 942 verksamhetsbidrag och driftsbidrag under hela programmets löptid.

Den största andelen verksamheter som finansierades genom projekt inom programmet mellan 2016 och 2020 kan klassificeras som utbildningsverksamhet (35 %).

Figur 1. Typer av verksamhet som finansieras per år (2016–2020)

Anmärkning: Y-axeln mäter antalet verksamheter. Projekt kan hänföras till mer än en typ av verksamhet. Uppgifterna före införandet av e-bidrag 2016 var i ett annat format och kunde inte användas för denna analys.

Källa: Projektdokument från GD Rättsliga frågor (verksamhetsbidrag och driftsbidrag).

Ideella organisationer stod för majoriteten av stödmottagarna under perioden 2016–2020 (57 %).

Upphandling var en viktig finansieringsmekanism för ett antal särskilda mål och motsvarade totalt 345 avtal under hela perioden. Rasism och andra former av intolerans var det särskilda mål som mest utnyttjade detta finansieringsalternativ, med 112 upphandlingsavtal under perioden.

Totalt anslogs cirka 81 miljoner euro till upphandlingsavtal för tjänster. Den vanligaste typen av upphandling var för analys- och övervakningsverksamhet.

Enligt de insamlade uppgifterna riktades mest stöd till ungdomar (inklusive barn) under 2014–2015, följt av kvinnor och studenter. Under 2016–2020 ökade granulariteten i målgrupperna och yrkesverksamma blev den grupp som fick mest stöd, följt av kvinnor och barn. Andra viktiga grupper är EU-medborgare, ungdomar och lokalsamhällen.

2.4.Programmets viktigaste framgångar

Införandet av ett system med indikatorer för programmet var användbart för att mäta resultaten. I artikel 14 i förordningen om programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap anges indikatorer som ska tjäna som grund för övervakning och utvärdering.

De uppgifter som samlats in från projektrapporter visar att minst 80 miljoner människor nåddes genom informationskampanjer eller deltog i evenemang för att höja medvetenheten mellan 2016 och 2020. Denna siffra omfattar olika målgrupper, varav den största är allmänheten (cirka 46 miljoner), följt av EU-medborgare (cirka 19 miljoner), kvinnor (cirka 4 miljoner), forskarsamhället, det civila samhället, beslutsfattare, medier (cirka 3 miljoner), hbt-personer (cirka 1 miljon) och personer som företräder företag (cirka 1 miljon).

Dessutom deltog omkring 85 000 personer i evenemang för utbyte och ömsesidigt lärande, och minst 1,5 miljoner personer deltog i utbildningsverksamhet.

Det finns belägg för att ökad kunskap och medvetenhet hos berörda parter och slutmottagare är det överlägset mest rapporterade resultatet, som nämns av 78 % av de projekt för vilka en teknisk rapport fanns tillgänglig. Detta är i linje med programmets interventionslogik: Det vill utlösa en beteendeförändring i samhället, vilket kräver ökad medvetenhet.

645 gränsöverskridande verktyg och mekanismer fortsatte efter det att projekten hade avslutats, inklusive formella rådgivande grupper, samförståndsavtal och nätverk.

Programmet mottog ett stort antal ansökningar (4 903) under genomförandet. Ungefär fem ansökningar mottogs för varje beviljat bidrag. Totalt sett var den genomsnittliga framgångsgraden för att få bidrag inom programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap 17 %. Projekten var inte jämnt fördelade mellan medlemsstaterna. Huvudskälet till detta är att vissa länder lämnade in ett särskilt stort antal ansökningar. Det är viktigt att betona att driftsbidragen, som främst finansierar EU-omfattande nätverk, garanterade en rättvis geografisk täckning på EU-nivå.

Tillsammans med de indikatorer som anges i förordningen har flera ytterligare indikatorer tagits fram för att mäta programmets resultat.