ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR Sammanfattning av konsekvensbedömningen /* SEC/2011/1406 slutlig */





1. Problemdefinition EU har på grund av problemen med det växande hotet från den ökande koncentrationen av växthusgaser (GHG) i atmosfären genomfört, och håller på att planera en rad lindringspolitik och åtgärder. Inrättandet av ett solitt ramverk för övervakning, utvärdering, rapportering och verifiering är en viktig del av denna process, eftersom det bland annat gör EU kapabelt att mer effektivt utveckla och genomföra framtida politik, samt bedöma och uppvisa att det fullgör sina åtagaden. Beslut 280/2004/EG[1] ("Övervakningsmekanism" beslut - "MMD") om en mekanism för övervakning av EU:s utsläpp av växthusgaser och genomförande av Kyotoprotokollet och dess genomförandebestämmelser (beslut 2005/166/EG)[2] är de huvudsakliga instrumenten för övervakning, rapportering och verifiering av växthusgasutsläpp. De fastställer detaljerna för rapportering om atropogena växthusgasutsläpp via källor och upptag i sänkor, prognoser för växthusgasutsläpp och politik och åtgärder i överensstämmelse med FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC). De sex årens erfarenhet med genomförandet av beslut 280/2004, och dess genomförandebestämmelser i beslut 2005/166, såväl som den vidare erfarenhet som har erhållits genom de internationella förhandlingarna och genomförandet av olika av UNFCCC:s krav, har visat att det finns ett antal områden där de betydande förbättringar kan göras. Dessutom kräver nödvändigheten av att öka våra lindringsåtgärder och att fullgöra våra nya, eller kommande, internationella, eller inhemska, åtaganden, inklusive Europa 2020-strategin, att ett förbättrat övervaknings- och rapporteringssystem inrättas. De problem som granskningen av beslutet om en övervakningsmekanism (MMD - Monitoring Mechanism Decision) speciellt kommer att försöka ta itu med är de följande: § De existerande övervaknings- och rapporteringssystemen är inte lämpliga för att genomföra nya krav från ny lagstiftning. Klimatförändringen och energipaketet, såsom det har överenskommits mellan rådet och Europaparlamentet, och som det har antagits av Europaparlamentet den 17 december 2008, introducerade nya krav med avseende på övervakning och rapportering för MS, vilka behöver införlivas i en revidering av beslut 280/2004/EG för att träda i kraft. Det finns inte lämpliga uppgifter tillgängliga på EU-nivå för att stödja framtida policyutveckling och genomförande På ett antal områden/sektorer av stor betydelse för att minska växthusgasutsläppen och vidta åtgärder på EU-nivå finns det för närvarande inga data, eller inte tillräckligt korrekta data, insamlade för att möjliggöra och stödja effektiv policyutformning och -genomförande. Sådana områden är a) sjötransport, b) flyg, c) markanvändning, förändring av markanvändning och skogsbruk (LULUCF) och c) anpassning. Det nuvarande övervaknings- och rapporteringssystemet tar inte hänsyn till de senaste internationella utvecklingarna under UNFCC, och är inte lämpligt för att ombesörja efterlevnad av nya internationella åtaganden. EU har åtagit sig internationellt att tillhandahålla betydande, snabbstartad och långsiktig klimatfinansiering och teknologiskt stöd till utvecklingsländer. Transparens och omfattning för den typ och mängd stöd som lämnas är avgörande för att säkerställa EU:s synbarhet, effektiva leverans och trovärdighet gentemot våra internationella partner. Problemen som har identifierats ovan har ofta lett till svår kritik från andra länder om att EU och dess medlemsstater inte fullgör sina åtaganden, vilket behöver lösas. Det behövs ytterligare uppgifter och information för att övervaka framstegen mot målet med utsläppsbegränsning, i synnerhet i enlighet med Europa 2020-strategin. Europa 2020- strategin, den nya integrerade ekonomiska policystrategin för tillväxt och arbetstillfällen, inbegriper de europeiska och nationella målen för utsläppsbegränsning som överordnade mål. Det finns en observerad brist på transparens, tidsenlighet, konsistens, fullständighet och jämförbarhet för den information som för närvarande rapporteras enligt beslutet om övervakningsmekanismer. Den relativt höga andelen fall av icke-efterlevnad under de senaste tio åren visar på att de existerande övervaknings- och rapporteringssystemens transparens, korrekthet, överensstämmelse och effektivitet kan förbättras. Erfarenhet har visat på ett ökat behov av förenkling och rationalisering av de nuvarande rapporteringskraven. Erfarenhet från genomförandet av beslutet om en övervakningsmekanism (MMD) har visat att vissa rapporteringskrav inte gav förväntade resultat, eller så användes inte informationen på avsett sätt. Det har också visat sig att vissa kopplingar mellan olika rapporteringsinstrument skulle kunna stärkas. 2. Subsidiaritetsanalys Rättsgrunden för det lagstiftande förslaget är artikel 192.1 FEUF. Det lagstiftande förslaget bedriver en legitim målsättning som omfattas av artikel 191.1 i FEUF, nämligen bekämpande av klimatförändringen (lindring och anpassning). Syftet med det lagstiftande förslaget är att förbättra tillgängligheten till information för unionens politik- och beslutsfattande, samt samordning och överensstämmelse i EU och medlemsstaters rapportering enligt UNFCCC. Detta mål som eftersträvas kan inte uppnås med mindre restriktiva medel än det lagstiftande förslaget. Åtgärd på den nationella nivån skulle inte ge efterlevnad av de internationellt överenskomna åtaganden, och skulle inte heller räcka för fullgörandet av målsättningar och mål som fastställts enligt beslutet om fördelning av insatserna (406/2009/EG). Det krävs därför att unionen skapar det möjliggörande ramverket, och i genomförbar utsträckning inrättar ett harmoniserat rapporteringsnätverk för att bemöta de specifika internationella kraven och EU-kraven. Åtgärd på EU-nivå skulle även, på grund av dess effektivitet, skapa klara fördelar jämfört med åtgärder på nationell nivå. 3. Målsättningar med EU-initiativ Den allmänna målsättningen är att genom lägligt, transparent, korrekt, fullständigt, överensstämmande och jämförbart (TACCC) rapporterande på EU:s och medlemstaternas nivå (a) stödja Europeiska unionen och medlemsstaterna med efterlevnaden av deras åtagande enligt UNFCCC, (b) stödja EU och medlemsstaterna med att uppfylla deras inhemska begränsnings- och anpassningsåtaganden, (c) stödja den effektiva utvecklingen och genomförandet av EU-policyer. 3.1 Specifika och operativa mål § Genomföra övervaknings- och rapporteringskraven i beslutet om insatsfördelning och det reviderade EU-direktivet om utsläppshandelssystem. o Operativa målsättningar: § Inrätta en gransknings- och efterlevnadscykel enligt beslutet om insatsfördelning: § Införliva rapporteringskraven för användning av auktionsintäkterna på det vis som stipuleras i det reviderade direktivet om utsläppshandelssystem (ETS): § Förbättra det nuvarande övervaknings- och rapporteringsnätverket för att möta behoven i framtida EU-lagstiftning och internationell lagstiftning. o Operativa målsättningar: § Inrätta övervaknings- och rapporteringskrav för sjötransport. § Upprätta rapporteringskrav för icke CO2-relaterade klimateffekter från luftfart. § Inrätta rapporteringskrav för anpassning till klimatförändring. § Inrätta ytterligare rapporteringskrav för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF). § Öka EU:s och medlemsstaternas rapportering om finansiellt och teknologiskt stöd som lämnas till utvecklingsländer för att säkerställa efterlevnad av internationella åtaganden enligt UNFCCC. o Operativ målsättning: Specificera rapporteringskrav för finansiellt och teknologiskt stöd som lämnas till utvecklingsländer. § Öka överensstämmelsen mellan rapportering under beslutet om övervakningsmekanism (MMD) och rapportering under andra rättsinstrument inom EU som inriktar sig på luftföroreningar. o Operativ målsättning: Inrätta kopplingar mellan rapporteringen av växthusgasutsläpp under EU:s utsläppshandelssystem (ETS), den rapporterade informationen enligt europeiska registret över utsläpp och överföringar av föroreningar (E-PRTR), TAK-direktivet och F-gasförordningen: § Förbättra rapportering som drar erfarenhet från tidigare genomföranden. o Operativa målsättningar § Förbättra rapportering om planering, politik och åtgärder: § Förbättra beredningen av den nationella inventeringsapporten. 4. Politiska alternativ och bedömning av effekter Revideringen av beslutet om övervakningsmekanism (MMD) stöder genomförandet av antagen EU-politik och åtaganden, i synnerhet EU:s åtaganden enligt UNFCCC, målen och rättsinstrumenten enligt klimat- och energipaketet och genomförandet av Europa 2020-strategin. När det integrerade energi- och klimatförändringspaket, som omfattade specifika mål och politik, antogs [3]hade redan specifika miljömässiga, sociala och ekonomiska effekter för många av områdena i fråga bedömts och tagits itu med. Revideringen av beslutet om övervakningsmekanism och genomförandebestämmelserna bidrar till de miljömässiga fördelar, som identifieras i konsekvensbedömningarna för dessa instrument, genom att säkerställa lämplig övervakning av att målen uppnås. Miljökonsekvenser Beslutet om övervakningsmekanism revideras för att öka EU:s miljömässiga prestanda a) genom att säkerställa tillgängligheten av mer kvalitativa och fullständiga data och information (datakvalitet/fullständighet), b) genom att säkerställa bättre efterlevnad av inhemska och internationella mål, åtaganden och krav (efterlevnad av inhemska och/eller internationella åtaganden), och c) genom att möjliggöra framtida politiska åtgärder på detta område som ska utformas, utvecklas och genomföras (framtida politisk utveckling/genomförande). Miljökonsekvenserna har bedömts för vart och ett av de föreslagna alternativen, baserat på en kombination av de tre kriterierna ovan, efter tillämplighet (använd rangordning: + eller - används för att ange positiva, respektive negativa, konsekvenser. = anger ingen konsekvens, +/- liten konsekvens, ++/--, medelkonsekvens, +++/--- stor konsekvens). Aspekterna för efterlevnad och förenkling bedömdes även mer specifikt. (Klassificering som användes för efterlevnad: LS: låg sannolikhet, MS: medelsannolikhet: HS: hög sannolikhet): Ekonomiska konsekvenser Beslutet om övervakningsmekanism är ett instrument genom vilket inhemska och internationella rapporteringskrav genomförs. Dessa krav gäller på den nationella nivån, därför är de huvudsakliga ekonomiska konsekvenserna i samband med revideringen av MMD kopplade till den administrativa börda som offentliga myndigheter på medlemsstaternas nivå skulle ådra sig när väl dessa ändringar genomförs. Andra konsekvenser (sociala, sysselsättning, industri, små och medelstora företag) De föreslagna alternativen kommer att ha mindre sociala konsekvenser i samband med tillhandahållandet av information till allmänheten, dessa har inte blivit specifikt behandlade i konsekvensbedömningen. Inga direkta, eller indirekta, rapporteringskrav åläggs små och medelstora företag, eller industrin, genom beslutet om övervakningsmekanism, och beslutet om övervakningsmekanism kommer sannolikt inte att medföra några konsekvenser heller, så därför bedömdes inte sådana konsekvenser vidare. 4.1 Inrättande av en gransknings- och efterlevnadscykel för EU enligt beslutet om insatsfördelning Alternativ 1: Ingen intern granskning på EU-nivå. Förlita sig på den nuvarande UNFCCC-granskningen. ("ingen politisk ändring"). (Detta underalternativ förkastades i ett tidigt skede.) Alternativ 2 En intern inventeringsgranskning på europeisk nivå genomförs i syfte att uppsätta mål (inledande granskning) medan EU fortsätter att förlita sig på inventeringsgranskningen enligt UNCFFF, såsom i det nuvarande beslutet om övervakningsmekanism, för den årliga efterlevnadscykeln enligt beslutet om insatsfördelning. (Detta underalternativ förkastades i ett tidigt skede.) Alternativ 3 Inrätta en "mild" årlig granskning och efterlevnadscykel på EU-nivå för genomförande av beslutet om insatsfördelning och en övergripande inledande granskning. (Den årliga granskningen skulle genomföras inom en kortare tidsram med mest automatiska kontrollrutiner, kompletterade av en analys av de tidigare UNFCCC-granskningsrapporterna, och bygga på befintliga kontroller och förfaranden som genomförs av EEA i enlighet med MMD). ("Mild granskning") Alternativ 4 Inrätta en övergripande årlig granskningsprocess och efterlevnadscykel på EU-nivå för genomförande av beslutet om insatsfördelning, tillsammans med en övergripande inledande granskning. Denna granskning skulle återspegla UNFCCC-granskningen, men inom en kortare tidsram för att möjliggöra efterlevnadsbedömning under kalenderåret. ("Övergripande granskning") || Miljökonsekvenser[4] || Administrativ börda Alternativ 3: Mild granskning || + || 15 000 - 30 000 € Alternativ 4 Övergripande granskning || +++ || 50 000 - 100 000 € Det beaktades även underalternativ kopplade till behandlingen av omberäkningar till följd av a) årliga metodologiska, eller datamässiga, förbättringar inom växthusgasinventeringarna från den vanliga verksamheten (fall 1), och b) en ändring av rapporteringsreglerna på den internationella nivån (fall 2), inom den årliga rapporteringen, granskningen och efterlevnadscykeln. 4.2 Införliva rapporteringskraven för användning av auktionsintäkterna enligt det reviderade direktivet om utsläppshandel. Det reviderade direktivet om utsläppshandel har tydligt specificerat att de ytterligare rapporteringskraven med avseende på användningen av intäkter från auktionering av utsläppsrätter ska anges i rapporterna som inlämnas i enlighet med beslut 280/2004/EG[5]. 4.3 Inrätta övervaknings-och rapporteringskrav för utsläpp från internationell sjötransport Alternativ 1: Fortsätta med den nuvarande övervakningen och rapporteringen av växthusgasutsläpp från inhemsk och internationell sjötransport i växthusgasinventeringar, utan att fastställa grundvalen för förbättrad underliggande data ("ingen politisk förändring") Alternativ 2 Inrätta detaljerade övervaknings- och rapporteringskrav för medlemsstater. (Detta alternativ skulle inbegripa fastställandet av grundvalen för övervakning, kriterierna för allokering av utsläpp till medlemsstater och de administrativa detaljerna kopplade till rapportering.) (Nuvarande detaljerade rapporteringskrav") Alternativ 3 Inrätta grundvalen för nya övervaknings- och rapporteringsriktlinjer som möjliggör att detaljerade bestämmelser antas i framtida lagstiftning genom kommittéförfarande när väl en åtgärd har antagits av Internationella sjöfartsorganisationen inom EU. ("Ramverk nu, detaljer senare") || Miljökonsekvenser || Efterlevnad || Administrativ börda Alternativ 1: ingen politisk förändring || - - || ej tillgänglig || ej tillgänglig Alternativ 2 Nuvarande detaljerade rapporteringskrav || + || MS || - - - Alternativ 3 Ramverk nu, detaljer senare || + + + || HS || - 4.4 Inrätta rapporteringskrav med avseende på icke CO2-relaterade konsekvenser från luftfart för det globala klimatet Alternativ 1: Fortsätta med nuvarande rapportering av växthusgasutsläpp från inhemsk och internationell luftfart i växthusgasinventeringar begränsade till CO2-utsläpp.("ingen politisk förändring"). Alternativ 2 Kräva att medlemsstater rapporterar om icke CO2-relaterade konsekvenser för klimatet från luftfart genom att multiplicera CO2-konsekvenserna med en fördefinierad faktor. (Denna faktor skulle komma att ändras av kommittén för klimatförändring för att återspegla de senaste vetenskapliga resultaten.) Multiplikatormetod") Alternativ 3 Kräva att medlemsstater rapporterar de icke CO2-relaterade konsekvenserna från luftfart med utgångspunkt i detaljerade modeller. ("Modelleringsmetod") Alternativ 4 Anta nya rapporteringskrav för de icke CO2-relaterade konsekvenser från luftfart för medlemsstater baserat på ett dubbelsystem. (Enligt detta alternativ skulle medlemsstater som rapporterar med än 3 % av EU:s CO2-utsläpp från luftfart ange de icke CO2-relaterade konsekvenserna från luftfart med utgångspunkt i detaljerade modeller. (För närvarande skulle detta gälla Frankrike, Tyskland, Italien, Nederländerna, Spanien och Storbritannien, vilka tillsammans är ansvariga för 80 % av CO2-utsläppen.) Alla andra medlemsstater kunde rapportera genom att använda detaljerade modeller, men om detta inte vore genomförbart kunde de istället använda multiplikatormetoden. ("Differentierad metod") || Miljökonsekvenser || Efterlevnad || Administrativ börda Alternativ 1: ingen politisk förändring || - || = || = Alternativ 2 Multiplikatormetod || + || HS || 24 000 € Alternativ 3 Modelleringsmetod || ++ || LS: || 6,75 miljoner € Alternativ 4 Differentierad metod || +++ || MS || 1,52 miljoner € 4.5 Inrätta rapporteringskrav för anpassning till klimatförändringen Alternativ 1: Fortsätta med nuvarande rapportering av konsekvenser till följd av klimatförändring, sårbarhet och anpassning i medlemsstaternas nationella meddelanden enligt UNFCCC, och använda denna information för EU-syften ("ingen politisk förändring") Alternativ 2 Kräva att medlemsstaterna rapporterar övergripande på en årsbasis om sina klimatförändringskonsekvenser, och sårbarhets- och anpassningsåtgärder. (Detta alternativ skulle bland annat omfatta de observerade och prognosticerade konsekvenserna per sektor, bedömningen av centrala sårbarheter per region och per sektor, den befintliga nationella och/eller regionala anpassningsstrategin, genomförda och planerade åtgärder, information om strategier och bilaterala och multilaterala projekt för anpassning, samt den respektive allokerade budgeten). ("Övergripande rapportering") Alternativ 3 Kräva att medlemsstaterna rapporterar på en årsbasis om deras genomförda och planerade nationella anpassningsåtgärder för klimatförändring. Under detta alternativ skulle det tillhandahållas en vägledande förteckning över information som skulle rapporteras. ("Rapportering om åtgärder") || Miljökonsekvenser || Efterlevnad || Administrativ börda Alternativ 1: ingen politisk förändring || - || = || = Alternativ 2: Övergripande rapportering || +++ || LS || 1 till 2,24 miljoner € Alternativ 3 Rapportering om åtgärder || ++ || HS || 120 000 € 4.6 Inrätta kompletterande rapporteringskrav för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) Alternativ 1: Fortsätta med nuvarande rapportering om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk ("ingen politisk förändring"). Alternativ 2 Inrätta reviderade rapporteringskrav för verksamhet med avseende på markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, med utgångspunkt i information från de pågående internationella förhandlingarna (och i tillägg till befintliga rapporteringskrav), på följande områden ("Nuvarande detaljerade krav"):[6] § Uppskatta och rapportera utsläpp och upptag från skogsförvaltningsverksamhet på obligatorisk basis. § Uppskatta och rapportera data om utsläpp från den avverkade träproduktspoolen (obligatoriskt). § Uppskatta och rapportera utsläpp och upptag från återfuktning och dränering[7] (frivilligt). § Uppskatta och rapportera utsläpp och upptag som lyder under "force majeure"[8] (frivilligt). § Uppdatera referensnivåvärden för skogsförvaltning med utgångspunkt i nya data eller metodologiska förbättringar. Alternativ 3 Inrätta grundvalen för nya rapporteringsriktlinjer som möjliggör för de detaljerade bestämmelserna att antas i framtida lagstiftning när väl relevanta åtgärder har antagits på EU-nivå eller internationellt. (Effektivt sett betyder detta att rapporteringens omfattning skulle bestämmas genom medbeslutandeförfarandet för lagstiftning om rollen för LULUCF inom EU:s åtagande för minskning av växthusgasutsläpp, medan de tekniska detaljerna skulle inrättas genom delegerade akter ("kommittéförfarande") inom det ramverk som har överenskommits mellan Europaparlamentet och rådet.) ("Ramverk nu, detaljer senare") || Miljökonsekvenser || Efterlevnad || Administrativ börda Alternativ 1: ingen politisk förändring || - - - || = || = Alternativ 2: Nuvarande detaljerade krav || + + || MS || 610 000 till 710 000 € Alternativ 3: Ramverk nu, detaljer senare || + + + || HS || < 610 000 till 710 000 € 4.7 Inrätta rapporteringskrav för finansiellt och teknologiskt stöd som lämnas till utvecklingsländer Alternativ 1: Fortsätta med den nuvarande rapporteringen av finansiellt och teknologiskt stöd till utvecklingsländer genom medlemsstaternas nationella meddelanden enligt UNFCC, utan separata rapporteringskrav på EU-nivå. ("ingen politisk förändring") Alternativ 2 Kräva att medlemsstaterna frivilligt rapporterar information om finansiellt och teknologiskt stöd som tillhandahålls vartannat år med utgångspunkt i riktlinjer för nationella meddelanden. ("Frivillig rapportering") Alternativ 3 Kräva att medlemsstaterna rapporterar på en årsbasis genom effektiviserade format om det finansiella och tekniska stöd som lämnas till utvecklingsländer, och som bygger på de befintliga riktlinjerna för nationella meddelanden, men som kräver mer övergripande information om teknologiska program och utnyttjandet av metodologier som har utvecklats inom EU för rapportering om finansiellt stöd och indikatorer om finansiella flöden från OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (DAC). ("Övergripande rapportering") || Miljökonsekvenser || Efterlevnad || Administrativ börda Alternativ 1: ingen politisk förändring || - - - || = || = Alternativ 2 Frivillig rapportering || + || MS || 65 000 € Alternativ 3: Övergripande rapportering || +++ || MS || 195 000 € 4.8 Öka överensstämmelsen med andra rättsinstrument inom EU som inriktar sig på luftföroreningar. Alternativ 1: Handskas med rapporteringskrav i beslutet om övervakningsmekanism och andra rättsinstrument separat, och inte strömlinjeforma rapporteringen under olika instrument. ("ingen politisk förändring") Alternativ 2 Inrätta krav för att rapportera om överensstämmelsen i information mellan rapporteringen enligt beslutet om övervakningsmekanism, och rapporteringen enligt EU:s utsläppshandelssystem, europeiska registret över utsläpp och överföringar av föroreningar (E-PRTR), TAK-direktivet och F-gasförordningen, samt rapportera om kontroller av kvalitetsbedömningar/kvalitetskontroller som genomförs för att säkerställa överensstämmelse mellan olika rättsinstrument (inklusive andelen ETS-utsläpp). ("Rapportera om överensstämmelse") Alternativ 3 Inrätta krav på att medlemsstaternas existerande nationella inventeringssystem ändras för att möjliggöra tillgång till data från andra rapporteringsinstrument (t.ex. ETS, EPRTR, NEC), och följaktligen att inventeringsdata även görs tillgängliga för rapportering under andra rapporteringsinstrument. ("Ändra nationella system") Alternativ 4 Inrätta krav på att använda data direkt som har rapporterats via andra instrument som EU ETS, EPRTR, F-fasförordningen, NECD, genom att justera rapporterade föroreningsdata genom sammanfogning av: uppdelning, innehåll, förfaranden, verktyg och format som de använder/definierar. (Detta underalternativ förkastades i ett tidigt skede.) || Miljökonsekvenser || Förenkling || Efterlevnad || Administrativ börda Alternativ 1: ingen politisk förändring || - || - - || = || Pontentiell kostnad om brist på kvalitetsbedömning/kvalitetskontroll tas upp av UNFCCCC:s granskning Alternativ 2: Rapport om överensstämmelse || + + || ++ || HS || 525 000 € (ej inbegripna fördelar med förenkling) Alternativ 3: Ändra nationella system || + + + || +++ || HS || 380 000 € 4.9 Förbättra rapportering som beaktar erfarenheter från tidigare genomförande Alternativ 1: Behålla befintlig rapporteringsvägledning enligt MMD och genomförandebestämmelserna, och förlita sig på den metodoliska vägledning som har specificerats enligt UNFCCC. Eftersträva ändringar av rapporteringsvägledningen enligt UNFCCC. ("ingen politisk ändring"). Alternativ 2 Kräva årlig rapportering och vidare specificera den typ av information/data som ska rapporteras, och/eller de relevanta formaten ("strömlinjeformat"). Alternativ 3 Ytterligare specificera metodologisk vägledning för kosekvenserna av politik och åtgärder och framtagandet av utsläppsplanering för växthusgaser. ("Harmonisera metodologier") Alternativ 4 Kräva inrättandet av ett nationellt system för rapportering om planeringar, politik och åtgärder [9] (längs med liknande huvudprinciper som de som har fastställts för inventeringar av växthusgaser) ("Inrätta nationellt system"). || Miljökonsekvenser || Efterlevnad || Förenkling || Administrativ börda Alternativ 1: ingen politisk förändring || = || = || - - - || Alternativ 2: Strömlinjeforma format || ++ || HS || + + || 980 000 -1 300 000 € Alternativ 3: Harmonisera metodologier || +++ || LS: || - || Högre än för alternativ 2 Alternativ 4: Inrätta nationellt system || +++ || MS || + + + || 290 000 5. Jämförelse av alternativ Huvudmålsättningen med beslutet om övervakningsmekanism är att stödja EU och dess medlemsstater i att uppfylla deras inhemska och internationella åtaganden och mål, samt framtida politisk utveckling genom att säkerställa transparent, korrekt, överensstämmande, jämförbar och fullständig rapportering. Det föredragna scenariot ombesörjer att dessa målsättningar kommer att uppfyllas på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Den sammanlagda administrativa bördan kopplad till det föredragna scenariot ligger inom räckvidden 4-5 miljoner € för EU-27. Med tanke på de osäkerheter som är kopplade till en framtida klimatordning, emotser det föredragna scenariot inrättandet av en granskningsprocess på EU-nivå av de växthusgasdata som inlämnas av medlemsstaterna i syfte att säkerställa att efterlevnaden av ESD-målen bedöms på ett övergripande, transparent, trovärdigt och lägligt sätt på det vis som emotses i klimat- och energipaketet. Med hänsyn till rapportering om utsläpp från internationell sjötransport och LULUCF-sektorn där politiska diskussioner, både inhemska och internationella, pågår, följs ett försiktigt tillvägagångssätt genom säkerställandet av att beslutet om övervakningsmekanism tillhandahåller ett adekvat ramverk för att inrätta de detaljerade rapporteringskraven på ett senare stadium när ett konkret politiskt resultat har nåtts (antingen inhemskt eller internationellt). På detta vis ombesörjs koherens med ett framtida politiskt ramverk och dubbla insatser undviks, samtidigt som det säkerställs att EU är i stånd att genomföra de detaljerade kraven på det mest effektiva sättet. Med hänsyn till de icke CO2-relaterade klimatkonsekvenserna från luftfart, säkerställs koherens återigen med en existerande inhemsk politik, som kräver att en ansträngning görs för att ta dess konsekvenser i beaktande. Förslaget som omfattas i förslaget till förordning för luftfartens icke CO2 -relaterade konsekvenser för klimatet, vilket kräver att kommissionen vartannat år bedömer dessa konsekvenser med utgångspunkt i senaste tillgängliga utsläppsdata och vetenskapliga framsteg, skiljer sig från de som har utforskats i konsekvensbedömningen, och återspeglar de användabara indata som har mottagits av andra kommissionstjänster under samrådsprocessen mellan tjänster. Detta nya förslag omfattades i förslaget till förordning, eftersom det ansågs säkerställa koherens med befintlig unionspolitik, och kunna uppnå motsvarande fördelar till en betydligt lägre administrativ börda. Med avseende på finans- och teknologistöd är den föredragna metoden för att förbättra rapportering genom gemensamma metoder återigen samstämmig med EU:s skyldighet att tillhandahålla transparent och komplett information om det finansiella och teknologiska stöd som det har lämnat till utvecklingsländer, och ger som resultat en begränsad börda. Vad det gäller anpassning kommer den årliga rapporteringen om anpassningsåtgärder att hjälpa till att fastställa en EU-omfattande anpassningsstrategi och kommer även att stödja EU:s clearing house-mekanism. Detta är ett ändamålsenligt alternativ och är kopplat till en begränsad administrativ börda, samtidigt som det ombesörjer att EU är i bättre stånd att handskas med sina internationella rapporteringsskyldigheter. Slutligen emotser det föredragna scenariot en förbättring av det befintliga nationella systemet i medlemsstaterna för att även handskas med rapportering om prognoser, politik och åtgärder, såväl som överensstämmelse med andra rättsinstrument som inriktar sig på luftföroreningar. Detta är ett ändamålsenligt sätt framåt, eftersom det, trots den medföljande bördan, i det långa loppet leder till bättre efterlevnad, förenkling av insatser och en eventuell kostnadsminskning. Det föredragna scenariot emotser även bättre bestämmelser för kvalitetsbedömning/kvalitetskontroll, introduktion av strömlinjeformade rapporteringsformat och vägledning för att öka kvaliteten och fullständigheten i tillhandahållna data, och förenklar befintliga krav, utan att ålägga en otillbörlig administrativ börda. 6. Övervakning och utvärdering Eftersom alla politiska alternativ är kopplade till övervaknings- och rapporteringskrav kommer rapporternas fullständighet, transparens och följsamhet gentemot inhemska och internationella krav i sig själva visa om de uppställda målen har uppnåtts genom det reviderade beslutet om övervakningsmekanism. En uppsättning specifika indikatorer som motsvarar de allmänna, specifika och operativa målen som har uppställts i denna konsekvensbedömning kommer även att användas för att övervaka och utvärdera beslutet om övervakningsmekanismens prestanda. Dessa indikatorer kommer bland annat att fokusera på i vilken utsträckning resulterande rapporter och data följer de fastställda riktlinjerna och/eller vägledningen, deras läglighet, fullständighet och de fastställda fallen av icke-efterlevnad. Rapporterna som har beretts enligt beslutet om övervakningsmekanism kommer att fortsätta bedömas på EU-nivå och/eller internationell nivå årligen, vartannat år och/eller var fjärde år. De aktörer som traditionellt sett har varit involverade på EU-nivå i övervaknings- och utvärderingsutövandet, förutom GD CLIMA, är EEA, JRC och Eurostat. Samma aktörer kommer att forsätta hjälpa till med detta i framtiden. Resultaten från både EU-bedömningen och den internationella bedömningen kommer, utöver att användas för efterlevnadssyften, även att fortsätta användas för att på mest effektiva sätt dirigera förbättringsinsatser och kapacitetsbyggande verksamheter på EU- och medlemsstatsnivå. [1] EUT L 49, 19.2.2004, s. 1 [2] Kommissionens beslut 2005/166/EG av den 10 februari 2005 som fastslår regler för genomförande av Europaparlamentets och rådets beslut 280/2004/EG rörande en mekanism för att övervaka gemenskapens utsläpp av växthusgaser och för ogenomförande av Kyotoprotkollet (EUT L 55, 1.3.2005, s. 57) [3] Konsekvensbedömningen ryms i kommissionspersonalens arbetsdokument om konsekvensbedömningsdokumentet som "åtföljer paketet för genomförandeåtgärder för EU:s mål rörande klimatförändring och förnybar energi för 2020" (SEC (2008) 85/3, och dess bilaga SEC (2008)85) vol. II. [4] Användabedömningar:: + eller – används för att ange positiva, respektive negativa, konsekvenser. = anger ingen konsekvens, +/- liten konsekvens, ++/--, medelkonsekvens, +++/--- stor konsekvens). [5] Användningen av rapporter, som har inlämnats i enlighet med beslut 280/2004/EG för rapportering av auktionsintäkter, anges inte uttryckligen för "luftfartens" utsläppsrätter i artikel 3d.4, men kommer icke desto mindre att genomföras i enlighet därmed. [6] De detaljerade beståndsdelarna grundar sig i ett beslutsutkast enligt Kyotoprotokollet. [7] "Återfuktning och dränering" är ett system av förfaranden för återfuktning och dränering av mark med organisk jord som täcker ett minimiområde av 1 hektar. Verksamheter gäller all mark som har dränerats och/eller återfuktats sedan 1990, och som inte har redovisats under någon annan verksamhet såsom definierat i denna bilaga, där dränering är den av människor förorsakade sänkningen av jordens grundvattennivå och återfuktning är den av människor direkt förorsakade delvisa, eller totala, återföringen av dränering. [8] Det utesluts inte händelser utom kontroll, och inte heller materiellt påverkade av landet, inbegripet en demonstration av att ingen ändring av markanvändning har skett på mark som lyder under force majeure, en demonstration av att händelserna låg bortom partens kontroll, en demonstration av insatser som har gjorts för att återställa mark utsatt för force majeure-händelser, en demonstration av att utsläpp förbundna med bärgningsavverkning. [9] Målsättningen med det nationella systemet, som framgår av Kyotoprotokollet, är att garantera framtagandet av en årlig inventering av växthusgaser, vilken uppfyller kvalitetskriterierna som har upprättats för inventeringarna, och dess rapportering till FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Europeiska unionens kommission. Det nationella systemet producerar utsläpps- och bakgrundsdata för inventeringen. Det omfattas även arkivering av de data som används i utsläppsberäkningar, publicering av resultaten, deltagande i inventeringsutredningar och kvalitetsledning av inventeringen.