Rekommendation till RÅDETS BESLUT om ändring av beslut 2011/734/EU riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott /* COM/2012/0738 final */





MOTIVERING Åtgärder för samordning och övervakning av Greklands budgetdisciplin och föreskrivna riktlinjer för den grekiska ekonomiska politiken anges i rådets beslut 2011/734/EU på grundval av artiklarna 126.9 och 136 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Grekland har rekommenderats att vidta åtgärder för att korrigera situationen med ett alltför stort underskott senast 2014 genom att säkerställa en förbättring av det strukturella saldot på minst 10 procentenheter av BNP under perioden 2009-2014. Efterlevnaden av beslutet är inte bara relevant inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott, utan också inom ramen för finansieringen till Grekland från euroområdets medlemsstater, genom lånefaciliteten till Grekland och Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten ( EFSF). Det offentliga underskottet för 2012 väntas uppgå till 13,4 miljarder euro, vilket ligger inom det underskottstak på 14,8 miljarder euro som fastställs i rådets beslut. Det offentliga underskottet väntas komma att bli 6,9 % av BNP, med marginal inom det offentliga underskottstak på 7,3 % av BNP som fastställs för 2012. Det primära underskottsmålet för året beräknas komma att överskridas med omkring 0,5 % av BNP. Det totala utfallet avspeglar lägre räntebetalningar än planerat som ett resultat av skuldutbytet i mars 2012. Grekland antog den 11 november budgeten för 2013 som säkerställer en fortsatt finanspolitiska konsolidering, genom åtgärder som syftar till att säkerställa besparingar på omkring 5 % av BNP. Landet antog den 7 november även en strategi för de offentliga finanserna på medellång sikt som innehåller åtgärder för att säkerställa en fortsatt minskning av underskottet åren framöver. Grekland har vidtagit verkningsfulla åtgärder i överensstämmelse med rådets beslut 2011/734/EU. Grekland har säkerställt en förbättring av det strukturella saldot under åren 2009-2012 som redan överstiger de minst 10 procentenheter för perioden 2009-2014 som rådet rekommenderade. Grekland uppskattas ha förbättrat sitt strukturella underskott med 13,9 procentenheter av BNP från ett underskott på 14,7 % 2009 till ett uppskattat underskott på 1,5 % 2012. Den ekonomiska aktiviteten beräknas nu bli mycket svagare än vad som förutsågs när beslut 2012/734/EU antogs i mars 2012. Den grekiska ekonomin upplever sitt femte år av recession. Enligt 2012 års höstprognos från kommissionen beräknas real BNP minska med 6,0 % under 2012 och med 4,2 % 2013 – att jämföras med 4,7 % respektive 0,0 % i det tidigare rådsbeslutet – som vänds i en svag tillväxt på 0,6 % 2014. Rådets beslut grundades däremot på en återgång till tillväxt i ekonomin redan 2013. De markant försämrade ekonomiska utsikterna avspeglar den politiska osäkerheten i Grekland under de dubbla valperioderna, en försvagning av efterfrågan från utlandet, och effekterna av förseningar i genomförande av program och utbetalningar inom ramen för offentlig och privat finansiering. Den markanta försämringen av det ekonomiska scenariot innebär med oförändrad politik en motsvarande försämring av utsikterna för de offentliga finanserna och gör det svårare att slutföra korrigeringen av det alltför stora underskottet senast till 2014 såsom rådet krävde i sitt beslut 2011/734/EU. Givet de ogynnsamma ekonomiska villkoren är en förlängning av anpassningsperioden påkallad. Särskilt är det nödvändigt att förlänga den tidsfrist som fastställdes i rådets beslut för korrigeringen av det alltför stora underskottet i Grekland med två år till 2016. De finanspolitiska målen i syfte att korrigera det alltför stora underskottet bör definieras på grundval av det primära saldot i de offentliga finanserna i nominella termer. För 2012 bör det primära underskottet bli 2 925 miljoner euro (1,5 % av BNP), för 2013 bör det primära saldot bli 0 euro (0 % av BNP), för 2014 bör det primära överskottet bli 2 775 miljoner euro (1,5 % av BNP), för 2015 5 700 miljoner euro (3 % av BNP) och för 2016 bör det bli 9 000 miljoner euro (4,5 % av BNP). Med beaktande av denna utveckling, som understryker att regeringen oundvikligen måste sjösätta ett ambitiöst reformpaket, behöver de politiska villkoren i samförståndsavtalet om Greklands ekonomiska anpassningsprogram uppdateras. Villkoren rör inte enbart de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna, utan också de åtgärder som krävs för att göra villkoren mer tillväxtfrämjande och för att minimera tänkbara negativa sociala effekter. Med beaktande av de initiativ som euroområdets medlemsstater har enats om för att göra skulden mer hållbar samt vissa skuldreducerande åtgärder som övervägs av Grekland, liksom en minskning av budgetunderskottet och starkare nominell BNP-tillväxt till följd av strukturpolitiska åtgärder, väntas skuldkvoten kulminera under 2013. Skuldkvoten antas börja minska från och med 2014 för att minska till under 160 % av BNP 2016. Detta bör förbättra hållbarheten i skuldutvecklingsbanan, utan att förändra den finanspolitiska vägen för att nå ett primärt överskott. Kommissionen har antagit en rekommendationen till rådets beslut om ändring av beslut 2011/734/EU och har vidarebefordrat den till rådet. Rekommendation till RÅDETS BESLUT om ändring av beslut 2011/734/EU riktat till Grekland i syfte att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 126.9 och 136, med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation, och av följande skäl: (1) I artikel 136.1 a i EUF-fördraget föreskrivs möjligheten att besluta om särskilda åtgärder för att stärka samordningen och övervakningen av budgetdisciplinen i de medlemsstater som har euron som valuta. (2) I artikel 126 i EUF-fördraget slås fast att medlemsstater ska undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser och i detta syfte föreskrivs förfarandet vid alltför stora underskott. Stabilitets- och tillväxtpakten, som tillämpar förfarandet vid alltför stora underskott i sin korrigerande del, anger den ram till stöd för politiska åtgärder som syftar till en snabb återgång till sunda offentliga finanser med beaktande av den ekonomiska situationen. (3) Den 27 april 2009 fann rådet i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget) att det förelåg ett alltför stort underskott i Grekland. (4) Den 10 maj 2010 antog rådet beslut 2010/320/EU[1] riktat till Grekland i enlighet med artikel 126.9 och artikel 136 i EUF-fördraget. Syftet var att förstärka och skärpa den finanspolitiska övervakningen samt förelägga landet att vidta de åtgärder för att minska underskottet som ansågs vara nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott inom tidsfristen 2014. Rådet fastställde 2014 som tidsfrist för att korrigera det alltför stora underskottet och även årliga mål för det offentliga underskottet. (5) Beslut 2010/320/EU har flera gånger ändrats väsentligt. Med anledning av nya ändringar omarbetades det av tydlighetsskäl den 12 juli 2011 genom rådets beslut 2011/734/EU[2]. Detta beslut ändrades en första gång den 8 november 2011[3]. (6) Den 13 mars 2012[4], efter en rekommendation från kommissionen, ändrades rådets beslut 2011/734/EU åter i en rad hänseenden, inklusive den finanspolitiska anpassningsbanan, samtidigt som tidsfristen bibehålls för korrigeringen av det alltför stora underskottet[5]. Genom detta beslut bekräftades att Grekland var skyldigt att vidta åtgärder för att korrigera situationen med ett alltför stort underskott senast 2014 genom att säkerställa en förbättring i det strukturella saldot på minst 10 procentenheter av BNP under perioden 2009-2014. (7) Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1467/97 får rådet, på rekommendation av kommissionen, besluta att anta ett reviderat föreläggande enligt artikel 126.9 i EUF-fördraget om effektiva åtgärder har vidtagits i enlighet med artikel 126.9 i EUF-fördraget och oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa konsekvenser för de offentliga finanserna inträffar efter antagandet av den rekommendationen. (8) Den ekonomiska aktiviteten beräknas nu bli mycket svagare än vad som förutsågs när den senaste ändringen av rådets beslut 2011/734/EU antogs i mars 2012. Både real och nominell BNP väntas ligga på mycket lägre nivåer 2012 och 2013. Den senaste revideringen av de grekiska nationalräkenskaperna visade på en djupare nedgång i real BNP jämfört med de underliggande sifferuppgifterna i rådets beslut. Enligt 2012 års höstprognos från kommissionen beräknas real BNP minska med 6,0 % under 2012 och med ytterligare 4,2 % 2013 – att jämföras med 4,7 % respektive 0,0 % i det tidigare rådsbeslutet – för att därefter börja visa en svag tillväxt på 0,6 % 2014. Denna kraftiga försämring av de ekonomiska utsikterna innebär, med antagande om oförändrad politik, en motsvarande försämring i utsikterna för de offentliga finanserna. (9) Det offentliga underskottet väntas komma att uppgå till 6,9 % av BNP år 2012, med marginal inom det offentliga underskottstak på 7,3 % av BNP (enligt ENS95) som i rådets beslut fastställs för 2012. Det offentliga underskottet för 2012 väntas uppgå till 13,4 miljarder euro jämfört med det underskottstak på 14,8 miljarder euro som föreskrevs i rådets beslut. Det primära underskottet väntas emellertid bli något högre än målet 2,0 % av BNP på grund av att recessionen blivit djupare än väntat. Grekland uppskattas ha förbättrat sitt strukturella underskott med 13,9 procentenheter av BNP från ett underskott på 14,7 % 2009 till ett uppskattat underskott på 1,5 % 2012. Grekland har säkerställt en förbättring av det strukturella saldot under åren 2009-2012 som redan överstiger de minst 10 procentenheter för perioden 2009-2014 som rådet rekommenderade. Den 11 november 2012 antog det grekiska parlamentet budgeten för 2013 som innehåller besparingar på drygt 9,2 miljarder euro, mer än 5 % av BNP. Budgeten för 2013 utgör en del av strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt (MTFS) för perioden 2013-2016 som det grekiska parlamentet antog några dagar tidigare den 7 november 2012. I den medelfristiga strategin för de offentliga finanserna och den relevanta lagstiftningen för att genomföra den anges en mycket betydande och tidigarelagda finanspolitisk konsolidering uppgående till över 7 % av BNP fram till 2016, med en heltäckande uppsättning strukturåtgärder som lägger grunden för en betydande finanspolitisk konsolidering. Med beaktande av denna utveckling måste de politiska villkoren i samförståndsavtalet om Greklands ekonomiska anpassningsprogram uppdateras. Greklands åtagande rör inte enbart de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna, utan också de åtgärder som krävs för att göra villkoren mer tillväxtfrämjande och för att minimera tänkbara negativa sociala effekter. Grekland har redan vidtagit effektiva åtgärder under 2012 i enlighet med rådets beslut 2011/734/EU. (10) Den konsoliderade offentliga skulden beräknas 2012 ha minskat med 11,1 miljarder euro jämfört med 26,95 miljarder euro som angavs i rådets beslut. Detta beror på lägre än beräknade privatiseringsinkomster, en lägre konsolidering av offentlig skuld än beräknat och lägre än beräknade upplupna intäkter och andra räntejusteringar. På grund av en lägre nominell BNP efter revideringen av de statistiska uppgifterna och mot bakgrund av sämre makroekonomiska utsikter väntas skuldkvoten stiga till 162,5 % 2012. Initiativ som euroområdets medlemsstater har enats om för att göra skulden mer hållbar samt vissa skuldreducerande åtgärder som övervägs av Grekland bör föra in skuldutvecklingen på en mer hållbar bana utan att förändra den finanspolitiska vägen för att nå ett primärt överskott. Med beaktande även av en reducering av budgetunderskottet och starkare nominell BNP-tillväxt som ett resultat av strukturpolitiska åtgärder väntas skuldkvoten kulminera under 2013. Skuldkvoten antas börja minska från och med 2014 för att komma ned under 160 % av BNP 2016. (11) Trots de verkningsfulla åtgärder som vidtagits innebär den markanta försämringen av det ekonomiska scenariot, med oförändrad politik, en motsvarande försämring av utsikterna för de offentliga finanserna som gör det svårt att slutföra korrigeringen av det alltför stora underskottet senast till 2014, såsom rådet krävde i sitt beslut 2011/734/EU. Givet den negativa ekonomiska utvecklingen är en förlängning av anpassningsperioden påkallad. Särskilt behöver den tidsfrist som fastställdes i rådets beslut förlängas med två år till 2016. Enligt ett reviderat ekonomiskt anpassningsprogram bör målen för de primära saldona anges till 0 %, 1,5 %, 3 % och 4,5 % av BNP för fyraårsperioden 2013-2016. Den reviderade anpassningsbanan innebär att saldot i de offentliga finanserna kommer att sjunka under 3 % av BNP 2016. Trots förlängningen är den finanspolitiska ansträngning som krävs för att uppnå målet fortfarande mycket stor under perioden 2013-2014, och en stor del av ansträngningen infaller tidigt i perioden. Denna revidering av tidsfristen kommer därför betyda att programmets trovärdighet bibehålls, samtidigt som de ekonomiska och sociala effekterna av konsolideringen och behovet att behålla förtroende för regerings förmåga att hantera den finanspolitiska utmaningen beaktas. (12) Varje åtgärd som krävs enligt detta beslut är avgörande för att den nödvändiga budgetanpassningen ska kunna uppnås. Vissa åtgärder har en direkt effekt på Greklands budgetsituation medan de övriga utgör strukturella åtgärder som kommer att resultera i förbättrad finanspolitisk styrning och en sundare budgetsituation på medellång sikt. (13) Den mycket allvarliga försämringen av den grekiska regeringens finansiella läge föranledde medlemsstaterna i euroområdet att besluta om att bevilja Grekland stabilitetsstöd, i syfte att säkerställa den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet, i förening med multilateralt bistånd från Internationella valutafonden. Sedan mars 2012 ger euroområdets medlemsstater stöd i form av både en bilateral grekisk lånefacilitet och ett lån från Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten. Långivarna har beslutat att deras stöd ska villkoras av att Grekland följer beslut 2011/734/EU i dess genom detta beslut ändrade lydelse. Grekland förväntas i synnerhet verkställa de i beslutet specificerade åtgärderna i överensstämmelse med den tidsplan som föreskrivs i beslutet. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Beslut 2011/734/EU ska ändras på följande sätt: 1. Artikel 1 ska ersättas med följande: ”(1) Grekland ska få den rådande situationen med ett alltför stort underskott i de offentliga finanserna att upphöra så snart som möjligt och senast 2016. (2) Anpassningsbanan för korrigeringen av det alltför stora underskottet ska syfta till att uppnå ett primärt underskott (underskott exklusive ränteutgifter) i den offentliga sektorns finanser som inte får överstiga 2 925 miljoner euro (1,5% av BNP) år 2012, samt uppnå primära överskott på minst 0 miljoner (0,0% av BNP) år 2013 och 2 775 miljoner (1,5 % av BNP) år 2014. 5 700 miljoner euro (3,0 % av BNP) 2015 och 9 000 euro (4,5 % av BNP) 2016. Dessa mål för det primära underskottet/överskottet medför ett totalt underskott i de offentliga finanserna, beräknat enligt ENS, på 6,9 % av BNP 2012, 5,4 % av BNP 2013, 4,5 % av BNP 2014, 3,4 % av BNP 2015 och 2,0 % av BNP 2016. Dessa sifferuppgifter uppskattas kunna motsvara en förbättring av det konjunkturrensade primära saldot som andel av BNP från 4,1 % 2012 till 6,2 % 2013 och minst 6,4 % av BNP 2014, 2015 och 2016 och till ett konjunkturrensat underskott i de offentliga finanserna uttryckt som andel av BNP på -1,3 % 2012, 0,7 % 2013, 0,4 % 2014, 0,0 % 2015 och -0,4 % 2016 avspeglande räntebetalningsprofilen. Intäkter från privatisering av finansiella och icke-finansiella tillgångar, transaktioner i samband med bankrekapitalisering samt samtliga överföringar som sammanhänger med Eurogruppens beslut av den 21 februari 2012 med avseende på inkomster för nationella centralbanker i euroområdet, inbegripet Greklands centralbank (Bank of Greece), som härrör från deras innehav av grekiska statsobligationer, får inte minska den begärda finanspolitiska konsolideringsansträngningen och får inte räknas med vid bedömningen av dessa mål. (3) Den anpassningsbana som det hänvisas till i punkt 2 bedöms vara förenlig med en konsoliderade skuldkvot för den offentliga sektorn på 172,5 % år 2013, 171,4 % 2014, 166,2 % 2015 och 157,3 % 2016. 2. I artikel 2 ska följande punkt införas efter punkt 10: ”10a. Grekland ska ha vidtagit följande åtgärder utan dröjsmål och senast den [datum för antagande av beslutet]: a) Antagit budgeten för 2013 och strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt (nedan MTFS) som täcker perioden fram till 2016, liksom de åtgärder som beskrivs i bilaga A1 till detta beslut och den motsvarande tillämpningslagstiftningen. Denna strategi ska utgå från de varaktiga finanspolitiska konsolideringsåtgärder som ska säkerställa att underskottstaken för 2012–2016 enligt rådets beslut inte överskrids och att skuldkvoten nedbringas successivt; b) Lagt fram en uppdaterade privatiseringsplan inför parlamentet och offentliggjort en varje halvår uppdaterad tillgångsutvecklingsplan; c) Överfört till HRADF:s portfölj av privatiseringsbara tillgångar den fulla och direkta äganderätten (aktier eller koncessionsrättigheter) till motorvägen Egnatia och de regionala hamnarna i Elefsina, Larvio, Igoumenitsa, Alexandropolis, Volos, Kavala, Corfu, Patras, Heraklion och Rafina; d) Säkerställt att fackminiserier och andra berörda enheter ger generalsekretariatet för allmän egendom fullständigt tillgång till uppteckningen över alla av staten ägda fastighetstillgångar; e) Ändrat och/eller återkallat alla lagstiftningsbestämmelser om statsägda företag (hamnmyndigheterna PPC, OLP och OLTH, HELPE, EYATH och EYDAP, hamnar, osv.) som avviker från privat bolagsrätt när det gäller eventuella begränsningar av privata aktieägares rösträtter; f) Antagit lagstiftning för att definiera skatteförvaltningens generalsekreterares roll och kvalifikationer och för att finansministern ska kunna delegera befogenheter att fatta beslut till generalsekreteraren; g) Fördelat erfarna skatterevisorer till att arbeta med verksamhet som tjänar de omedelbara skatteintäktsbehoven och göra nyckelindrivningsområden, som exempelvis enheten för stora skattebetalare, fullt operationella genom att ha överfört 100 revisorer till dessa enheter, ha upprättat en funktionell enhet för skattskyldiga personer med stora förmögenheter och egenföretagare med höga inkomster och ha bemannat enheten med 50 erfarna skatterevisorer som rapporterar direkt till generalsekreteraren i skatteförvaltningen; h) Antagit en ministerrådslag (som ersätter den ministerrådslag som antogs den 29 oktober 2012) som syftar till att stärka budgetgenomförandet och främja en sund finansförvaltning och som utöver bestämmelserna i den ursprungliga ministerrådslagen innehåller bestämmelser om följande: i) fastställande av att samarbetsavtal ska undertecknas i slutet av december varje år mellan finansministeriet och de övriga ministerierna eller mellan ministerierna och cheferna för de enheter ministerierna utövar tillsyn över (vilket ska täcka in hela den offentliga sektorn); ii) förstärkning av de nuvarande budgetbalansbegränsningarna för kommunala förvaltningar för att de ska bli mer effektiva, inklusive korrigerings- och sanktionsmekanismer; iii) förstärkning av de nuvarande övervakningssystemet för statsägda företag som inför en kontrollmekanism vid avvikelser från specifika mål som satts upp för varje statsägt företag; samt iv) fastställande av ramen för att definiera särskilda mål för tillämpningsområdet för operativa åtaganderegister för lokala myndigheter och statsägda företag som ska upprättas senast i december varje år. I denna ska också ingå en ram för att korrigera överföringar från staten för att åtgärda avvikelser från målen inom året och möjligen under de följande åren samtidigt som det ska säkerställas att betalningseftersläpningar inte ökar. Däri ska tydligt anges att inkomster från privatiseringen av statliga tillgångar ska betalas direkt till ett separat konto för att kunna övervaka kassaflöden, undvika att officiell finansiering kommer på avvägar och för att se till att skuldbetalningar görs i rätt tid. I lagen ska automatiska utgiftsnedskärningar anges som ska tillämpas regelmässigt när målen inte uppnås och samtidigt säkerställa att betalningseftersläpningar inte ökar. i) Vidtagit en ram åtgärder för att förbättra det nuvarande finansiella situationen i den nationella sjukkasseorganisationen (EOPYY) och säkerställa att budgetgenomförandet går mot en budget i balans under 2012 och 2013, inbegripet följande åtgärder: i) en rationalisering av förmånspaketet, ii) ökad kostnadsfördelning för sjukvård som tillhandahålls av privata vårdgivare: iii) framförhandling av pris-volym-avtal och översyn av avtal om s. k. case-mix med privata vårdgivare; iv) översyn av avgifterna för och antalet diagnostik- och fysioterapitjänster som läggs ut av EOPYY på privata vårdgivare med målet att minska de dithörande kostnaderna med minst 80 miljoner euro under 2013; v) införande av ett referensprissystem för ersättning för medicintekniska produkter, samt vi) att gradvis öka de egenavgifter som medlemmarna i jordbrukarnas sjukkassa betalar upp genomsnittet för de som betalas av som andra medlemmar i EOPYY. j) Följande åtgärder ska ha vidtagits som rör ersättning för läkemedel: i) En lagstiftning för att kontrollera utgifter för läkemedel som utlöser alternativa åtgärder (inklusive exempelvis generella prissänkningar) om av någon anledning målet inte kan uppnås genom ökade avgifter (claw-back). Sådana åtgärder ska leda till motsvarande besparingar; ii) ett ministerdekret som anger nya tröskelvärden för de nya egenavgifterna för läkemedel (2,4 miljarder euro för patienter i öppenvården); iii) en uppdatering av prislistan och förteckningen över läkemedel som berättigar till ersättning genom att endast ersätta de kostnadseffektiva paketen vid kroniska sjukdomar, genom att överföra läkemedel från förteckningar över ersättningsberättigade läkemedel till förteckningen över läkemedel som inte ersätts och förteckningen över receptfria läkemedel samt genom att införa det referensprissystem som utvecklats av den nationella läkemedelsorganisationen (EOF). Dessa förteckningar måste uppdateras minst två gånger om året i linje med rådets direktiv 89/105/EEG, samt iv) utbyte av förskrivna läkemedel mot det billigaste läkemedlet med samma aktiva substans i apotekens referenskategori (obligatorisk generisk substitution)." 3. Artikel 2.11 ska ersättas med följande: ”11. Grekland ska anta följande åtgärder före utgången av december 2012: a) Anta en skattereform av den personliga inkomstskatten och bolagsskatten som syftar till att förenkla skattesystemet, bredda skattebasen och slopa undantag och förmånsordningar; b) Anta den nödvändiga primär- och sekundärlagstiftningen för att säkerställa ett snabbt genomförande av privatiseringsplanen; c) Införa ett regelverk för vattendistributionsföretag; d) Anta åtgärder för att förbättra skatteförvaltningen, införa prestationsbedömningar, förbättra användningen av riskbedömningstekniker, samt inrätta och förstärka specialiserade skuldförvaltningsenheter; e) Utarbeta och offentliggöra en plan för reglering av offentliga enheters eftersläpande betalningar till leverantörer och av eftersläpande skatteåterbäringar; f) Slutföra reformen av de offentliga tilläggspensionsfonderna/kompletterande pensionsfondernas funktion och sammanslagningen av alla befintliga fonder inom den offentliga sektorn; g) Anta en lagstiftning for att förlänga tillämpningen av den 5-procentiga rabatten (om finns för sjukhusprissatta läkemedel) som läkemedelsföretag måste ge på alla produkter som säljs i apotek som tillhör EOPYY h) Öka andelen generiska läkemedel upp till 35 procent av den totala volymen läkemedel som säljs på apoteken; i) Utse interna revisorer på alla sjukhus och införandet av åtaganderegister av alla sjukhus," 4. I artikel 2 ska följande punkter läggas till: ”12. Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av mars 2013: a) Utfärda ett ministerdekret för justering av slutpriser till kund för svagströmskunder; b) Uppdatera strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt, inklusive genom att införa bindande 3-åriga utgiftstak för den undersektorer av den offentliga sektorn; c) Anpassa bemanningsplaner för fackministerier; d) Införa en betydligt mer självständig skatteförvaltning samt specificera graden av självstyre, förvaltningsramen, ansvarsutkrävande, skatteförvaltningschefens rättsliga befogenheter och organisationens inledande bemanning; e) Ge ut och offentliggöra en ny fullständig plan för bekämpande av korruption för den offentliga förvaltningen, inklusive särskilda bestämmelser för skatte- och tullförvaltningen. f) Göra ett standardförfarande för justering av fastighetstaxeringsvärden helt operationellt för att bättre anpassa dem till marknadspriser under överinseende av kapitalskattedirektoratet; g) Överföra fyrtio nya fastighetstillgångar (identifierade som fastighetstillgångar lott 2 och 3 i privatiseringsplanen) till HRADF. ”13. Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av juni 2013: a) Uppnå målet om 2000 skatterevisorer som är helt operationella; b) Anta en ny skatteprocesslag; c) Säkerställa att alla centrala inköpsorgan använder e-upphandling för alla sina anbudsförfaranden.” ”14. Grekland ska vidta följande åtgärder före utgången av september 2013: a) Regeringen kommer att anta den nödvändiga lagstiftningen för att införa en regel om strukturell budgetbalans med en automatisk korrigeringsmekanism.” 5. Bilagan till detta beslut fogas som bilaga IA till beslut 2011/734/EU. Artikel 2 Detta beslut får verkan samma dag som det meddelas. Artikel 3 Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande Bilaga: ”Bilaga I A Åtgärder i strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt 2013-2016 De ytterligare åtgärder som ingår i strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt (MTFS) fram till 2016 är följande: 1. Rationaliseringar i lönebudgeten med minst 1 100 miljoner euro 2013, och med ytterligare 247 miljoner euro från och med 2014. 2. Besparingar i pensioner med minst 4 800 miljoner euro 2013, och med ytterligare 423 miljoner euro från och med 2014. 3. Nedskärningar i statens driftsutgifter med minst 239 miljoner euro 2013, och med ytterligare 285 miljoner euro från och med 2014. 4. Besparingar med hjälp av rationaliseringar och effektivitetsförbättringar i utbildningsrelaterade utgifter med minst 86 miljoner euro 2013, och med ytterligare 37 miljoner euro från och med 2014. 5. Besparingar i statsägda företag med minst 249 miljoner euro 2013, och med ytterligare 123 miljoner euro från och med 2014. 6. Nedskärningar i försvarsrelaterade driftsutgifter med minst 303 miljoner euro 2013, och med ytterligare 100 miljoner euro från och med 2014. 7. Besparingar i sjukvårds- och läkemedelsutgifter med minst 455 miljoner euro 2013, och med ytterligare 620 miljoner euro från och med 2014. 8. Besparingar från rationalisering av sociala förmåner med minst 217 miljoner euro 2013, och med ytterligare 78 miljoner euro från och med 2014. 9. Nedskärningar i statens transfereringar till lokala myndigheter med minst 50 miljoner euro 2013, och med ytterligare 160 miljoner euro från och med 2014. 10. Nedskärningar i utgifter som finansieras av den offentliga investeringsbudgeten (inhemskt finansierade offentliga investeringar) med 150 miljoner euro 2013 och med ytterligare 150 miljoner från och med 2014. 11. Ökningar av offentliga intäkter med minst 1 668 miljoner euro 2013, och med ytterligare 1 820 miljoner euro från och med 2014. [1] EUT L 145, 11.6.2010, s. 6. [2] EGT L 296, 15.11.2011, s. 38. [3] Rådets beslut 2011/791/EU (EUT L 320, 3.12.2011, s. 28). [4] Den senaste ändringen är rådets beslut 2012/211/EU av den 13 mars (EUT L 113, 25.4.2012, s. 8). [5] Rådets beslut 2012/211/EG av den 13 mars 1998 (EGT L 113, 25.4.1998, s. 8).