[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 22.7.2005

KOM(2005) 335 slutlig

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Amerikas förenta stater och Ryska federationen och om upphävande av förordning (EG) nr 151/2003 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa kornorienterade elektroplåtar med ursprung i Ryssland

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

BAKGRUND |

110 | Motiv och syfte Detta förslag rör tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 461/2004 av den 8 mars 2004, (nedan kallad ”grundförordningen”), i förfarandena rörande import av kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Förenta staterna och Ryssland och import av vissa kornorienterade elektroplåtar med ursprung i Ryssland. |

120 | Allmän bakgrund Detta förslag läggs fram som ett led i genomförandet av grundförordningen och är resultatet av en undersökning som utförts i enlighet med de innehållsmässiga och procedurmässiga krav som fastställs i grundförordningen. |

139 | Gällande bestämmelser Gemenskapslagstiftning saknas. |

141 | Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Ej tillämpligt. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

219 | De parter som berörs av förfarandet har redan haft möjlighet att försvara sina intressen under undersökningen, vilket är i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen. |

Extern experthjälp |

229 | Någon extern experthjälp har inte behövts. |

230 | Konsekvensanalys Förslaget är ett resultat av tillämpningen av grundförordningen. I grundförordningen föreskrivs inte någon allmän konsekvensanalys, men den innehåller en uttömmande förteckning över villkor som skall bedömas. |

RÄTTSLIGA ASPEKTER |

305 | Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Den 28 maj 2004 inledde kommissionen ett antidumpningsförfarande beträffande import av kornorienterade kallvalsade produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Förenta staterna och Ryssland sedan ett klagomål ingivits av Eurofer. Samtidigt inledde kommissionen på eget initiativ en interimsöversyn av antidumpningstullen på import av vissa kornorienterade elektroplåtar med ursprung i Ryssland i syfte att göra det möjligt att upphäva de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som införts mot dessa produkter, eftersom de omfattas av räckvidden för de produkter som är föremål för förfarandet beträffande import till gemenskapen av kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Förenta staterna och Ryssland. Vid undersökningen fastställdes att import från Förenta staterna och från en exporterande tillverkare i Ryssland hade dumpats under undersökningsperioden, och att ingen dumpning ägt rum när det gäller en annan exporterande rysk tillverkare. Slutsatsen drogs också att den dumpade importen hade vållat gemenskapsindustrin skada, och att det var i gemenskapens intresse att införa antidumpningstullar. Det föreslås därför att antidumpningsåtgärder införs på import av kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Förenta staterna och Ryssland, och att de nuvarande åtgärderna mot import av vissa kornorienterade elektroplåtar med ursprung i Ryssland upphävs, eftersom deras räckvidd och räckvidden för de föreslagna åtgärderna överlappar varandra. Samråd har ägt rum med medlemsstaterna, och en majoritet av dessa stödde detta förslag. Rådet föreslås därför anta det bifogade förslaget till förordning, som bör offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning så snart som möjligt. |

310 | Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 461/2004 av den 8 mars 2004. |

329 | Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

331 | Åtgärdsformen beskrivs i grundförordningen och lämnar inte något utrymme för ett nationellt beslut. |

332 | Det är inte nödvändigt att ange hur den ekonomiska och administrativa börda som faller på gemenskapen, nationella regeringar, regionala och lokala myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare begränsas till ett minimum och står i förhållande till förslagets mål. |

Val av regleringsform |

341 | Föreslagen regleringsform: förordning. |

342 | Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl: Det förutses inte några alternativa möjligheter i grundförordningen. |

BUDGETKONSEKVENSER |

409 | Förslaget påverkar inte gemenskapens budget. |

ÖVRIGA UPPLYSNINGAR |

520 | Upphävande av gällande lagstiftning Om förslaget antas kommer befintlig lagstiftning att upphöra att gälla. |

1. Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Amerikas förenta stater och Ryska federationen och om upphävande av förordning (EG) nr 151/2003 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa kornorienterade elektroplåtar med ursprung i Ryssland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[1] (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artiklarna 9 och 11.3 i denna,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

1. Inledande

(1) Den 28 maj 2004 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning [2] att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Förenta staterna och Ryssland, och att en interimsöversyn skulle inledas beträffande antidumpningstullen på import av vissa kornorienterade elektroplåtar med ursprung i Ryssland med en bredd av mer än 500 mm.

(2) Antidumpningsförfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingivits den 13 april 2004 av European Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer) (nedan kallad ”den klagande”) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 90 %, av gemenskapens samlade produktion av kornorienterade kallvalsade produkter av kisellegerat elektrostål. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av produkten i fråga och om därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

(3) Interimsöversynen inleddes av kommissionen på eget initiativ i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen, i syfte att göra det möjligt att företa den ändring eller det upphävande som behövs av de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets förordning (EG) nr 151/2003[3] mot import från Ryssland av kornorienterade elektroplåtar med en bredd av mer än 500 mm. Det kan bli nödvändigt med en ändring eller ett upphävande, eftersom de produkter, mot vilka åtgärder infördes genom förordning (EG) nr 151/2003, är bland de produkter som är föremål för förfarandet beträffande import till gemenskapen av kornorienterade valsade kalla produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Förenta staterna och Ryssland.

2. Parter som berörs av förfarandet

(4) Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare i Ryssland och Förenta staterna, de importörer, handlare och användare som den visste var berörda, samt företrädare för de berörda exportländerna och de klagande gemenskapstillverkarna om att förfarandet hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

(5) De exporterande tillverkarna i Ryssland och Förenta staterna, samt tillverkare, importörer, handlare och användare i gemenskapen lämnade skriftliga synpunkter. Alla parter som inom den ovannämnda tidsfristen begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem beviljades möjlighet till detta.

3. Frågeformulär

(6) Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande.

(7) Svar mottogs från en amerikansk exporterande tillverkare och dennes dotterbolag i gemenskapen samt från två ryska exporterande tillverkare och deras dotterbolag i gemenskapen. Svar mottogs även från fyra tillverkare i gemenskapen, 16 användare och en importör som inte var närstående någon exporterande tillverkare i något av de berörda länderna.

(8) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett fastställande av dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

Tillverkare i gemenskapen

- ThyssenKrupp Electrical Steel UGO, Isbergues, Frankrike

- ThyssenKrupp Electrical Steel AST, Terni, Italien

- ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Tyskland

- Orb Electrical Steels Limited, Newport, Förenade kungariket

Användare i gemenskapen

- Areva S.A., Paris, Frankrike

- Specialacciai srl, Novi Ligure, Italien

Exporterande tillverkare i Ryssland

- Novolipetsky Iron & Steel Corporation, Lipetsk

- VIZ Stal, Jekaterinburg

Exporterande tillverkare i Förenta staterna

- AK Steel Corporation, Butler, Pennsylvania

Närstående importörer i gemenskapen

- AK Steel BV, Oosterhout, Nederländerna

- AK Steel GmbH, Köln, Tyskland

- AK Steel Ltd., Baldock, Förenade kungariket

- AK Steel s.r.l., Genova, Italien

- Duferco Commerciale SpA, Genova, Italien

- Duferco GmbH, Mülheim, Tyskland

Närstående importörer utanför gemenskapen

- Duferco SA, Lugano, Schweiz

- Duferco AG, Lugano, Schweiz

(9) Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2003 till och med den 31 mars 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2000 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

4. Gällande åtgärder

(10) Genom rådets förordning (EG) nr 151/2003 infördes slutgiltiga antidumpningstullar på import från Ryssland av kornorienterade elektroplåtar med en bredd av mer än 500 mm (nedan kallade ”breda kornorienterade elektroplåtar”) till följd av en undersökning som hade inletts i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Genom den förordningen fastställdes antidumpningstullsatsen för import från VIZ-Stal till 14,7 % och antidumpningstullsatsen för import från NLMK till 40,1 %; den sistnämnda tullsatsen var samtidigt den tullsats som gäller för import av dessa produkter från övriga företag i Ryssland.

(11) Genom förordning (EG) nr 1000/2004[4] godtogs i samband med antidumpningsförfarandet beträffande import av breda kornorienterade elektroplåtar med ursprung i Ryssland åtaganden från NLMK och Viz Stal och deras närstående försäljningsföretag för en period av sex månader fram till och med den 20 november 2004. Avsikten med dessa åtaganden var att tillfälligt anpassa antidumpningsåtgärderna som utvidgades till att omfatta import till de 10 nya medlemsstaterna efter utvidgningen av Europeiska unionen den 1 maj 2004. Syftet var att undvika plötsliga och onödigt negativa verkningar för importörer och användare till följd av att de utvidgade åtgärderna började att tillämpas fullt ut i dessa 10 länder. Åtaganden godtogs för en ytterligare period av sex månader fram till och med den 20 maj 2005 genom kommissionens förordning (EG) nr 1995/2004[5], eftersom de omständigheter som ledde till att deras åtaganden godtogs fortfarande ansågs föreligga.

5. Provisoriska åtgärder

(12) Eftersom det var nödvändigt att göra en ytterligare granskning av vissa aspekter i samband med undersökningen och på grund av sambandet med den interimsöversyn som anges i skäl 3, beslutades att undersökningen skulle fortsätta utan att provisoriska åtgärder infördes.

(13) Alla berörda parter underrättades ändå om de preliminära undersökningsresultaten och beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på dessa. De synpunkter som lämnades av parterna beaktades, och de påståenden som gjordes behandlades och undersökningsresultaten ändrades när så var nödvändigt.

B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1. Berörd produkt

(14) Den produkt som berörs är kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål (nedan kallade ”kornorienterade elektroplåtar”) av alla bredder, som deklareras enligt KN-nummer 7225 11 00 (med en bredd av mer än 600 mm) och KN-nummer 7226 11 00 (med en bredd av mindre än 600 mm). Dessa KN-nummer nämns endast upplysningsvis.

(15) Kornorienterade elektroplåtar framställs av varmvalsade ringar eller rullar av kisellegerat stål i olika tjocklekar, vilkas kristallkorn är riktade åt samma håll vilket ger låga magnetiska förluster. Bristande ledningsförmåga kallas ”järnförlust” och är den främsta indikatorn på produktens kvalitet. Marknaden är typiskt uppdelad i kvaliteter med ”hög permeabilitet” eller hög ledningsförmåga och standardkvaliteter. Vid hög permeabilitet är det möjligt att uppnå en lägre grad av järnförlust för varje given plåttjocklek. De kornorienterade stålplåtarna skärs därefter till, vid behov, i olika bredder allt efter kundens anvisningar. Denna process kallas skärning. Den berörda produkten används av tillverkare av elektromagnetisk utrustning för användning i kraft- och distributionstransformatorer.

(16) Trots skillnaderna i permeabilitet, tjocklek och bredd har alla typerna av kornorienterade elektroplåtar samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och i huvudsak samma grundläggande användningsområde.

(17) När det gäller den översynsundersökning av kornorienterade elektroplåtar som anges i skäl 3 bör det noteras att det vid flera tillfällen har observerats att de gällande antidumpningsåtgärder som anges i skäl 10 kringgicks genom att ringar eller rullar av kornorienterade elektroplåtar skars itu innan de exporterades till gemenskapen. I själva verket har användarna i gemenskapen ofta köpt breda kornorienterade elektroplåtar och därefter skurit upp dem i önskat mått. Efter det att åtgärder hade införts skars plåtarna upp av tillverkarna eller exportörerna i delar om högst 500 mm innan de exporterades, så att produkten inte längre omfattades av räckvidden för åtgärderna.

(18) En exporterande tillverkare hävdade att det borde göras åtskillnad mellan smala kornorienterade elektroplåtar (som av det företaget definierades som plåtar med en bredd av mindre än 500 mm) och breda plåtar (med en bredd av mer än 500 mm), eftersom breda plåtar inte kan ersättas med smala, och konkurrensvillkoren är olika för smala respektive breda plåtar. Argumentet om att konkurrensvillkoren är olika baseras på iakttagelsen att slutanvändarna, i syfte att undgå skärningskostnader, direkt beställer och köper kornorienterade elektroplåtar med en bredd som motsvarar deras exakta behov, i stället för att köpa ringar eller rullar som är bredare än de som används i deras egna produktionsprocesser och själva sköta skärningen, vilket i de flesta fall dessutom innebär att de måste anlita specialiserade underleverantörer.

(19) Argumentet om bristande inbördes utbytbarhet grundas på det faktum att, även om smala kornorienterade elektroplåtar kan ersättas med breda plåtar som därefter skärs upp, är den omvända situationen naturligtvis inte möjlig. Den berörda exportören hänvisade till antidumpningsförfarandet beträffande vissa skodon med överdelar av textilmaterial och med ursprung i Kina och Indonesien [6] , i vilket det ansågs att skodon för inomhusbruk inte kan användas för utomhusbruk och därför borde utgöra en separat produkt.

(20) I det ovannämnda antidumpningsförfarandet var slutsatsen att skodon för inomhusbruk och skodon för utomhusbruk borde utgöra separata produkter, eftersom skodon för inomhusbruk har andra grundläggande fysiska egenskaper, som gör dem olämpliga för utomhusbruk. Situationen är därför en annan i detta fall, eftersom slutsatsen från undersökningen var att kornorienterade elektroplåtar, oavsett bredd, framställs av samma grundmaterial, har samma grundläggande egenskaper och jämförbar slutanvändning. Dessutom bör det noteras att, även om produkterna bara till en viss del kan bytas ut mot varandra räcker detta för att betrakta dem som en enda produkt i en antidumpningsundersökning, och i fallet kornorienterade elektroplåtar föreligger, såsom anges i skäl 17, utbytbarhet.

(21) Det andra argument som framfördes av denna exporterande tillverkare baseras på iakttagelsen att slutanvändare företrädesvis använder kornorienterade elektroplåtar med en bredd som motsvarar deras tekniska behov för produktionsändamål. Det har emellertid konstaterats att vissa slutanvändare har som standardpraxis att själva skära materialet eller införskaffa grovt tillskurna, smala kornorienterade elektroplåtar från Ryssland som är befriade från antidumpningstullar och därefter skära det importerade materialet, så att det exakt motsvarar deras specifikationer. Det faktum att det finns så många skärningsföretag och stålservicecenter i gemenskapen visar emellertid att kornorienterade elektroplåtar inte alltid lämnar tillverkarnas fabriker tillskurna i de mått som slutanvändaren behöver. Denna exporterande tillverkares påståenden avvisades därför.

(22) Slutsatsen är därför att alla typer av den berörda produkten i detta antidumpningsförfarande betraktas som en och samma produkt.

2. Likadan produkt

(23) Den produkt som exporterades till gemenskapen från Ryssland och Förenta staterna, den produkt som tillverkades och såldes på hemmamarknaden i Ryssland och Förenta staterna samt den produkt som tillverkades och såldes i gemenskapen av gemenskapstillverkarna konstaterades ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden och anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C. DUMPNING

1. Allmän metod

(24) Vid beräkningen av normalvärdet fastställde kommissionen först, för varje exporterande tillverkare, huruvida dess sammanlagda försäljning på hemmamarknaden av den berörda produkten var representativ i förhållande till dess sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på hemmamarknaden vara representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på den marknaden för varje exporterande tillverkare var minst 5 % av tillverkarens sammanlagda exportförsäljningsvolym till gemenskapen.

(25) För var och en av de typer som de exporterande tillverkarna sålde på sina hemmamarknader, och som konstaterades vara direkt jämförbara med den typ av den berörda produkten som såldes på export till gemenskapen, fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss typ av kornorienterade elektroplåtar ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den typen under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolym av den jämförbara typen av kornorienterade elektroplåtar som exporterades till gemenskapen.

(26) Därefter undersöktes huruvida varje exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden av var och en av produkttyperna kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen, genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder av produkttypen i fråga fastställdes.

(27) I de fall där försäljningsvolymen för en viss typ av kornorienterade elektroplåtar som sålts till ett nettopris som minst motsvarade den beräknade produktionskostnaden utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen och det vägda genomsnittliga priset för den typen minst motsvarade produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte. I de fall där volymen lönsam försäljning av en viss typ av kornorienterade elektroplåtar motsvarade högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen eller det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av enbart den typen, förutsatt att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen. I de fall där den lönsamma försäljningen av alla typer av kornorienterade elektroplåtar utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, ansågs försäljningen av denna typ inte ha skett i tillräckliga mängder för att det skulle vara möjligt att fastställa normalvärdet på grundval av priset på hemmamarknaden.

(28) När priserna på hemmamarknaden för en viss produkttyp som sålts av en exporterande tillverkare inte kunde användas för att fastställa normalvärdet, måste en annan metod användas. För detta ändamål använde kommissionen ett konstruerat normalvärde. I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen konstruerades normalvärdet genom att till exportörens tillverkningskostnader för de exporterade typerna, vid behov justerade, lägga ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal.

2. Förenta staterna

Normalvärde

(29) När det gäller den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren konstaterades, att försäljningen av den berörda produkten på hemmamarknaden inte kunde anses ha skett vid normal handel, eftersom en betydande del av denna försäljning, i detta fall mer än 90 % av den mängd som såldes på hemmamarknaden, skedde under kostnaden per enhet. Dessutom fastställdes att det vägda genomsnittliga försäljningspriset för transaktionerna på hemmamarknaden var lägre än den vägda genomsnittliga produktionskostnaden per enhet under undersökningsperioden.

(30) Till följd därav kunde priserna på hemmamarknaden för den berörda produkten när den såldes av den exporterande tillverkaren inte användas för fastställande av normalvärdet. Normalvärdet måste därför, i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen, konstrueras.

(31) Normalvärdet konstruerades på grundval av den exporterande tillverkarens produktionskostnader plus ett belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. De belopp som fastställdes för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst var de belopp som tillämpades för den berörda exporterande tillverkarens produktion och försäljning vid normal handel inom samma generella kategori av stålprodukter enligt artikel 2.6 b i grundförordningen.

(32) Den fullständiga produktionskostnaden fastställdes för varje relevant produkttyp på grundval av stålkvalitet, tjocklek och huruvida den berörda produkten såldes som hela eller skurna ringar eller rullar. I det senare fallet var det nödvändigt att beakta skärningskostnaderna.

Exportpris

(33) Exportpriserna fastställdes på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten när den såldes för förbrukning i gemenskapen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

(34) Den exporterande tillverkaren sålde inte någon kvantitet av den berörda produkten direkt till oberoende kunder i gemenskapen. All försäljning skedde genom dotterbolag i gemenskapen. Följaktligen fastställdes ett konstruerat exportpris enligt artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av återförsäljningspriserna till oberoende kunder i gemenskapen. Justeringar gjordes för alla kostnader som de närstående importörerna ådragit sig mellan import och återförsäljning, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal.

Jämförelse

(35) För att en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset på nivån fritt fabrik och i samma handelsled skulle kunna göras togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn i form av justeringar till olikheter som påstods och konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes i tillämpliga och motiverade fall för transport-, försäkrings- och kreditkostnader och därmed sammanhängande bankavgifter, importavgifter samt för skärningskostnader.

(36) Justeringen för skärningskostnader var i enlighet med artikel 2.10 k i grundförordningen nödvändig för att kunna göra en riktig jämförelse mellan olika kornorienterade elektroplåtar, dvs. beroende på om de importerats som rullar eller ringar i hel bredd och därefter sålts som sådana i gemenskapen, om de importerats som rullar eller ringar i hel bredd och sålts efter skärning i gemenskapen, eller om de importerats som uppskuret material och sålts som sådant, eller om de sålts efter ytterligare skärning i gemenskapen.

Dumpningsmarginal

(37) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och de vägda genomsnittliga exportpriserna per produkttyp enligt ovan.

(38) På denna grundval fastställdes följande dumpningsmarginal, uttryckt i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull:

AK Steel Corporation, Middletown: 47,6 %

(39) Eftersom det fanns bevisning för att en amerikansk exportör avsiktligen inte samarbetade i undersökningen, bör dumpningsmarginalen för denna icke-samarbetsvilliga tillverkare fastställas till den högsta marginal som konstaterats för den samarbetsvilliga tillverkaren i gemenskapen vid försäljning av representativa produkttyper, dvs. 60,6 %.

3. Ryssland

NLMK

Normalvärde

(40) Normalvärdet fastställdes i enlighet med den allmänna metod som förklaras i skälen 24–28.

(41) För den enda typ av kornorienterade elektroplåtar, för vilka högst 80 % men minst 10 % av försäljningen på hemmamarknaden skett i tillräckliga kvantiteter vid normal handel, fastställdes normalvärdet på grundval av det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av de priser vid försäljning av denna produkttyp på hemmamarknaden som tagits ut vid normal handel under undersökningsperioden.

(42) För de återstående produkttyperna, för vilka försäljningen på hemmamarknaden inte var representativ, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Normalvärdet konstruerades genom att, i enlighet med första meningen i artikel 2.6 i grundförordningen, till tillverkningskostnaderna för de exporterade produkttyperna, vid behov justerade, lägga en skälig procent för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal, baserade på faktiska uppgifter om den undersökta exporterande tillverkarens produktion och försäljning av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden.

Exportpris

(43) Exportförsäljningen till gemenskapen skedde både direkt till oberoende kunder och via ett närstående företag i Schweiz. För det senare företaget fastställdes exportpriset på grundval av återförsäljningspriserna till den första oberoende köparen i gemenskapen.

Jämförelse

(44) Den exporterande tillverkaren hävdade att produkter som importeras till gemenskapen med ursprung i Ryssland inte kan jämföras med produkter som tillverkas i gemenskapen, eftersom de är av olika kvalitet: den exporterande tillverkarens kornorienterade elektroplåtar påstås ha större ytdefekter och järnförluster och till viss del vara av en annan kvalitet. Denna exporterande tillverkare begärde därför en justering för kvalitetsskillnader.

(45) Vid beräkningen av dumpningsmarginalerna görs en jämförelse på produkttypnivå efter stålkvalitet och angivna järnförlustintervaller. Amerikanska och ryska standarder jämfördes med europeiska, och hänsyn togs därvid till alla relevanta produktegenskaper. Dessutom gjordes jämförelser beträffande produktion och försäljning för material av högsta kvalitet. Den begäran om en justering för kvalitetsskillnader som gjorts av en exporterande tillverkare avvisades därför. Samma metod följdes vid beräkningen av det prisunderskridande som behandlas i skälen 78–83.

(46) Normalvärdet och exportpriserna jämfördes på nivån fritt fabrik och i samma handelsled. I avsikt att sörja för en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter avseende faktorer som påstods och konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. På denna grundval beviljades justeringar för olikheter när det gäller frakt, försäkring, förpacknings- och kreditkostnader och därmed sammanhängande bankavgifter, samt för indirekta skatter. Justeringar gjordes också i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen i de fall där exportförsäljningen skett via ett närstående företag beläget i ett land utanför gemenskapen.

(47) Den exporterande tillverkaren hävdade att skrivfel inträffat i samband med beräkningarna, och efter kontroll godtogs dessa påståenden, och beräkningarna justerades i enlighet därmed.

Dumpningsmarginal

(48) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande typ av den berörda produkten.

(49) Jämförelsen visade att dumpning förekom från den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens sida. Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns före tull, är följande:

NLMK, Lipetsk: 11,5 %

VIZ STAL

Normalvärde

(50) Försäljningen på hemmamarknaden av den berörda produkten konstaterades på det hela taget vara representativ, men inte ske vid normal handel, eftersom en betydande del av denna försäljning, i detta fall mer än 90 % av den mängd som såldes vid de transaktioner som är föremål för undersökning, skedde under kostnaden per enhet. Dessutom fastställdes att det vägda genomsnittliga försäljningspriset vid transaktionerna på hemmamarknaden var lägre än den vägda genomsnittliga produktionskostnaden per enhet under undersökningsperioden.

(51) Eftersom priserna på hemmamarknaden för den berörda produkten när den såldes av den exporterande tillverkaren inte kunde användas för fastställande av normalvärdet, måste normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

(52) Normalvärdet konstruerades i enlighet med första meningen i artikel 2.6 i grundförordningen på grundval av den exporterande tillverkarens egna fullständiga produktionskostnad, dvs. tillverkningskostnad plus försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal, på grundval av faktiska uppgifter beträffande den undersökta exporterande tillverkarens produktion och försäljning.

(53) Det bör noteras att Viz Stal under undersökningsperioden köpte sitt viktigaste råmaterial, dvs. varmvalsade ringar eller rullar och varmvalsade band från två leverantörer, nämligen US Steel Kosice och det ryska företaget Magnitogorsk. I den i skäl 10 angivna undersökningen beträffande breda kornorienterade elektroplåtar konstaterades det att det var mycket täta förbindelser mellan det senare företaget och Viz Stal, och att inköpspriserna från den leverantören inte kunde anses vara tillförlitliga. Tillverkningskostnaden, och mera specifikt kostnaden för det viktigaste råmaterialet, grundades därför uteslutande på priset på de ringar eller rullar som inköptes från den icke-närstående slovakiska tillverkaren/leverantören: US Steel Kosice. Till priset levererat vid den slovakiska gränsen lades transportkostnaden till Jekaterinburg, försäkringskostnaderna och kreditkostnaderna som baserades på betalningsvillkoren. Med denna beräkning utgjorde varmvalsade ringar eller rullar 61,4 % av denne exporterande tillverkares totala kostnad för produktion av kornorienterade elektroplåtar.

(54) Den fullständiga produktionskostnaden fastställdes för varje relevant produkttyp på grundval av stålkvalitet, tjocklek och huruvida den berörda produkten såldes som hela eller skurna ringar eller rullar, i det senare fallet med beaktande av skärningskostnader.

Exportpris

(55) Viz Stal sålde inte den berörda produkten direkt till oberoende kunder i gemenskapen. All försäljning skedde till dotterbolag i gemenskapen. Följaktligen fastställdes ett konstruerat exportpris enligt artikel 2.9 i grundförordningen, dvs. på grundval av återförsäljningspriserna till oberoende kunder. I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen gjordes justeringar för alla kostnader som dessa närstående importörer hade ådragit sig mellan import och återförsäljning, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal.

Jämförelse

(56) För att en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset på nivån fritt fabrik och i samma handelsled skulle kunna göras togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn i form av justeringar för olikheter som påstods och konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes i tillämpliga och motiverade fall för transport-, försäkrings- och hanteringskostnader, bankavgifter, kreditkostnader och därmed sammanhängande bankavgifter, importkostnader och skärningskostnader.

(57) Justeringen för skärningskostnader var i enlighet med artikel 2.10 k i grundförordningen nödvändig för att kunna göra en rättvis jämförelse mellan olika kornorienterade elektroplåtar, dvs. beroende på om de importerats som rullar eller ringar i hel bredd och därefter sålts som sådana i gemenskapen, om de importerats som rullar eller ringar i hel bredd och sålts efter skärning i gemenskapen, eller om de importerats som uppskuret material och sålts som sådant, eller om de sålts efter ytterligare skärning i gemenskapen.

Dumpningsmarginal

(58) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och de vägda genomsnittliga exportpriserna per produkttyp enligt ovan.

(59) Undersökningen när det gäller denne exporterande tillverkares export till gemenskapen ledde inte till någon slutsats om dumpning.

(60) Slutsatsen att det inte förekom dumpning av importen till gemenskapen drogs när det gäller både hela och skurna rullar eller ringar av samtliga produkttyper och omfattade således både breda och smala kornorienterade elektroplåtar.

SLUTSATS OM DUMPNING BETRÄFFANDE IMPORTEN FRÅN RYSSLAND

(61) Graden av samarbetsvilja var hög, eftersom de exporterande tillverkare som samarbetade i undersökningen stod för hela den kända importen till gemenskapen. När det gäller en rysk exporterande tillverkare konstaterades att dumpningen uppgick till 11,5 % under undersökningsperioden, medan resultatet av undersökningen när det gäller den andra samarbetsvilliga exporterande tillverkaren var att det inte förekom någon dumpning av importen till gemenskapen. Dumpningsmarginalen fastställdes på samma nivå som marginalen för den exporterande tillverkare för vilken dumpning konstaterats.

D. GEMENSKAPSINDUSTRIN

1. Tillverkning i gemenskapen

(62) Det finns sex tillverkare av kornorienterade elektroplåtar i gemenskapen. De tre klagande gemenskapstillverkarna finns i Tyskland, Frankrike och Italien. Det bör noteras att dessa tre tillverkare tillhör samma företagsgrupp. De övriga tillverkarna finns i Polen, Tjeckien och Förenade kungariket.

(63) Slutsatsen från undersökningen var att dessa sex tillverkare står för gemenskapens sammanlagda tillverkning i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

2. Definition av gemenskapsindustrin

(64) Utöver dessa tre (närstående) klagande gemenskapstillverkare samarbetade även en annan gemenskapstillverkare fullt ut i undersökningen. Dessa fyra företags sammanlagda tillverkning konstaterades utgöra cirka 90 % av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen av den berörda produkten.

(65) Dessa fyra gemenskapstillverkare anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas därför nedan ”gemenskapsindustrin”.

(66) När det gäller de båda återstående gemenskapstillverkarna lämnade den ena inga upplysningar och den andra, som visserligen stödde förfarandet, kunde inte anses utgöra en del av gemenskapsindustrin, eftersom han endast lämnade vissa grundläggande upplysningar om sin tillverkning och försäljningsvolym.

E. SKADA

1. Förbrukning i gemenskapen

(67) Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av den försäljning som genomförts på gemenskapsmarknaden av a) gemenskapsindustrin b) och de övriga tillverkare i gemenskapen som också tillhandahöll vissa allmänna upplysningar, c) på grundval av de uppgifter om importen till gemenskapsmarknaden från alla tredjeländer som lämnats av Eurostat, samt med beaktande av de uppgifter som lämnats av samarbetsvilliga exporterande tillverkare i de berörda länderna.

(68) På denna grundval utvecklades förbrukningen i gemenskapen på följande sätt:

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Förbrukning i gemenskapen (i ton) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |

Index 2000 = 100 | 100 | 108 | 96 | 92 | 92 |

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret, uppgifter som lämnats av en annan gemenskapstillverkare, uppgifter som lämnats i klagomålet samt uppgifter från Eurostat |

(69) Förbrukningen i gemenskapen ökade först med 8 % mellan 2000 och 2001, men minskade därefter betydligt och kontinuerligt med 15 %. Under hela skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen med 8 %. Den kontinuerliga minskningen av förbrukningen förklaras av en minskad efterfrågan från industrin i senare led, dvs. från tillverkarna av transformatorer till följd av en minskning av antalet nya industriprojekt för vilka det behövs elektriska transformatorer.

2. Import från de berörda länderna

Sammantagen bedömning av den dumpade importens verkningar

(70) Kommissionen övervägde huruvida verkningarna av den dumpade importen från de berörda länderna borde bedömas sammantaget på grundval av de kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen. Enligt den artikeln skall verkan av importen slås samman om det fastställs att varje lands dumpningsmarginal är högre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen och omfattningen av importen från varje enskilt land inte är försumbar samt om det är lämpligt att slå samman verkan av importen vid skadebedömningen med hänsyn till konkurrensvillkoren mellan de olika importerade produkterna och konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna och den likadana gemenskapsprodukten.

(71) Det bör noteras att en rysk exporterande tillverkare konstaterades inte bedriva dumpning. Importen från den exporterande tillverkaren har därför inte beaktats i undersökningen av huruvida det är lämpligt att göra en sammantagen bedömning av importen.

(72) Det konstaterades att de dumpningsmarginaler som fastställts för vart och ett av de berörda länderna var högre än miniminivån. Dessutom var volymen av den dumpade importen från vart och ett av dessa länder inte försumbar, eftersom den för Förenta staternas del utgjorde cirka 10 % och för Rysslands del cirka 3 % av förbrukningen i gemenskapen under undersökningsperioden.

(73) När det gäller konkurrensvillkoren såväl mellan de dumpade importprodukterna som mellan den dumpade importen och den likadana gemenskapsprodukten konstaterades kornorienterade elektroplåtar som säljs av de berörda länderna och kornorienterade elektroplåtar som säljs av gemenskapsindustrin vara likadana produkter i alla avseenden och distribuerades via samma handelskanaler. Undersökningen visade att importpriserna för båda ländernas del följde samma nedåtgående trend, särskilt under den andra delen av skadeundersökningperioden, och de priserna konstaterades underskrida gemenskapsindustrins priser. Detta ledde till en allmän prisnedgång på kornorienterade elektroplåtar sålda av gemenskapsindustrin.

(74) Slutsatsen är därför att den dumpade importen med ursprung i de berörda länderna bör bedömas sammantaget.

Den dumpade importens volym och marknadsandel

Dumpad importvolym

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Importvolym (i ton) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |

Index 2000 = 100 | 100 | 161 | 191 | 323 | 357 |

Källa: Uppgifter från Eurostat och den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren |

(75) Tabellen ovan visar att importen till gemenskapen av kornorienterade elektroplåtar från de berörda länderna mer än tredubblades under skadeundersökningsperioden.

Den dumpade importens marknadsandel

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Marknadsandel | 3,3 % | 5,0 % | 6,6 % | 11,8 % | 13,0 % |

Källa: Uppgifter från Eurostat och den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren |

(76) Den konstanta ökningen när det gäller marknadsandel ägde rum mot bakgrund av en allmän minskning när det gäller förbrukningen i gemenskapen. Detta var särskilt fallet från och med 2002, då marknadsandelen trots en betydande minskning av gemenskapsförbrukningen ökade från 6,6 % till 13 %. Den största ökningen av marknadsandelen ägde rum under perioden 2002–2003, då den dumpade importen vann mer än 5 procentenheter. Detta motsvarade en ökning av den absoluta importvolymen med 65 %.

Den dumpade importens prisutveckling

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Euro/ton | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |

Index 2000 = 100 | 100 | 124 | 121 | 99 | 98 |

Källa: Uppgifter från Eurostat och den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren |

(77) Priset på den dumpade importen ökade först med 24 % mellan 2000 och 2001. Detta berodde framför allt på att efterfrågan på kornorienterade elektroplåtar ökade vid den tidpunkten. Därefter minskade priserna kontinuerligt från XXX euro/ton 2001 till XXX euro/ton under undersökningsperioden, dvs. en minskning med 20 %. Den genomsnittliga prisminskningen var särskilt markant mellan 2002 och 2003 (-20 %). Under hela skadeundersökningsperioden minskade det genomsnittliga priset per enhet när det gäller den dumpade importen med 2 %.

Prisunderskridande

(78) Kommissionen undersökte huruvida de exporterande tillverkarna i de berörda länderna underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. För denna undersökning justerades de exporterande tillverkarnas cif-priser till nivån gemenskapens gräns, levererat förtullat. Dessa priser jämfördes med gemenskapsindustrins priser fritt fabrik i samma handelsled och för jämförbara produkttyper.

(79) En rysk exporterande tillverkare hävdade att det vid bedömningen av prisunderskridandet (och marginalen för undanröjande av skada) borde göras justeringar för kvalitetsskillnader mellan kornorienterade elektroplåtar som tillverkas och säljs av denne exporterande tillverkare och de som tillverkas av gemenskapsindustrin. Enligt detta påstående skulle kvaliteten på kornorienterade elektroplåtar som tillverkas av denne exporterande tillverkare vara betydligt sämre än kvaliteten på samma typ av kornorienterade elektroplåtar som tillverkas av gemenskapsindustrin.

(80) I detta sammanhang bör det till att börja med noteras att en sådan justering verkligen beviljades i samband med den ursprungliga undersökningen (1996), men att det redan i slutsatsen från en undersökning till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång och beträffande en förlängning av åtgärderna 2003 konstaterades att ingen justering för kvalitet längre var berättigad mot bakgrund av att de ryska anläggningarna hade förbättrats[7].

(81) Dessutom uppmanades användarna att lämna synpunkter på jämförbarheten mellan kornorienterade elektroplåtar som importeras från Ryssland och elektroplåtar som köps från gemenskapsindustrin; ingen av de samarbetsvilliga användarna angav någon betydande kvalitetskillnad. Endast en användare angav att kvaliteten på ryska produkter är något sämre än kvaliteten på de produkter som tillverkas i gemenskapen, men lade inte fram någon bevisning till stöd för detta påstående. Dessutom angav denna användare att båda produkterna är helt utbytbara med varandra och sade att hans företag hade övergått till ryska produkter på grund av den betydande prisskillnaden. Påståendet avvisades därför.

(82) På grundval av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas priser är de konstaterade prisunderskridandemarginalerna för respektive land och uttryckta i procent av gemenskapsindustrins priser följande:

Land | Prisunderskridande |

Förenta staterna | 14,4 % |

Ryssland | Mellan 6,1 % och 26,6 % |

(83) När det gäller Ryssland fastställdes en prisunderskridandemarginal på 6,1 % för den exporterande tillverkare för vilken det inte konstaterats någon dumpning. Den andra procentsatsen rör den andra samarbetsvilliga exporterande tillverkaren.

3. Gemenskapsindustrins situation

(84) I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd.

(85) Mot bakgrund av det begränsade antal gemenskapstillverkare som tillhör två företagsgrupper och exporterande tillverkare som berörs har de uppgifter som berör dem endast angivits i indexerad form.

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Produktion (i ton) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |

Index: 2000=100 | 100 | 104 | 101 | 99 | 98 |

Kapacitet (i ton) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |

Index: 2000=100 | 100 | 104 | 107 | 104 | 104 |

Kapacitetsutnyttjande | 86 % | 86 % | 81 % | 82 % | 81 % |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret |

(86) Under hela skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins produktionsvolym med 2 %. Tillverkningen ökade närmare bestämt till att börja med med 4 % mellan 2000 och 2001, och minskade därefter kontinuerligt mellan 2001 och undersökningsperioden, dvs. med cirka 5 %.

(87) De rapporterade uppgifterna angående kapaciteten hänför sig till den tekniska kapaciteten, i motsats till den teoretiska kapaciteten, vilket innebär att justeringar som av industrin anses såsom rutinmässiga, dvs. för normala helger, installationstid, underhåll och andra normala uppehåll, redan gjorts. Den ökade produktionskapaciteten 2001–2002 var avsedd att möta efterfrågeökningen 2001. Kapaciteten minskade åter 2003 och under undersökningsperioden, eftersom en tillverkare ändrade sin tillverkningsprocess något, vilket ledde till att den tekniska kapaciteten minskade. På denna grundval ökade produktionskapaciteten med 4 % under skadeundersökningsperioden. Såsom framgår av skäl 102 är en sådan ökning förbunden med de investeringar som görs för att modernisera de befintliga produktionsmedlen och därmed förbättra deras effektivitet, och består därför huvudsakligen av inköp av ersättningsutrustning. Det bör också noteras att kapacitetsökningen ägde rum vid en tidpunkt då gemenskapsindustrin fortfarande var lönsam. Dessa investeringar måste dessutom ses som en reaktion på efterfrågeökningen 2001 och mot bakgrund av det kassaflöde som stod till gemenskapens förfogande vid den tidpunkten.

(88) Minskningen när det gäller kapacitetsutnyttjandet är ett resultat av den något ökade produktionskapaciteten och en minskning av produktionsvolymen. Denna minskning var under skadeundersökningsperioden 5 procentenheter.

Lager

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

I ton | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |

Index: 2000=100 | 100 | 109 | 160 | 182 | 122 |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret |

(89) Vissa typer av den likadana produkten tillverkas av gemenskapsindustrin på beställning och är därför inte avsedda att lagras. Andra mera standardiserade typer av kornorienterade elektroplåtar tillverkas emellertid regelmässigt, och försäljningen av dem är beroende av utvecklingen i fråga om efterfrågan och priser på marknaden. Det är därför klart att den allmänna lagerökningen under skadeundersökningsperioden tyder på att gemenskapsindustrin hade svårt att sälja de mera standardiserade typerna av den likadana produkten, särskilt under 2002, när lagren ökade med 46 % jämfört med 2001, och 2003, när de ökade ytterligare med 3,5 % jämfört med det föregående året.

(90) Minskningen av lagren (23,5 %) mellan 2003 och undersökningsperioden förklaras av att försäljningen ökade totalt sett under den perioden. Man bör emellertid komma ihåg att undersökningsperioden inte motsvarar ett kalenderår, vilket kan påverka lagernivåns jämförbarhet i förhållande till andra år. I slutet av skadeundersökningsperioden var lagernivån 22 % högre än under 2000.

Försäljningsvolym

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

I ton | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |

Index: 2000=100 | 100 | 109 | 90 | 76 | 81 |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret |

(91) Gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden minskade med 19 % under skadeundersökningsperioden, från cirka XXX ton 2000 till cirka XXX ton under undersökningsperioden. Försäljningsvolymen ökade först med XXX ton mellan 2000 och 2001, dvs. med 9 %, men minskade därefter med XXX ton (eller med 26 %) under den efterföljande perioden fram till och med slutet av undersökningsperioden. Ökningen mellan 2003 och undersökningsperioden kan förklaras av att gemenskapsindustrin minskade sina försäljningspriser (se nedan) i syfte att återvinna marknadsandel.

Marknadsandel

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

I procent av gemenskapsförbrukningen | 68,6 % | 69,1 % | 63,8 % | 56,5 % | 60,4 % |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret och uppgifter från Eurostat |

(92) Under hela skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins marknadsandel med 8,2 procentenheter. Trots en ökning av försäljningsvolymen med 9 % mellan 2000 och 2001 kunde gemenskapsindustrin nätt och jämnt behålla sin marknadsandel, som endast ökade med 0,5 procentenheter under de åren. Under perioden från och med 2001 till och med och undersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins marknadsandel med 8,7 procentenheter. Denna minskning när det gäller marknadsandelen ägde rum vid en tidpunkt då förbrukningen minskade med 15 %, vilket visar att gemenskapsindustrins försäljning minskade mer än förbrukningen. Samtidigt ökade de berörda ländernas marknadsandelar kontinuerligt.

Försäljningspriser

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Euro/ton | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |

Index: 2000=100 | 100 | 109 | 111 | 106 | 99 |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret |

(93) Det genomsnittliga försäljningspriset per enhet ökade först med 8,6 % 2001, och steg därefter med 2,6 % 2002. Därefter minskade gemenskapsindustrins priser avsevärt och kontinuerligt, särskilt mellan 2003 och undersökningsperioden, då de minskade med 6,3 %. Denna prisminskning var nödvändig för att gemenskapsindustrin skulle kunna behålla sin marknadsandel.

(94) Den utvecklingstendens som framgår av den ovanstående tabellen visar tydligt att gemenskapsindustrins försäljningspriser var utsatta för en betydande prisnedgång från och med 2002. Detta sammanföll med en period då priserna på den dumpade importen minskade betydligt, vilket gjorde att den kunde dra nytta av en betydande ökning när det gäller marknadsandel.

(95) Trycket på gemenskapsindustrins försäljningspriser var så stort att industrin inte var lönsam 2003 och under undersökningsperioden, såsom förklaras nedan.

(96) Tabellen nedan visar utvecklingen av gemenskapens försäljningspris per enhet i förhållande till motsvarande produktionskostnad, som huvudsakligen rör råmaterial, dvs. varmvalsade rullar eller ringar, som i genomsnitt utgör cirka 70 % av den totala produktionskostnaden för den berörda produkten:

Index 2000 = 100 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP |

Pris per enhet | 100 | 109 | 111 | 106 | 99 |

Fullständig produktionskostnad per enhet | 100 | 103 | 107 | 105 | 106 |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret |

(97) Under perioden 2001–2002 ökade försäljningspriserna i genomsnitt mer än de motsvarande kostnaderna. Under samma period låg priserna i linje med kostnaderna, vilket ledde till en lönsam situation, såsom framgår nedan. Priserna sjönk betydligt 2003 och lönsamheten blev negativ trots en minskning av den genomsnittliga kostnaden under det året. Under undersökningsperioden kunde den obetydliga ökningen av produktionskostnaden, i huvudsak kostnader för råmaterial, inte övervältras på priserna som drastiskt minskade ännu mer och ledde till betydande förluster. Prisnedgången var därför kombinerad med ett nedåtgående pristryck, dvs. att gemenskapsindustrin var inte i stånd att höja sina priser för att avspegla kostnadsökningarna.

Lönsamhet och avkastning på investeringar

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

I procent av vinsten på nettoomsättningen | Cirka 0 % | Cirka 5 % | Cirka 3 % | Cirka 0 % | Cirka -5 % |

Avkastning på investeringar | Cirka 0 % | Cirka 25 % | Cirka 20 % | Cirka -5 % | Cirka -30 % |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret |

(98) För vissa gemenskapstillverkare var de ekonomiska resultaten 2000 i hög grad påverkade av igångsättningskostnader och tekniska problem med anknytning till en betydande investering i produktionsmedel 1999. Detta påverkade gemenskapsindustrins samlade lönsamhet. Eftersom år 2000 inte var ett typiskt år, kan det inte anses vara en representativ utgångspunkt för en undersökning av utvecklingstendenser. Gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden blev lönsam under åren 2001 och 2002, vilket även berodde på ökad efterfrågan från industrin i senare led och en tillfredsställande prisnivå. Därefter hade den betydande prisnedgången direkta negativa verkningar för lönsamheten. Försäljningen på gemenskapsmarknaden började faktiskt att gå med förlust från och med 2003, och dessa förluster uppgick till så mycket som cirka -5 % av omsättningen under undersökningsperioden.

(99) I denna undersökning uttrycks avkastningen på investeringar som lönsamheten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Eftersom de företag som utgör gemenskapsindustrin huvudsakligen, eller till och med uteslutande, är aktiva inom produktion och försäljning av den likadana produkten fastställdes avkastningen på investeringar med avseende på deras samlade situation. På denna grundval följde avkastningen på investeringar i stort sett samma utveckling som lönsamheten under hela skadeundersökningsperioden. Den steg från cirka 0 % 2000 till cirka 20 % 2002 och minskade därefter kontinuerligt till cirka -30 % under undersökningsperioden.

Kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Tusen euro | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |

Index: 2000=100 | 100 | 181 | 141 | 7 | -83 |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret |

(100) Nettolikvidideten från driftsverksamheten utvecklades från cirka XX miljoner euro år 2000 till cirka –XX miljoner euro under undersökningsperioden. Den nådde en topp 2001 och 2002, men minskade därefter kraftigt under 2003 och nådde ett bottenläge under undersökningsperioden. Till följd härav måste gemenskapsindustrin allt oftare skuldsätta sig för att finansiera sin löpande verksamhet och sina investeringar.

(101) Undersökningen har visat att kapitalbehovet hos flera gemenskapstillverkare har påverkats negativt av deras besvärliga finansiella situation. Även om de flesta av dessa företag ingår i stora stålbolag, tillgodoses kapitalbehovet inte alltid i önskad omfattning, eftersom de finansiella medlen inom dessa företagsgrupper vanligtvis tilldelas de mest lönsamma enheterna.

Investeringar

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Tusen euro | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |

Index: 2000=100 | 100 | 137 | 105 | 76 | 49 |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret |

(102) Gemenskapsindustrins samlade investeringar i den likadana produkten minskade med cirka 50 % mellan 2000 och undersökningsperioden. Undersökningen har visat att det är av avgörande betydelse för denna industri att upprätthålla en viss investeringsnivå för att förbli konkurrenskraftig. Merparten av investeringarna gjordes i moderniseringssyfte och endast i liten utsträckning i syfte att öka kapaciteten. Det bör emellertid noteras att modernisering av investeringar normalt brukar leda till att den tekniska kapaciteten ökar något, helt enkelt därför att en förbättrad utrustning är effektivare och mera produktiv än den tidigare.

Tillväxt

(103) Mellan 2000 och undersökningsperioden minskade förbrukningen i gemenskapen med 8 %, medan gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade med 20 %. Gemenskapsindustrin förlorade således en betydande marknadsandel, samtidigt som marknadsandelen för den berörda importen ökade med 12,8 procentenheter under samma period.

Sysselsättning

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Totalt antal anställda | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |

Index: 2000=100 | 100 | 100 | 99 | 97 | 95 |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret |

(104) Sysselsättningsnivån inom gemenskapsindustrin förblev stabil mellan 2000 och 2001. Den minskade under de följande åren, vilket ledde till en sammanlagd minskning med 5 % jämfört med i början av skadeundersökningsperioden.

Löner

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Löner (tusen euro) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |

Index: 2000=100 | 100 | 99 | 102 | 97 | 94 |

Genomsnittslön per anställd (euro) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |

Index: 2000=100 | 100 | 100 | 103 | 100 | 99 |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret |

(105) Under skadeundersökningsperioden förblev genomsnittslönen per anställd stabil och låg därmed under inflationen. Eftersom sysselsättningen minskade under den perioden, såsom framgår av tabellen ovan, minskade också den totala lönekostnaden.

Produktivitet

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Produktion (ton) (a) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |

Sysselsättning (b) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |

Produktivitet (a) / (b) | 160,4 | 166,9 | 163,9 | 164,2 | 166 |

Index 2000 = 100 | 100 | 104 | 102 | 102 | 103 |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret |

(106) Gemenskapsindustrins produktivitet, mätt som resultat per anställd och år, ökade först med 4 % från 2000 till 2001, och minskade därefter med cirka 2 % mellan 2001 och 2002, varefter den steg igen 2003 och under undersökningsperioden. I slutet av skadeundersökningsperioden var produktiviteten 3 % högre än i periodens början. Ökningen i produktivitet kan delvis förklaras av de investeringar som gjordes i syfte att förbättra effektiviteten hos den befintliga utrustningen, såsom anges i skäl 102.

Dumpningsmarginalens storlek

(107) Verkningarna för gemenskapsindustrin av storleken på den faktiska dumpningsmarginalen kan med hänsyn till importvolymen från de berörda länderna och priserna på denna import inte anses vara försumbara, i synnerhet inte på så öppna och därmed synnerligen priskänsliga marknader som marknaden för den berörda produkten.

Återhämtning från verkningarna av tidigare dumpning eller subventionering

(108) Såsom tidigare angivits var åtgärder i kraft mot importen av kornorienterade elektroplåtar med en bredd av mer än 500 mm, med ursprung i Ryssland, under hela skadeundersökningsperioden. Det erinras emellertid om att detta endast gäller en del av den produkt som berörs av den nuvarande undersökningen, eftersom den rör kornorienterade elektroplåtar av alla bredder från Ryssland, och även elektroplåtar från Förenta staterna. Gemenskapsindustrin återhämtade sig därför endast delvis, eftersom den därefter även drabbades av en ökning av den dumpade importen av kornorienterade elektroplåtar av alla bredder från Ryssland och Förenta staterna.

4. Utvecklingen efter undersökningsperioden

(109) Några berörda parter hävdade att en betydande utveckling ägde rum efter undersökningsperioden, och att denna utveckling borde beaktas i undersökningen, eftersom den skulle innebära att det blev klart olämpligt att införa åtgärder. Dessa påståenden rör närmare bestämt ökningen av gemenskapsindustrins försäljningspriser för den likadana produkten och nedläggningen av en klagandes anläggning efter undersökningsperiodens slut.

(110) Det bör för det första noteras att enligt artikel 6.1 i grundförordningen skall uppgifter avseende en period som infaller efter undersökningsperioden normalt inte beaktas. Skälet till detta är att de relevanta uppgifterna måste fastställas och kontrolleras inom en begränsad och närmare angiven tid i syfte att sörja för att undersökningsresultaten är representativa och tillförlitliga, men också för att undersökningen annars skulle kunna dra ut på tiden onödigt länge med motiveringen att de uppgifter som inhämtats för en viss period, t.ex. undersökningsperioden, inte avspeglar den situation som råder i ett senare skede.

(111) Det följer av lydelsen i grundförordningen att utveckling som sker efter undersökningsperioden endast bör beaktas i särskilda undantagsfall, och om den faktiskt innebär att ett införande av åtgärder är klart olämpligt. Detta tillvägagångssätt har också bekräftats av Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt[8].

Gemenskapsindustrins prisökning

(112) Det hävdades att gemenskapsindustrin tillkännagav en prisökning efter undersökningsperioden, och att denna prisökning var av extraordinär natur, eftersom den beskrevs i pressen såsom osedvanligt stor.

(113) Kommissionen har inhämtat faktiska uppgifter, och utvecklingen av gemenskapens genomsnittliga försäljningspris på gemenskapsmarknaden framgår av nedanstående tabell:

Genomsnittligt försäljningspris | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | april–december 2004 |

Euro/ton | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |

Index: 2000=100 | 100 | 109 | 111 | 106 | 99 | 104 |

(114) Av ovanstående tabell framgår att även om priserna faktiskt ökade efter undersökningsperioden, är denna prisökning långt ifrån osedvanligt stor. Genomsnittspriset under de tre sista kvartalen 2004 ökade i själva verket med endast 5 % jämfört med nivån under undersökningsperioden, men priserna återhämtade sig förvisso inte jämfört med tidigare år.

(115) Även om prisökningen verkligen ansågs vara av extraordinär natur, vilket den ju inte var i detta fall, borde det också tas hänsyn till den utveckling av prisnivån som ägt rum för andra aktörer på gemenskapsmarknaden efter undersökningsperioden, särskilt prisnivån i de berörda länderna, liksom till fluktueringen av priserna på råmaterial, för att avgöra huruvida prisökningen faktiskt skulle innebära att det vore klart olämpligt att införa antidumpningstullar. En närmare undersökning av detta är inte berättigad, eftersom priserna endast delvis har återhämtat sig, såsom framgår ovan. Dessutom är det osäkert om en prisökning skulle vara bestående.

(116) Det erinras om att än viktigare är att den skada som gemenskapsindustrin lidit inte uteslutande har sin grund i prisnivåerna utan i en försämring av en rad olika indikatorer. Beaktade separat innebär eventuella prisökningar därför inte, även om de är av extraordinär och bestående natur, att ett införande av åtgärder är olämpligt, om de inte åtföljs av motsvarande utveckling när det gäller andra skadevållande indikatorer, så att hela skadebilden påverkas.

(117) Av ovanstående skäl anses en eventuell ökning av gemenskapsindustrins priser efter undersökningsperioden inte göra ett införande av åtgärder olämpligt.

Nedläggning avverksamheten för en av gemenskapsindustrins tillverkare

(118) Några berörda parter hävdade att nedläggningen av verksamheten för en av de tillverkare som ingår i gemenskapsindustrin innebär att åtgärder inte borde införas, eftersom den skulle medföra en betydande minskning av produktionskapaciteten i gemenskapen och därmed möjligen leda till en brist på kornorierenterade elektroplåtar på gemenskapsmarknaden.

(119) I detta avseende noteras att artikel 6.1 i grundförordningen i fråga om händelser som inträffar efter undersökningsperioden inte gäller för det fastställande av gemenskapens intresse som avses i artikel 21 i grundförordningen. Hänvisning görs därför till skäl 174, där frågan om produktionskapacitet behandlas inom ramen för undersökningen av gemenskapens intresse.

(120) Det bör ändå bekräftas att nedläggningen av den italienska tillverkarens anläggning har tillkännagivits, och att tillverkningen där kommer att fortsätta i mindre omfattning från och med juni 2005 och förväntas upphöra helt i september samma år.

(121) Även om den planerade nedläggningen av en anläggning skulle kunna utgöra en extraordinär händelse som är av bestående natur och därför beaktades inom ramen för undersökningen, skulle detta endast förstärka de ovannämnda slutsatserna att gemenskapsindustrin led skada under undersökningsperioden, och att denna osäkra situation fortsatte efter undersökningsperioden.

5. Slutsats om skada

(122) Trots de gällande antidumpningsåtgärderna mot import av breda kornorienterade elektroplåtar från Ryssland försämrades gemenskapsindustrins ekonomiska situation betydligt mellan 2000 och undersökningsperioden. De positiva verkningarna av de åtgärder som införts mot breda kornorienterade elektroplåtar från Ryssland undergrävdes av att dumpad import började att förekomma när det gäller sådana plåtar av alla bredder från Ryssland och Förenta staterna. Denna import var av väsentligt mindre betydelse i början av skadeundersökningsperioden. Dessutom hänvisas det till skäl 17, i vilket det anges att de gällande antidumpningsåtgärderna mot breda kornorienterade elektroplåtar från Ryssland kringgicks genom att ringar eller rullar av dessa plåtar skars i två halvor om högst 500 mm.

(123) Under skadeundersökningsperioden minskade försäljningsvolymen med 19 %, produktionen med 2 %, lagren ökade betydligt med 18 % och marknadsandelarna minskade med 8 procentenheter. Gemenskapstillverkarnas priser på gemenskapsmarknaden underskreds av den dumpade importen och kunde inte höjas för att avspegla den ökade produktionskostnaden under undersökningsperioden. Resultatet blev att industrin gjorde förluster under 2003 och undersökningsperioden. Sysselsättningen och investeringarna minskade med 5 % respektive 50 % under skadeundersökningsperioden.

(124) Gemenskapsindustrins ekonomiska situation uvecklades närmare bestämt på följande sätt: Under 2001 ökade efterfrågan och priserna på gemenskapsmarknaden. Under denna period kunde gemenskapsindustrin också öka sina försäljningsvolymer i samma utsträckning som förbrukningen och försäljningspriserna ökade. Detta ledde till en lönsam situation, och industrin var därför i stånd att investera och något öka sin produktionskapacitet. Även om försäljningsvolymen och marknadsandelarna minskade 2002, lyckades gemenskapsindustrin upprätthålla sin prisnivå och förbli lönsam, om än på en lägre nivå än 2001, med tanke på att även produktionskostnaden ökade vid denna tidpunkt.

(125) Från och med 2003 kunde gemenskapsindustrin inte längre upprätthålla sina priser som minskade betydligt, samtidigt som försäljningsvolymen och marknadsandelarna minskade kraftigt. Priserna minskade ytterligare under undersökningsperioden, medan kostnaderna förblev relativt stabila. Följden blev att lönsamheten nådde en dramatiskt låg nivå. Mot bakgrund av denna stora förlust är industrins vidare existens i fara. Faktum är att en av gemenskapstillverkarna kommer att behöva lägga ned sin produktionsanläggning efter undersökningsperioden.

(126) Mot denna bakgrund dras slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.

F. ORSAKSSAMBAND

1. Inledning

(127) I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan utsträckning att den kan betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen vilka samtidigt som denna skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada undersöktes också, så att den eventuella skada som dessa andra faktorer vållat inte skulle tillskrivas den dumpade importen.

2. Verkan av den dumpade importen

(128) Den betydande ökningen av den dumpade importens volym, som mer än tredubblades under skadeundersökningsperioden, sammanföll med gemenskapsindustrins försämrade ekonomiska situation, som kom till uttryck bl.a. i att försäljningsvolymen minskade med cirka 20 % under samma period. Eftersom de nuvarande åtgärderna endast rör breda kornoerienterade elektroplåtar från Ryssland, har de inte i tillräcklig grad kunnat skydda gemenskapsindustrin mot verkningarna av den berörda importen. Detta är särskilt fallet när man beaktar den ovannämnda betydande ökningen av importen av kornorienterade elektroplåtar av alla bredder, alltså även från Förenta staterna, och det faktum att åtgärderna mot breda kornorienterade elektroplåtar ibland kringgicks genom att, såsom anges i skäl 17, plåtarna skars itu.

(129) De negativa verkningarna av den ständigt ökande volymen dumpad import förstärktes ytterligare från och med 2002, när förbrukningen i gemenskapen minskade. Under perioden 2002–2003 ökade den dumpade importen i själva verket med mer än 5 procentenheter av marknadsandelarna, medan gemenskapsindustrins andel minskade med cirka 7 procentenheter. Denna plötsliga ökning av den dumpade importen har sin förklaring i att de motsvarande priserna minskade dramatiskt under samma period. Under ett enda år minskade faktiskt priserna från 1 282 euro/ton till 1 049 euro/ton, dvs. med cirka 15 %. Resultatet blev att gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade betydligt under samma period. Även om gemenskapsindustrin till att börja med försökte att upprätthålla sin genomsnittliga prisnivå, minskade priserna ändå från 1 254 euro/ton år 2002 till 1 189 euro/ton år 2003. Industrin hade därefter inte något annat val än att ytterligare sänka sina priser i syfte att upprätthålla försäljningsvolymen och marknadsandelarna under undersökningsperioden. Detta hade emellertid direkta negativa verkningar för dess lönsamhet som blev negativ och uppgick till –7,4 % av omsättningen under undersökningsperioden.

(130) Mot bakgrund av det klart fastställda tidsmässiga sambandet mellan, å ena sidan, den plötsliga ökningen av dumpad import till ständigt minskande priser och, å andra sidan, gemenskapsindustrins förlust av försäljningsvolym och marknadsandelar, samt det pristryck som ledde till en förlustbringande situation, är slutsatsen att den dumpade importen spelade en avgörande roll för den skada som gemenskapsindustrin vållats.

3. Verkan av andra faktorer

Växelkurseffekt

(131) En berörd part hävdade att den skada som gemenskapsindustrin lidit berodde på utvecklingen av växelkursen mellan US-dollarn och euron, som ledde till att priserna på de produkter som importerades från Förenta staterna minskade. Denna situation gynnade således importen från Förenta staterna som kunde öka sina marknadsandelar.

(132) I tabellen nedan görs en jämförelse mellan utvecklingen av växelkursen mellan US-dollarn och euron och de genomsnittliga importpriserna för den berörda produkten med ursprung i Förenta staterna.

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Växelkurs US-dollar/euro | 1,082 | 1,116 | 1,068 | 0,894 | 0,860 |

Index 2000 = 100 | 100 | 103 | 99 | 83 | 79 |

Importpris US-dollar (euro) | 1 945 | 1 741 | 1 543 | 1 171 | 1 133 |

Index 2000 = 100 | 100 | 90 | 79 | 60 | 58 |

(133) Av de ovanstående uppgifterna framgår att det inte finns något klart samband mellan utvecklingen av växelkursen US-dollarn/euron och de genomsnittliga importpriserna för den berörda produkten med ursprung i Förenta staterna. Under perioden 2000–2002 minskade i själva verket importpriserna med 21 %, medan växelkurserna förblev stabila. Av de ovanstående uppgifterna framgår dessutom tydligt att minskningen av de relevanta genomsnittliga importpriserna (-42 %) under skadeundersökningsperioden var mycket större än den negativa utvecklingen av växelkursen (-21 %). Detta var särskilt fallet under perioden 2002 - 2003, då de genomsnittliga importpriserna per enhet minskade som mest. Slutsatsen är därför att de eventuella verkningarna av växelkursen inte kan anses ha varit en betydande orsak till den skada som gemenskapsindustrin vållats.

Övriga gemenskapstillverkares resultat

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Försäljningsvolym (i ton) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |

Marknadsandelar | 9,2 % | 8,8 % | 8,3 % | 8,2 % | 8,3 % |

Källa: Svar på frågeformulär, klagomål samt uppgifter från Eurostat |

(134) Tabellen ovan visar att de övriga gemenskapstillverkarnas försäljning på gemenskapsmarknaden minskade med nästan 20 % under skadeundersökningsperioden. De motsvarande marknadsandelarna minskade också från 9,2 % år 2000 till 8,3 % under undersökningsperioden. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter är därför slutsatsen att de övriga gemenskapstillverkarnas situation var densamma som gemenskapsindustrins situation och att den inte vållade gemenskapsindustrin någon skada.

Gemenskapsindustrins exportresultat

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Exportförsäljningsvolym (ton) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |

Index: 2000=100 | 100 | 92 | 117 | 145 | 141 |

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret |

(135) En berörd part hävdade att en del av den skada som gemenskapsindustrin lidit kunde tillskrivas gemenskapsindustrins exportresultat. Det gjordes gällande att gemenskapsindustrin avsiktligt hade minskat sin försäljning på hemmamarknaden till förmån för lönsam export till länder utanför EU.

(136) Ovanstående tabell visar att gemenskapsindustrin faktiskt ökade sin export under skadeundersökningsperioden, särskilt från och med 2002. Denna ökning bör emellertid ses mot bakgrund av den plötsliga ökningen av dumpad import till gemenskapsmarknaden vid en tidpunkt då förbrukningen minskade och gemenskapspriserna var utsatta för ett betydande pristryck. Under dessa omständigheter reagerade gemenskapsindustrin, i syfte att begränsa skadan, genom att försöka öka sin export.

(137) Det erinras också om att gemenskapsmarknaden fortfarande är gemenskapsindustrins naturliga marknad. År 2001, när situationen på gemenskapsmarknaden blev gynnsam, ökade gemenskapsindustrin sin försäljningsvolym på hemmamarknaden och exportförsäljningen minskade.

(138) Dessutom bör det noteras att den skada som gemenskapsindustrin lidit inte bara utgjordes av en förlust av försäljningsvolym och marknadsandelar på gemenskapsmarknaden. Den kännetecknades också av ett starkt pristryck som vållades av den dumpade importen och ett betydande underskridande av gemenskapsindustrins priser, vilket ledde till stora ekonomiska förluster. Dessa negativa verkningar för priserna kan säkerligen inte tillskrivas en ökning av exportförsäljningen av den berörda produkten. Tvärtom anses att gemenskapsindustrin tack vare ökad exportförsäljning kunde uppnå stordriftsfördelar och därmed hålla de samlade kostnaderna för den likadana produkten inom rimliga ramar. Utan denna ökning av exporten skulle förlusterna antagligen ha varit ännu större. Slutsatsen är därför att den skada som gemenskapsindustrin lidit inte kan tillskrivas dess ökade export.

Icke-dumpad import från de berörda länderna

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Importvolym (i ton) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |

Index: 2000=100 | 100 | 124 | 142 | 223 | 166 |

Marknadsandelar | 3,3 % | 3,8 % | 4,9 % | 8,1 % | 6,0 % |

(139) Den icke-dumpade importen från Ryssland ökade med 66 % under skadeundersökningsperioden, vilket motsvarade en vinst i marknadsandelar med nästan 3 procentenheter.

(140) Det bör i detta sammanhang för det första noteras att denna ökning av importen var mindre markant än ökningen av den dumpade importen, såsom angivits i skäl 75. För det andra fastställdes det också att prisnivån för den icke-dumpade importen var högre än prisnivån för den dumpade importen. Medan en underskridandemarginal på 6,1 % fastställdes för den icke-dumpade importen, varierade underskridandemarginalen för den dumpade importen mellan 14,4 % och 26,6 %.

(141) Av dessa skäl är slutsatsen att de eventuella verkningarna av den icke-dumpade importen för gemenskapsindustrins situation var begränsade och inte kunde anses vara avgörande för den skada som gemenskapsindustrin vållades.

Import från andra tredjeländer

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |

Importvolym (i ton) | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX |

Marknadsandelar | 15,6 % | 13,3 % | 16,4 % | 15,4 % | 12,2 % |

Genomsnittligt pris per enhet | 1 370 | 1 477 | 1 581 | 1 525 | 1 509 |

Källa: Eurostat |

(142) Tabellen ovan visar att importen från andra tredjeländer minskade i absoluta och relativa tal. Samtidigt ökade det motsvarande genomsnittliga försäljningspriset. Slutsatsen är därför att importen från andra tredjeländer inte bidrog till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

Nedgång i efterfrågan

(143) På en marknad där efterfrågan minskar förväntas alla aktörer minska sin försäljning. Detta var fallet när det gäller gemenskapsindustrin. Denna försäljning minskade emellertid mer än förbrukningen under skadeundersökningsperioden. Medan gemenskapsindustrin, de övriga gemenskapstillverkarna och de övriga tredjeländerna förlorade försäljningsvolym och marknadsandel under skadeundersökningsperioden, mer än tredubblades volymen för den dumpade importen, som också vann en betydande marknadsandel under samma period. Såsom framgår av skadeanalysen minskade efterfrågan med cirka 25 000 ton under skadeundersökningsperioden, gemenskapsindustrins försäljning minskade med cirka 40 000 ton, medan importen från de berörda länderna ökade med cirka 30 000 ton.

(144) Även om en nedgång i efterfrågan kan ha bidragit till gemenskapsindustrins minskade försäljning är slutsatsen att skadan, som huvudsakligen utgjordes av en förlust av marknadsandelar, ett nedåtgående pristryck och en förlustbringande situation, endast i ringa omfattning, om ens alls, kan tillskrivas denna faktor.

4. Slutsats om orsakssamband

(145) Slutligen bekräftas att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit, och som kännetecknas framför allt av en minskning i fråga om försäljningsvolym, marknadsandelar och försäljningspris per enhet med en försämring av lönsamhetsindikatorerna som följd, vållades av den berörda dumpade importen.

(146) Det finns i själva verket ett klart tidsmässigt samband mellan den plötsliga ökningen av den dumpade importen och minskningen i fråga om gemenskapsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel. Det nedåtgående pristryck som den dumpade importen utövade var särskilt markant från och med 2002. Gemenskapsindustrin försökte att upprätthålla sin prisnivå 2003, men hade inte något annat val än att följa den prisnivå som angavs av den dumpade importen för att upprätthålla en viss försäljningsnivå. Resultatet blev en förlustbringande situation.

(147) De övriga identifierade faktorerna konstaterades inte bryta det orsakssamband som fastställs ovan, inte ens när de sammantagna verkningarna av dem beaktades. Minskningen i förbrukningen kan ha bidragit till att gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade. Det är emellertid rimligt att påstå att gemenskapsindustrins situation utan den plötsliga ökningen av den dumpade lågprisimporten säkerligen inte skulle ha påverkats i samma utsträckning, eftersom dess marknadsandel inte skulle ha minskat. Det anses också att den icke-dumpade importen från Ryssland endast hade begränsade negativa verkningar. Utvecklingen av växelkursen mellan US-dollarn och euron slutligen förklarade inte den höga dumpningsnivå som fastställts för Förenta staterna och den skada som gemenskapsindustrin lidit.

(148) Slutsatsen är därför att den dumpade importen med ursprung i de berörda länderna har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

G. GEMENSKAPENS INTRESSE

(149) Kommissionen undersökte huruvida det trots slutsatserna om dumpning, skada och orsakssamband fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta särskilda fall. För detta ändamål och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen övervägdes de sannolika verkningarna av om åtgärder infördes eller inte för alla parter som berördes av undersökningen.

1. Gemenskapsindustrins intresse

(150) Skadeanalysen har visat att gemenskapsindustrin under förhållanden där rättvisa handelsförhållanden råder är livskraftig och lönsam, och att den också har investerat i syfte att förbli konkurrenskraftig. Detta var fallet åren 2001 och 2002, då gemenskapsindustrin också hade fördel av de gällande antidumpningsåtgärderna mot breda kornorienterade elektroplåtar från Ryssland, och nivån på den dumpade berörda importen ännu inte var så omfattande som under undersökningsperioden.

(151) Det erinras också om att denna gemenskapsindustri genomgick ett omfattande omstruktureringsprogram 1999. Den sammanslagning av de tre klagande gemenskapstillverkarnas verksamhet som gjordes i samband med detta var avsedd att skapa en större enhet, som skulle vara i stånd att konkurrera effektivare och öka investeringarna.

(152) Från och med 2002 ledde den ständiga ökningen av den dumpade lågprisimporten till ett generellt pristryck på gemenskapsmarknaden, som också upplevde en minskad förbrukning. Gemenskapsindustrin började att gå med förlust och var därför ytterst sårbar. Förlusterna blev så stora, att den italienska tillverkaren meddelade att hans fabrik gradvis skulle lägga ned verksamheten. Marknadsutvecklingen i Italien visar klart i vilken utsträckning den dumpade importen påverkade gemenskapsindustrins ekonomiska situation negativt.

(153) Det är därför viktigt att priserna åter kommer upp på en nivå där dumpning inte längre förekommer eller åtminstone inte vållar någon skada, så att alla tillverkare kan agera på gemenskapsmarknaden under normala förhållanden där rättvis handel råder. Därigenom skulle det bli möjligt för gemenskapsindustrin att åter uppnå en tillfredsställande nivå av lönsam försäljning. Om åtgärder inte införs kan det inte uteslutas att gemenskapsindustrin kommer att tvingas stänga ytterligare anläggningar.

(154) Slutsatsen är att om antidumpningsåtgärder införs skulle gemenskapsindustrin kunna återhämta sig från verkningarna av den skadevållande dumpning som konstaterats.

2. Gemenskapsanvändarnas intresse

(155) Kornorienterade elektroplåtar används huvudsakligen i tillverkningen av kraft- och distributionstransformatorer. Transformatorproducenterna tillhör en väletablerad industriell sektor som traditionellt levererar till stora energiproducenter. Transformatorindustrin tillhör i allmänhet stora industrikoncerner som är representerade över hela världen. Det finns emellertid några små oberoende företag som är verksamma på marknaden.

(156) Den berörda produkten anses utgöra ett betydande kostnadselement för användarna, eftersom kornorienterade elektroplåtar svarar för i genomsnitt mellan 10 % och 30 % av den totala produktionskostnaden för transformatorer.

(157) Väl underbyggda svar på frågefomulären, dvs. innehållande alla de finansiella upplysningar som begärts, mottogs från 16 användare. Några andra användare lämnade också skriftliga synpunkter, men utan att lämna några detaljerade upplysningar. Enligt de finansiella upplysningar som lämnades av de samarbetsvilliga användarna svarar dessa för cirka 30 % av den samlade förbrukningen i gemenskapen.

(158) Användarna motsatte sig generellt ett införande av åtgärder. För det första hävdade de att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till att importen från de berörda länderna upphörde, och att de därmed skulle bli beroende av gemenskapsindustrin, som också skulle befinna sig i en monopolställning. De hävdade vidare att införandet av åtgärder skulle leda till en betydande prisökning som därmed negativt skulle påverka deras konkurrenskraft i förhållande till transformatorindustrin utanför gemenskapen. Slutligen hävdade de att gemenskapsindustrin inte skulle ha tillräcklig kapacitet för att leverera till användarindustrin, om åtgärder infördes.

(159) Innan de spörsmål behandlas som användarindustrin tagit upp bör vissa bakgrundsuppgifter nämnas i syfte att göra en rättvis bedömning av situationen på gemenskapsmarknaden.

(160) Det bör noteras att antalet tillverkare av den berörda produkten i hela världen är ganska begränsat. Det finns i själva verket endast 13 tillverkare i hela världen som tillverkar kornorienterade elektroplåtar. Det finns två tillverkare i Japan, Förenta staterna och Ryssland, en i Sydkorea, Kina och Brasilien och sex i Europeiska gemenskapen (av vilka tre är närstående företag). Europeiska gemenskapen är därför den marknad som har det största antalet tillverkare. De japanska och amerikanska tillverkarnas distributionsnät är särskilt välorganiserat på gemenskapsmarknaden, eftersom de har egna servicecenter och närstående importörer i EU. Vidare förefaller endast tre tillverkare i hela världen vara i stånd att leverera högpermeabla (laserbehandlade) typer av den berörda produkten. De tillverkarna finns i EU, Förenta staterna och Japan.

(161) Det erinras om att tre gemenskapstillverkare 1999 slog samman sin verksamhet i ett och samma holdingbolag (ThyssenKrupp) i syfte att skapa en större enhet som skulle kunna konkurrera effektivare med de övriga tillverkarna av kornorienterade elektroplåtar på världsmarknaden. Denna sammanslagning granskades vid den tidpunkten ingående av Europeiska kommissionen och godkändes.

(162) Slutligen visade undersökningen att de samarbetsvilliga användarna under undersökningsperioden köpte 10 % respektive 15 % av sina kornorienterade elektroplåtar från de ryska och amerikanska tillverkare som konstaterades bedriva dumpning. De samarbetsvilliga användarna förlitade sig med andra ord huvudsakligen på andra leveranskällor, eftersom 75 % av deras inköp var från icke-dumpade källor, av vilka cirka 60 % köptes från gemenskapsindustrin. Endast en användare köpte uteslutande kornorienterade elektroplåtar från dumpade källor, men det företaget övergick nyligen till att få sina leveranser från gemenskapsindustrin.

(163) Mot denna bakgrund och med beaktande av det första påståendet från användarna om att de uteslutande skulle bli beroende av leveranser från gemenskapsindustrin, bör det för det första erinras om att målet med antidumpningstullar inte är att stänga gemenskapsmarknaden för import utan att återställa en situation, där rättvis handel råder, genom att undanröja verkningarna av skadevållande dumpning. Importen från de berörda länderna förväntas därför inte upphöra, utan fortsätta, om än till icke-dumpade eller icke-skadevållande priser.

(164) Detta är säkerligen fallet när det gäller Ryssland, eftersom ingen dumpningsmarginal fastställdes för den största ryska exporterande tillverkaren som svarade för cirka 75 % av importen från Ryssland under undersökningsperioden, och eftersom endast en relativt liten dumpningsmarginal (11,5 %) fastställdes för den andra exporterande tillverkaren. Det hänvisas också till avsnitt I nedan, i vilket det föreslås att åtgärder som baseras på resultaten från den nuvarande undersökningen skall ersätta de åtgärder som nu gäller för breda kornorienterade elektroplåtar från Ryssland, och som varierar med mellan 14,7 % och 40,1 %. För Rysslands del torde de antidumpningsåtgärder som fastställs genom den nuvarande undersökningen således bli betydligt mindre betungande än de som nu tillämpas.

(165) Importen från Förenta staterna förväntas också fortsätta mot bakgrund av den ständiga efterfrågan på gemenskapsmarknaden efter vissa typer av den berörda produkten, som endast tillverkas av ett begränsat antal leverantörer i hela världen.

(166) Vidare hänvisas det till skälen 190–193 som rör de prisåtaganden som gjorts av de två berörda exporterande tillverkarna. Med dessa åtaganden åtar sig de exporterande tillverkarna att sälja sin produkt på gemenskapsmarknaden över en viss prisnivå, som undanröjer de skadevållande verkningarna av dumpning. Importen från de berörda länderna förväntas därför inte upphöra.

(167) Eftersom importen från de berörda länderna förväntas fortsätta, och eftersom det fortfarande finns alternativa leveranskällor, är påståendet om att införandet av antidumpningstullar skulle leda till att gemenskapsindustrin skulle komma i en monopolställning ogrundat. Det är inte endast importen från de berörda länderna som förväntas fortsätta utan även importen från andra tredjeländer. Dessutom består gemenskapsindustrin av mer än en tillverkare, och det finns även andra gemenskapstillverkare (som inte är en del av gemenskapsindustrin) som är verksamma på marknaden.

(168) Vissa parter hävdade att gemenskapsindustrin framför allt skulle komma i en monopolställning när det gäller vissa typer av den berörda produkten, t.ex. vissa högpermeabla typer, som endast kan tillverkas av ett mycket begränsat antal tillverkare i hela världen. När det gäller detta bör det för det första noteras, att slutsatsen från undersökningen var att alla typer av den berörda produkten borde betraktas som en enda produkt i det nuvarande antidumpningsförfarandet. Undersökningen, inbegripet av gemenskapens intresse, borde därför genomföras med avseende på den berörda produkten som helhet, inte bara med avseende på bestämda produkttyper.

(169) Oaktat vad som sägs ovan är det riktigt att högpermeabla typer av den berörda produkten endast tillverkas av ett begränsat antal tillverkare i hela världen, nämligen en tillverkare i Förenta staterna, två i Japan och en i gemenskapen (se ovan). När det gäller detta erinras det om att de leveranskällorna fortsatt förväntas vara tillgängliga även efter införandet av åtgärder, inbegripet importen från Förenta staterna, om än till icke-dumpade eller icke-skadevållande priser. En tillfredsställande grad av konkurrens kan därför förväntas kvarstå även när det gäller dessa specifika produkttyper.

(170) Påståendet om att det skulle strida mot gemenskapens intresse att införa åtgärder, eftersom endast ett fåtal företag tillverkar dessa specifika typer, kan inte anses vara ett giltigt skäl för att godta att en av dessa tillverkare, i detta fall den amerikanska tillverkaren, säljer sina produkter till dumpade och skadevållande priser på gemenskapsmarknaden. Det erinras om att en betydande dumpningsmarginal (47,6 %) fastställdes för detta företag. Undersökningen visade att användarna köpte en betydande del av sina produkter, inbegripet högpermeabla typer, från gemenskapsindustrin, och att det kontinuerliga pristryck som vållats av den dumpade importen kan leda till att anläggningar måste stängas i gemenskapen. Om det inte införs antidumpningsåtgärder som undanröjer de negativa verkningarna av skadevållande dumpning, kan det inte uteslutas att användarna kommer att bli helt beroende av import, vilket säkerligen också är till skada för konkurrensen och användarindustrin.

(171) När det gäller påståendet om att priserna på den berörda produkten skulle stiga på gemenskapsmarknaden om antidumpningsåtgärder infördes, erinras det om att, eftersom målet med åtgärderna är att undanröja skadevållande dumpning, kan det också förväntas att ett eventuellt införande av åtgärder faktiskt har till följd att priserna överlag stiger. Denna effekt förväntas emellertid förbli ganska begränsad.

(172) Det skulle i själva verket fortfarande finnas flera leveranskällor, som inte skulle omfattas av åtgärder, och som skulle trygga konkurrensen. Mot bakgrund av nivån på de åtgärder som fastställs i den nuvarande undersökningen, och eftersom avsikten med dessa åtgärder är att ersätta de åtgärder som nu tillämpas mot breda kornorienterade elektroplåtar (se skälen 194–195), skulle antidumpningsåtgärder baserade på resultaten från den nuvarande undersökningen för Rysslands vidkommande på det hela taget ha mindre verkningar än de åtgärder som tillämpades under undersökningsperioden. Om åtgärderna mot import till gemenskapen av den berörda produkten från Ryssland under undersökningsperioden hade tillämpats på den nivå som fastställs i den nuvarande undersökningen, skulle antidumpningstullarna på det hela taget ha varit fyra gånger lägre än de tullar som faktiskt betalades.

(173) Om regeln om lägsta tull tillämpades på importen från Förenta staterna, skulle endast den skadevållande delen av dumpningsmarginalen undanröjas, vilket normalt borde innebära att priset på importerade produkter från Förenta staterna låg på en nivå som dock var under nivån för 2002.

(174) Påståendet om att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till att det uppstod en bristsituation bör också avvisas. Såsom anges ovan förväntas importen under alla omständigheter fortsätta även om antidumpningsåtgärder införs. Dessutom var gemenskapsindustrins produktionskapacitet större än den samlade förbrukningen i gemenskapen under undersökningsperioden. Om gemenskapens priser åter kommer upp på en rättvis nivå, kan det dessutom förväntas att gemenskapsindustrin, genom en minskning av exportförsäljningen, styr om försäljningen till hemmamarknaden.

(175) Några berörda parter hävdade att stängningen av den italienska anläggningen skulle leda till att gemenskapsindustrins samlade produktionskapacitet när det gäller den berörda produkten minskade, vilket skulle kunna leda till att uppstod brister på gemenskapsmarknaden. Detta argument är emellertid osäkert, eftersom det snarare skulle krävas att gemenskapsindustrin skyddades mot dumpad import i syfte att förhindra att ytterligare anläggningar måste stängas och på så vis upprätthålla produktionskapaciteten.

(176) Dessutom bör det noteras att även efter den meddelade stängningen kommer gemenskapsindustrins samlade produktionskapacitet fortfarande att överstiga efterfrågan i gemenskapen under undersökningsperioden, och att det är de återstående tillverkarnas avsikt att investera i den egna produktionskapaciteten i syfte att ge en ytterligare garanti för en tillfredsställande försörjning på gemenskapsmarknaden. En situation där det åter råder rättvisa konkurrensförhållanden och priser på gemenskapsmarknaden, så att en tillfredsställande avkastning för gemenskapsindustrin garanteras, skulle säkerligen gynna sådana investeringar och främja en återgång av försäljningen till gemenskapsmarknaden.

(177) Slutligen bör det noteras att de flesta av de ovannämnda påståendena redan framfördes av användarna i samband med de tidigare undersökningar som ledde till införandet av antidumpningsåtgärder mot breda kornorienterade elektroplåtar från Ryssland. Trots dessa påståenden, som vid den tidpunkten alla avvisades, eftersom de antingen ansågs ogrundade eller inte konstaterades strida mot gemenskapens intresse som helhet, lämnade användarna inte i samband med den nuvarande undersökningen någon bevisning för att dessa åtgärder faktiskt hade de negativa verkningar som det påstods vid den tidpunkten. Detta tyder på att inte heller eventuella åtgärder baserade på resultaten från den nuvarande undersökningen kan förväntas ha några väsentliga negativa verkningar för användarindustrin.

(178) Av alla de skäl som anges ovan kan slutsatsen dras, att om åtgärder införs kommer användarna av den berörda produkten totalt sett inte uteslutande att vara beroende av gemenskapsindustrin, att användarnas inköpspris i många fall inte kommer att påverkas direkt av att åtgärder införs, eller endast i begränsad omfattning, och att det inte kommer att finnas någon brist på leveranser av kornorienterade elektroplåtar överlag på gemenskapsmarknaden i framtiden.

3. De icke-närstående importörernas intresse

(179) Endast en icke-närstående importör samarbetade i undersökningen och motsatte sig införandet av åtgärder med motiveringen att dessa skulle medföra att företagets handelstransaktioner med den berörda produkten upphörde. Eftersom detta företag uteslutande importerade kornorienterade elektroplåtar från ett av de berörda länderna kan det förväntas att företaget blir direkt påverkat av att åtgärder införs. Denna importör skulle dock fortfarande ha möjlighet att även importera från andra leverantörer som inte är föremål för åtgärder. Dessutom framgår det att cirka 75 % av denna importörs omsättning inte rör den berörda produkten. Med hänsyn till dessa faktorer anses de negativa verkningarna av att åtgärder införs förbli relativt begränsade. Eftersom ingen annan importör framförde något påstående om negativa verkningar av ett eventuellt införande av åtgärder, kan slutsatsen dras att importörerna överlag inte kommer att påverkas i någon betydande utsträckning.

(180) Det bör noteras att importörernas begränsade samarbetsvilja förklaras av att användarna för det mesta importerar kornorienterade elektroplåtar själva, och hänvisning görs därför även till slutsatserna ovan.

4. Slutsats beträffande gemenskapens intresse

(181) Ett införande av åtgärder förväntas ha till följd att gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden åter blir lönsam och att dess marknadsandel ökar. Det fastställdes att dumpad import i hög grad hade bidragit till att ett företag som ingår i gemenskapsindustrin gradvis tvingades stänga sin anläggning, och mot bakgrund av gemenskapsindustrins överlag försämrade situation finns det en risk för att andra gemenskapstillverkare kommer att tvingas att stänga en del av sina produktionslinjer eller till och med hela produktionsanläggningar och friställa en del av sina anställda, om inte åtgärder införs. Även om vissa negativa verkningar sannolikt kommer att bli följden, t.ex. i form av ökade priser för användarna, anses sådana verkningar fortfarande vara begränsade. Det bör också anses vara i användarnas intresse att det alltjämt finns livskraftiga och konkurrenskraftiga gemenskapstillverkare på en marknad som inte längre snedvrids på grund av illojala handelsmetoder.

(182) Mot bakgrund av de begränsade försörjningskällorna i hela världen är det också i gemenskapsanvändarnas intresse att försörjningskällorna i gemenskapen inte försvagas ytterligare av dumpad import som leder till en ytterligare nedskärning av gemenskapsindustrins verksamhet och gör användarna av kornorienterade elektroplåtar gradvis mera beroende av importerat material.

H. SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

(183) Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse bör åtgärder införas mot import av den berörda produkten från Förenta staterna och Ryssland.

1. Nivå för undanröjande av skada

(184) Nivån på de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna bör vara tillräckligt hög för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin vållats genom den dumpade importen utan att överskrida de dumpningsmarginaler som konstaterats. Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå en vinst före skatt som rimligen skulle k