H4 33074 PE European Security Research and Innovation Agenda

[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 21.12.2009

KOM(2009)691 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

En europeisk agenda för forskning och innovation inom säkerhetsområdet – kommissionens initiala ställningstagande till Esrifs huvudsakliga resultat och rekommendationer

EN

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

En europeisk agenda för forskning och innovation inom säkerhetsområdet – kommissionens initiala ställningstagande till Esrifs huvudsakliga resultat och rekommendationer

INLEDNING

Ett av EU:s huvudmål är att bevara och utveckla europeiska värden såsom rättvisa, frihet och trygghet, men samtidigt hantera de svåra säkerhetsfrågor vi ställs inför i dag.

I vårt vardagsliv spelar kampen mot terrorism och organiserad brottslighet, skyddet av EU:s yttre gränser samt civil krishantering en allt viktigare roll, och klimatförändringar kan leda till ett förvärrat världsläge om vi inte hanterar och förebygger dem på rätt sätt. Samtidigt sammanflätas yttre och inre säkerhet i allt högre grad, och vi kan inte upprätthålla någon av dem utan modern teknik.

Eftersom säkerhetstekniken blir allt mer närvarande i det moderna samhället, vilket ibland oroar medborgarna, måste vi utsätta forskning och utveckling inom dessa områden för en ständig etisk granskning och se till att de inte undandrar sig insyn. Europeiska värden måste ligga till grund för säkerhetspolitiken, men den behövs samtidigt för att skydda dessa värden som ligger till grund för vårt samhälle.

För att i den närmaste framtiden kunna hantera dessa frågor måste vi bättre förstå samspelet mellan de mänskliga och naturliga faktorer som kan utgöra säkerhetsrisker, en förståelse som vid sidan av modern teknik och innovativa lösningar även är viktig vid utformandet av effektiva svarsmekanismer.

För att kunna hitta de bästa lösningarna på dessa utmaningar ansåg kommissionen det nödvändigt att föra samman representanter från industrin, slutanvändare inom både det privata och det offentliga, forskningsinstitut och universitet såväl som icke-statliga organisationer och EU-organ. Därför föreslog kommissionen 2007 tillsammans med medlemsstaterna inrättandet av ett ”Europeiskt forum för forskning och innovation på säkerhetsområdet” – Esrif[1].

Esrif fick i uppdrag att ta fram en agenda för forskning och innovation inom säkerhetsområdet för EU, en vägplan med målet att öka samarbetet och effektiviteten inom säkerhetsområdet på både EU-nivå och på nationell och regional nivå. Utöver forskning och utveckling ligger fokus även på att ge innovation en större roll på den europeiska dagordningen, och tyngdpunkten på innovation och tillämpning av säkerhetsteknik har blivit ännu viktigare med det aktuella världsläget, i och med de globala utmaningarna på miljö- och ekonomiområdet.

Den 23 november 2009 sammanställde Esrif sina viktigaste resultat och rekommendationer. (För mer information om Esrif och dess arbetssätt, se den bifogade sammanfattningen av Esrifs slutrapport.)

I detta meddelande presenterar kommissionen sin första reaktion på Esrifs huvudsakliga resultat och rekommendationer .

SÄKERHETENS SAMHÄLLSDIMENSION

Esrifs utgångspunkt är att säkerhet främst är ett mänskligt och samhälleligt fenomen – människor är inte bara mål eller offer för attacker och hot, de är även räddningsarbetare, beslutsfattare och aktörer som arbetar för säkerhet.

Det är för att möta dessa problem som alla säkerhetsåtgärder måste grundas på våra europeiska värden – på frihet, rättvisa och grundläggande etiska principer, samt på rättsliga krav som integrerats med hela forsknings- och utvecklingsprocessen. Detta innebär följande:

a) En förstärkt etisk och rättslig dimension

Inga säkerhetsåtgärder får genomföras utan att enskilda individers fri- och rättigheter respekteras, i synnerhet skyddet av medborgarnas personliga integritet. Säkerhetsåtgärder måste vara legitima och proportionerliga för att nå social acceptans och måste alltid tillämpas i enlighet med rättssamhällets krav. Grundläggande etiska principer och dataskyddskrav ska ständigt vara utgångspunkten för utveckling och genomförande av säkerhetsprogram. Esrif förespråkar att de krav som rör den personliga integriteten bör inarbetas parallellt med säkerhetskraven redan från första början när man överväger nya säkerhetslösningar, ett koncept som Esrif kallar privacy by design .

Denna inställning skulle påverka hela utvecklings- och innovationsprocessen och välkomnas av kommissionen.

b) En förstärkt samhällsdimension

Samhällsdimensionen måste ges större vikt vid bedömningen av nya tekniska lösningars genomslag. Ingen säkerhetsåtgärd kan fungera som en långsiktig lösning om inte allmänheten accepterar och deltar i den, och Esrif argumenterar därför för en syn på samhällelig säkerhet som inte ensidigt fokuserar på säkerhet och brottsförebyggande till varje pris, utan även på vårt samhälles förmåga att möta hot och att återhämta sig från kriser när dessa inte har kunnat förhindras. Denna samhälleliga återhämtningsförmåga beror lika mycket på välinformerade medborgares fria vilja som på samhällets tekniska system och möjligheterna att upprätthålla företags och organisationers verksamhet genom krislägen.

För detta behöver vi specifika program som når ut till en större publik och som kan öka hotmedvetenheten och förståelsen för de åtgärder som behövs för att hantera de problem vi står inför, men också för att diskutera vilka säkerhetslösningar som allmänheten är beredd att acceptera. Kommissionen vill därför prioritera specifika medieinitiativ. I enlighet med Esrifs rapport behövs ytterligare forskning kring förhållandet mellan ny teknik och medborgerliga och mänskliga rättigheter.

FÖRBÄTTRING AV DEN EUROPEISKA SÄKERHETSINDUSTRINS KONKURRENSKRAFT

EU:s säkerhetsindustri hade 2008 ett uppskattat marknadsvärde på mellan 26 och 36 miljarder euro[2] och växer snabbt, tack vare högkvalificerad arbetskraft och stora investeringar i forskning och utveckling. Esrif rekommenderar att eftersträva en stark och oberoende teknisk och vetenskaplig bas som låter EU garantera såväl sina medborgares intressen som sin industris konkurrenskraft, och att EU bör försöka nå en ledande position på säkerhetsmarknaden och förespråkar idén om ett pionjärmarknadsinitiativ inom säkerhetssektorn.

Detta förutsätter emellertid investeringar i en ambitiös industripolitik för säkerhetssektorn, för att i framtiden kunna skörda utveckling och tillväxt:

a) Motarbetande av marknadsfragmentering

Europas säkerhetsindustri måste bli mer effektiv och mer konkurrenskraftig. Fram till nu har säkerhetsindustrin lidit av en fragmentering av olika marknader som gjort dem nationellt, eller till och med regionalt, orienterade. Detta har lett till ineffektivitet och låg kostnadseffektivitet för både industri och slutanvändare, och utgör ett stort hinder för samordningen av säkerhetslösningar på nationell och europeisk nivå. Att skapa en enhetlig europeisk marknad skulle öka industrins konkurrenskraft och göra den mer attraktiv även på ett globalt plan, vilket skulle göra de offentliga utgifterna mer kostnadseffektiva.

i) Certifiering, validering och standardisering

Vi bör inte bara validera ny teknik och nya lösningar utifrån slutanvändarnas krav och de senaste forskningsresultaten, utan även certifiera och standardisera dem så att de kan utgöra en del av ett verkningsfullt svar på säkerhetshot. FoU bör kopplas till en tydlig validerings- och upphandlingsstrategi som tar hänsyn både till relevanta politiska frågor och ekonomiska intressen och på så sätt gynnar framväxten av en europeisk säkerhetsmarknad och ett ökat samarbete mellan berörda aktörer på nationell och europeisk nivå. Esrif rekommenderar kommissionen att undersöka om det är genomförbart och ändamålsenligt att införa en EU-märkning för säkerhet.

CEN och ETSI[3] har börjat arbeta på en standardisering inom säkerhetsområdet. CEN fokuserar inledningsvis på ett antal frågor som det har fått standardiseringsmandat för (framför allt inom säkerhet i distributionskedjan, skydd av kritisk infrastruktur och att göra vissa produkter brottssäkra). Eftersom upprättandet av en gemensam standard kan vara en effektiv metod för att omsätta forskningsresultat i innovativa produkter förväntas sjunde ramprogrammets arbete leda fram till ytterligare standardisering. Denna process bör påskyndas.

Kommissionen undersöker under tiden olika sätt som relevant forskning kan testas på, med avsikten att utveckla framtida certifieringsprocesser. Målet med sådana testmetoder bör vara en certifiering som bekräftar att produkter och processer inom säkerhetssektorn uppfyller relevanta standarder.

ii) Regelverk

Esrif understryker att ett harmoniserat regelverk inom vissa områden, tillsammans med en samordning i tidigare skeden, vore önskvärt i ljuset av säkerhetsmarknadens rådande fragmentering som till stor del beror på divergerande nationella regler. Kommissionens ståndpunkt är att ett första steg är nödvändigt i form av en grundlig analys av nuvarande regler.

iii) Driftskompatibilitet

Genom att dela på resurser och information stärker vi vår förmåga att hantera komplexa och gränsöverskridande säkerhetsproblem, och ett välfungerande informationsutbyte mellan nationella myndigheter och andra europeiska aktörer är av central betydelse i kampen mot gränsöverskridande brottslighet. I dag står dock bristen på teknisk och organisatorisk driftskompabilitet i vägen för ett sådant informationsutbyte. Det finns därför ett omedelbart behov att utveckla standarder för driftskompatibilitet.

b) Stärkande av den industriella basen

EU behöver en stark industriell och teknisk bas för att förse människor i och utanför unionen med moderna säkerhetslösningar. Följande frågor måste behandlas för att stärka den europeiska säkerhetsmarknadens industriella och tekniska bas:

i) Kartläggning av säkerhetssektorns industriella bas

För att få en precis bild av den europeiska säkerhetssektorns tekniska och industriella bas måste de berörda kompetenserna kartläggas. En sådan kartläggning kan peka ut styrkor och svagheter i den tekniska och industriella basen och göra det möjligt att fastställa lämpliga åtgärder för att stärka den. Här bör särskild uppmärksamhet ägnas åt små och medelstora företag. Stor vikt bör även läggas på ”kritiska tillverkningsområden” (t.ex. elektrisk utrustning och liknande), det vill säga områden vars roll i tillverkningsprocessen liknar den som kritisk infrastruktur spelar inom infrastrukturen.

ii) Innovationspolitik

Innovationspolitiken fokuserar på att omsätta kunskap i nya produkter och metoder, och därigenom även i ekonomiskt värde och kommersiell framgång[4]. Detta är särskilt viktigt för forskning och utveckling inom säkerhetsområdet. Kommissionen kommer därför att analysera hur långt de mest innovativa säkerhetssektorerna kan föras in i pionjärmarknadsinitiativet.

Förkommersiell upphandling är ett användbart verktyg för att främja framväxten av innovativa produkter och tekniska lösningar[5], och kommissionen kommer därför att ytterligare analysera hur denna kan påskyndas inom säkerhetsområdet. När det gäller offentlig upphandling gäller direktiv 2009/81/EG[6] i lika hög grad för anskaffning av försvarsutrustning och känslig utrustning. Kommissionen kommer att föreslå metoder för att kontrollera att detta direktiv tillämpas på ett transparent och samordnat sätt inom säkerhetsområdet.

iii) ”Security by design”

Esrif rekommenderar främjandet av security by design i alla nyutvecklade komplexa system eller produkter som ett sätt att ge säkerhetsfrågorna en central roll redan på idéstadiet, vilket varit fallet för safety by design .

Kommissionen välkomnar denna rekommendation och kommer att utreda på vilka sätt som forskning med potentiella säkerhetskonsekvenser kan ta med dessa i beräkningen redan från första början.

iv) Samverkan mellan civil teknik och försvarsteknik

Att förhållandet mellan försvarsteknik å ena sidan och civil säkerhetsteknik å den andra ständigt utvecklas märks inte minst inom forskning och utveckling, där ny teknik uppvisar utvecklingspotential inom båda dessa områden.

Det finns ett behov att stärka komplementaritet och samarbete inom vissa områden där tekniska lösningar kan få användning både inom det civila och inom försvaret, däribland gränskontroll och säkerhet på Internet. I enlighet med en ansökningsomgång som fick stöd av Europeiska rådet i december 2008 om att ytterligare stärka samverkan mellan aktiviteter inom ramprogrammet för FoU och inom försvarssektorn, behöver ett nära samarbete med Europeiska försvarsbyrån garanteras.

INVESTERINGAR FÖR FRAMTIDEN

I sin agenda för forskning och innovation inom säkerhetsområdet presenterar Esrif en vägplan för forskning och utveckling under de närmaste 15 åren, som även innefattar systemkrav. Det är här viktigt att skilja på FoU-åtgärder och åtgärder för att de framsteg som görs genom FoU faktiskt ska omsättas i nya tekniska lösningar.

a) FoU: Säkerhetsuppdrag och prioriteter

När det gäller FoU understryker Esrif att den huvudsakliga forskningen för att stödja de säkerhetsuppdrag som definieras i sjunde ramprogrammet kommer att gälla även för den närmaste framtiden, men att målen på längre sikt måste omprövas för att eventuellt förstärkas och förtydligas.

Esrif betonar att vi inte alltid kan förutse alla hot mot Europas säkerhet, vare sig de utgörs av människor eller av naturen. Därför bör forskning och utveckling inom säkerhetsområdet fokusera på att stärka Europas tålighet mot hot och återhämtningsförmåga vid kriser, vilket inbegriper att förbättra samhällssystemens samarbete och motståndskraft, samt deras anknytning med teknik. I detta sammanhang rekommenderar Esrif en stärkt forskning kring skyddet av kritisk infrastruktur, till exempel inom skydd av energiförsörjning och transportnät[7].

i) Prioriteter i förändring

Den europeiska agendan för forskning och innovation inom säkerhetsområdet täcker hela spektrumet av FoU-stöd till aktuella säkerhetsuppdrag och är grupperad i fem undergrupper (se den bifogade sammanfattningen av Esrifs slutrapport).

Kommissionen noterar den tyngdpunkt som Esrif lägger på en samverkande strategi genom hela agendan. Agendan fokuserar på helheten i stället för på delarna, oavsett om det handlar om sprängämnen eller kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot, kritisk infrastruktur eller krishantering, och betonar särskilt betydelsen av nätverk, referenscenter, interoperabilitet och system-av-system-lösningar. Esrif rekommenderar till exempel förberedelser på att uppfylla förutsebara behov av europaövergripande nätverksmässig kapacitet, av komplexa varnings- och beredskapssystem som rör incidenter orsakade av både människor och natur.

Esrif förespråkar även innovation för att stärka ett helhetsperspektiv på gränskontrollsfrågor, något som faktiskt utvecklats av EU och dess medlemsstater genom Schengenmodellens fyra delar för tillträdeskontroll[8], vilka utgör kärnan av EU:s samverkan inom gränskontroll. Esrif betonar vikten av driftskompatibilitet, eftersom forskningen måste täcka frågor som rör driftskompatibiliteten mellan system i användning såväl som samverkansförmåga på organisationsnivå, samtidigt som hänsyn bör tas till kulturella skillnader över gränser. Driftskompatibiliteten kan också förbättras genom ökad samordning och gemensamma standardförfaranden för utveckling, upphandling och utbildning.

Esrif anser att informations- och kommunikationsteknik är central för europeisk säkerhet eftersom den utgör en del av den kritiska infrastrukturen och är en förutsättning för andra tjänster och sektorer, och betonar särskilt behovet av forskning för att öka systemens förmåga att snabbt komma tillbaka i drift. Man förespråkar även forskning kring de juridiska ramverk för att stödja kriminalteknik och insamling av bevismaterial i den miljö som skapas av den nya informations- och kommunikationstekniken.

Esrif ser rymden som central för olika säkerhetsrelaterade teknikområden och framhåller GMES och Galileos betydelse för att tillhandahålla ett brett utbud av säkerhetsfrämjande mervärdestjänster, och betonar vikten av att skydda rymdresurser.

Kommissionen välkomnar detta helhetsgrepp på forskning och innovation inom säkerhetsområdet.

ii) Framtida uppdrag

Många av de säkerhetsuppdrag som Esrif analyserat, med avseende på de krav som ställs på dem och relaterade forskningssatsningar, övervägs nu aktivt. Detta är bland annat fallet för gränskontroll, skydd av kritisk infrastruktur, inklusive informations- och kommunikationsteknik, säkerhet mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot, åtgärder för skydd mot sprängmedel och detonatorer samt kontroll av gods och passagerare. Dessa säkerhetsområden kommer att behandlas ytterligare i det kommande Stockholmsprogrammet.

Säkerhetsfrågor som rör informations- och kommunikationsteknik hör hemma i flera olika politikområden och måste behandlas därefter inom ramen för informationssystemsarkitekturen i EU:s framtida strategi för inre säkerhet.

Esrif påpekar att dess mandat utesluter vissa forskningsområden som kommer att bli allt viktigare under de närmaste åren. Detta gäller framför allt vissa externa säkerhetsuppdrag. Esrif rekommenderar därför att ge hög prioritet till säkerhetens externa dimension, i ljuset av att program för forskning och utveckling bör stödja krishantering, fredsbevarande och humanitära uppdrag, inklusive gemensamma initiativ tillsammans med andra regioner och internationella organisationer, framför allt vad gäller global standardisering.

Kommissionen anser att dessa områden befinner sig i utveckling och att man bör reflektera mer kring att bredda säkerhetsforskning och utvecklingsprogram inom områden som civilskydd, konfliktförebyggande och återhämtning efter kriser.

- Civilskydd: Civilskydd och säkerhetsforskning för att förstärka detta torde få en allt större betydelse, inte minst i och med klimatförändringen, vilket den höga representanten och Europeiska kommissionen framhåller i ett dokument till Europeiska rådet där klimatförändringen beskrivs som ”något som mångdubblar hoten”[9]. De uppmanar till ökade EU-forskningskapaciteter kring kopplingen mellan säkerhet och klimatförändring. Kommissionen betonar i sitt meddelande om förstärkning av EU:s insatskapacitet vid katastrofer även behovet av att förbättra katastrofförebyggande, krishantering, civilskyddets reaktionsförmåga och det värdefulla stöd som forskningen kan erbjuda.

- Konfliktförebyggande och återhämtning efter kriser: Gemenskapen har redan inrättat finansiering via stabilitetsinstrumentet[10], som syftar till att skapa eller återskapa de villkor som behövs för att gemenskapens utvecklingspolitik ska kunna verkställas i krissituationer, men även till att göra det möjligt för gemenskapen att hantera specifika globala och överregionala hot samt att utveckla sin krisberedskap. Forskningsresurser för att ge stöd åt dessa aktiviteter saknas emellertid på gemenskapsnivå.

b) Bortom forskning och utveckling

i) Samarbete med slutanvändare

Esrif rekommenderar ett nära samarbete över hela Europa mellan berörda aktörer bland leverantörer, inköpare och slutanvändare som bör omfatta planering, utförande och revision av säkerhetsforskningspolitiken, och pekade även på staters och slutanvändares gemensamma behov att genomföra organisatorisk anpassning både för att ge form åt och svara på innovationer inom säkerhetsområdet.

Kommissionen håller med om att det ofta finns ett behov att öka de ansträngningar som säkerhetsbranschens slutanvändare, såväl offentliga som privata, gör för att stärka sin kunskapsbas inom säkerhetsteknik och möjligheter till framtidsanalys, för att de ska nå en position där de kan få framtida lösningar skräddarsydda efter sina verkliga behov, exempelvis genom demonstrationsmodeller.

ii) Framtida program för att sprida innovativa lösningar

Kommissionen har redan påpekat fördelarna med att investera i säkerhetens operativa aspekter, framför allt inom ett antal områden där nationella och internationella myndigheter använder tekniklösningar[11]. Esrif anser att framgång på den globala marknaden i hög grad beror på EU:s strategier kring marknadsupphandling, och rekommenderar att förkommersiell upphandling av innovativa lösningar i framtiden utnyttjas till fullo.

Esrif stöder även utvecklingen av en modell baserad på en strategisk och samordnad inställning till europeiskt samarbete och framhåller de transeuropeiska näten som en möjlig modell för samordningen av säkerhetssystem över hela EU. Liksom för de transeuropeiska näten skulle finansieringen fungera som tillägg till de nationella medlen för att säkra EU:s kritiska infrastruktur. Eftersom de tillgängliga resurserna för forskning och teknikutveckling måste tillvaratas för att helt uppfylla användarnas förväntningar konstaterar Esrif att en sådan process kan ges stöd genom en särskild fond för den inre säkerheten.

iii) Utbildning

Esrif understryker betydelsen av att koppla samman forskning med utbildning, och ser det som ett ansvar som alla involverade delar på: säkerhetsansvariga, beslutsfattare, brottsbekämpande organ, det civila samhället, industrin, forskningsorgan, den högre utbildningen och medierna. Man förordar även informationsprogram riktade till allmänheten för att öka medvetenheten om hot, risker och samhällets sårbarhet för att öka förståelsen för säkerhetspolitiken och de tekniska lösningar som behövs för att förverkliga den.

GENOMFÖRANDE AV DEN EUROPEISKA AGENDAN FÖR FORSKNING OCH INNOVATION INOM SÄKERHETSOMRÅDET

Esrifs rekommendationer för styrning behandlar hur agendan kan hållas uppdaterad och hur ett närmare samarbete med alla berörda aktörer kan skapas och rekommenderar inrättandet av en transparent mekanism som innefattar alla berörda aktörer för att omsätta agendan på ett balanserat och konsekvent sätt .

Eftersom säkerhetsforskning är användarorienterad och kapacitetsdriven konstaterar Esrif behovet av goda gränssnitt och möjligheter till utbyte mellan slutanvändare, forskning och industri.

SLUTSATSER

Detta är kommissionens preliminära reaktion på Esrifs slutrapport. Kommissionen anser att Esrifs resultat är viktiga och välkomnar dess strategiska grundinriktning. Den noterar dess rekommendationer och påpekar att den kommande kommissionen kan komma att vilja se närmare på följande:

- Den roll som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter[12][13] ska spela vid forskning om relationen mellan säkerhetspolitik, personlig integritet och dataskydd.

- Behovet att förstärka den etiska kontrollen av projekt som granskas under sjunde ramprogrammets säkerhetsområde och att göra resultaten av pågående FoU inom säkerhetsområdet så tillgängliga som möjligt.

- Samhällsdimensionen som en integrerad del av det förväntade resultatet för alla förslagsanmodanden inom sjunde ramprogrammets säkerhetsområde.

- Möjligheten att föra in de mest innovativa säkerhetssektorerna i pionjärmarknadsinitiativet.

- Främjandet av förkommersiell upphandling inom säkerhetsområdet.

- Sätt att påskynda certifiering, validering och, där så är önskvärt, standardisering inom säkerhetsområdet, samt möjligheten att införa en EU-märkning för säkerhet och tillämpligheten hos en sådan märkning.

- De bästa sätten att svara på förutsebara nya uppdrag och prioriteter inom säkerhetsområdet, antingen inom det aktuella sjunde ramprogrammet eller i förberedelserna inför nästa ramprogram.

- Olika sätt att bättre förbinda europeisk forskning och utveckling inom säkerhetsområdet med operativa aspekter av säkerhetsfrågor, både på EU- och medlemsstatsnivå.

- Inrättandet av en permanent arbetsstruktur för att genomföra Esrifs rekommendationer.

- Möjligheten att inrätta ett forum för att aktivt stärka säkerhetsindustrins konkurrenskraft på FoU-området, t.ex. en högnivågrupp som består av berörda aktörer från den offentliga och den privata sektorn samt från det civila samhället.

Bilaga: Executive Summary of the ESRIF Final Report

Europe stands on the threshold of a new global approach to security – and of ways to use scientific research and innovation to reinforce and implement that new thinking

The security of Europe and its citizens is linked to internal and external events and threats, as well as to the increasing convergence of civil and defence capabilities. Above all, it derives from societal imperatives that demand a balancing of the state’s policy and technological exigencies with privacy rights, European cultural values and the tenets of democracy.

ESRIF, the European Security Research and Innovation Forum, has spent the past two years analyzing the medium and long-term challenges that Europe faces. These range from natural disasters to organised crime to man-made incidents, whether small-scale in impact or those with potential “mass disruption” effects.

Assisted by more than 600 experts, ESRIF and its 64 members from 31 countries have examined the full range of such threats and tied them to the EU’s central civil security missions and to the capabilities required to carry them out.

This collective effort has resulted in a set of key messages that encompass the logic and necessity of future European security and its related research. These messages point to the essence, as ESRIF sees it, of what security research and innovation should flow from – and what it should deliver to society.

Security research should be grounded in an industrial policy that frames a systematic approach to capability development which, in turn, promotes interoperability among the 27 EU nations and establishes common standards. Ultimately this effort must increase societal security in a globalised world, while fostering trust between European citizens, governments and national and European institutions. These and other ideas are among ESRIF’s main recommendations included in this executive summary.

To reach an interoperable, trust-embedded and resilient society, however, Europe needs an R&D roadmap, and a mechanism should be set up to implement it in a balanced and rigorous manner. ESRIF thus proposes its European Security Research and Innovation Agenda – “ESRIA” which should go a long way toward achieving that goal.

A research and innovation agenda cannot be created and implemented in a vacuum.

The framework is defined by principles given in the Key Messages :

( Societal Security

Human beings are at the core of security processes.

( Societal Resilience

Certain risks cannot be catered for, nor avoided. Societies must prepare to face shocks and must have the ability to recover.

( Trust

Assuring security implies nurturing trust among people, institutions and technologies.

( Awareness raising through education and training

Security is a common responsibility of all stakeholders, the citizen is at the fore front.

( Innovation

Europe can only rely on its own scientific, technological and industrial competences.

( Industrial policy

A competitive European security industry is a prerequisite for future security. The EU must address the fragmentation of its security markets.

( Interoperability

A seamless approach to security is essential for Europe; Interoperability is essential to allow security forces to work together.

( A systematic approach to capability development

The increasing complexity of security, demands increasing sophistication of our Response.

( Security by design

Security features must become integral part of any given system: Europe’s society needs a systemic approach to security.

ESRIF has defined a European Security Research and Innovation Agenda (ESRIA) that identifies and roadmaps key capabilities and research needs in line with the main work results.

The ESRIA has been organized into five content clusters and differentiates research topics according to short-, medium- or long-term needs:

( The first cluster centres on the classic event cycle of prevention, protection, preparing, responding and recovering. It focuses on the securing of people, civil preparedness and crisis management.

( The second cluster deals with the countering of different means of attack, as a way of dealing with specific, known and projected future risks. It examines ways to detect and identify conventional as well as non-conventional attacks, unintended impacts of other actions, and naturally occurring incidents, to mitigate their effects, and it analyzes potential dangers inherent to coming technologies.

( The third cluster aims at securing critical assets, such as energy, transport and other crucial infrastructures. It examines security economics and outlines the necessity to analyze and cope with limited access to critical natural resources as well as securing the existence of key manufacturing capabilities and capacities in Europe.

( The fourth cluster is about securing identity, access and movement of people and goods. It mainly centres on border security and secure identity management.

( Lastly, the fifth cluster lists additional enabling capabilities of special interest, due to cross-cutting characteristics or prior political strategic decisions. The crucial role of Information and Communication Technologies (ICT) is examined, as are security implications of European space programmes.

ESRIF strongly recommends that the EU and its Member States launch new measures to enhance the security of its citizens. These should also aim to create amenable conditions for European excellence in research and innovation, and thus advance Europe’s security. The below sets out policy and operational recommendations for achieving stronger security research and innovation results:

Common European Capabilities

The EU must draw on its collective strengths and knowledge by developing common capability via enhanced transnational co-operation.

1. This calls for close consultation across Europe among supply, demand and end-user stakeholders across the planning, execution and review cycles of security research policy. The demand side in particular – governments and end-users – needs organisational re-alignment to both shape and respond to security innovation.

2. Resources and incentives are essential to developing common capability. ESRIF recommends, notably with a view to the implementation of ESRIA, that the EU maintains the current rate of growth of its security research programmes – with the aim of reaching an annual budget of one billion euros as proposed in 2004 by the Group of Personalities. National programmes should reflect this degree of ambition. Regarding the necessary research and industrial synergies, technical compatibility and interoperability of new security solutions, a significant effort is required to ensure the coherence of national and EU efforts through enhanced coordination.

3. Research programmes should be complemented by additional implementation programmes. Success on the global market strongly depends on EU market procurement references. Pre-commercial procurement of innovative solutions should be exploited as a mechanism to bring research results closer to the market.

New Policy Initiatives

The above should be supported by stronger articulation of demand, and delivery of the most appropriate solutions by the supply side.

4. New initiatives and programmes should include:

5. creation of knowledge centres such as CBRN expert groups to guide research

6. preparations to meet foreseeable needs for pan-European network-enabled capabilities and complex systems in early warning and response readiness that deal with natural and man made incidents

7. expanded critical infrastructure protection programmes

8. evaluating the applicability and efficacy of the numerous initiatives available to the EU and its Members States such as: a Lead Market initiative, Trans European Networks for Security, the creation of an Internal Security Fund or a "European Security Label".

9. the early engagement of all stakeholders and transparency of the regulatory environment, including standards to stimulate private sector investments in security research. If upcoming regulations are understood early on, a return on security investments can be foreseen and investments can thus be expected to take place.

Integrated Approach to Security

Effective civil security must embrace interoperability, standardisation, certification, validation, communication with the public, education & training, exchange of best practices, consultations on privacy issues and other factors that cut across public and private spheres and provide synergies between civil security and defence research fields.

10. A holistic approach must include:

11. efforts to ensure that the social, cultural, legal and political aspects of security research and development are taken into account. Research programmes should reflect relevant ESRIF key messages, and thus promote overall "societal coherence".

12. the promotion of a security by design approach in any newly developed complex system or product, ensuring that security is addressed at the point of conception, as it has been the case for safety by design .

13. programmes to raise societal awareness of security threats, risks and vulnerabilities – and the security and safety impact of emerging critical technologies.

The Global Dimension

The EU’s civil security is a collective responsibility touching government, societal organisations, industry and individual citizens. It cannot stand in isolation from the world.

14. The globally inter-related nature of security calls for:

15. a strong and independent technological and scientific base for the EU to safeguard the interests of its citizens and ensure that its industry is able to provide products and services in a competitive manner.

16. giving high priority to security’s external dimension and closer home affairs/defence consultation. Research and innovation programmes should support peacekeeping, humanitarian and crisis management tasks, including joint initiatives with other regions and international organisations, notably as regard the development of global standards.

Security Research: The future

The proposed European Security Research and Innovation Agenda – ESRIA – should be seen as a living document.

17. For ESRIA to evolve with Europe’s internal and external threat environments:

18. A transparent mechanism involving all stakeholders should be set up to implement ESRIA in a balanced and rigorous manner.

19. ESRIA should be revisited and evaluated on a regular basis with special attention to evaluating any measures flowing from ESRIF key messages.

[1] KOM(2007) 511 slutlig.

[2] Säkerhetsindustrin omfattar traditionell säkerhetsindustri (baserad på försörjningen av allmänna säkerhetsprodukter, såsom kontroll av tillträde), säkerhetsorienterad försvarsindustri (baserad på användningen av försvarsteknik inom säkerhetsområden och genom att upphandla och anpassa civil teknik till användningsområden inom säkerhetsområdet) såväl som nytillkomna aktörer, framför allt företag som utvecklat ett befintligt (civilt) produktutbud till att även omfatta säkerhetslösningar, vilket exempelvis gäller för vissa IT-företag.

[3] http://www.cen.eu/CENORM/sectors/sectors/security+and+defence/security/index.asp,

http://www.etsi.org/WebSite/Technologies/Security.aspx.

[4] KOM(2005) 488 slutlig.

[5] KOM(2007) 799 slutlig.

[6] EUT L 216, 20.8.2009.

[7] Se även rådets direktiv 2008/114/EG.

[8] De fyra delarna är: åtgärder i tredjeländer, samverkan med grannländer, gränskontroll och kontrollåtgärder inom området för fri rörlighet, inklusive avvisning.

[9] Se 7249/08, 3.3.2008. Se även kommissionens meddelande om förstärkning av EU:s insatskapacitet vid katastrofer (KOM(2008) 130 slutlig).

[10] Förordning (EG) nr 1717/2006 (EUT L 327, 24.11.2006, s. 1).

[11] KOM(2008) 68 slutlig, KOM(2008) 130 slutlig, KOM(2009) 262 slutlig.

[12] Rådets beslut nr 2008/203/EG (EUT L 63, 7.3.2008).

[13] Förordning (EG) nr 168/2007 (EUT L 53, 22.2.2007).