EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
Brysselden4.10.2000
KOM(2000) 621 slutlig
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET
omtillämpning av "först tillkvarn"-metoden inomimportordningen
förbananeroch omföljderna av ettsystemmed enbart tullar
2MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET
omtillämpning av "först tillkvarn"-metoden inomimportordningen
förbananeroch omföljderna av ettsystemmed enbart tullar
1. B AKGRUND
Efter ett antal beslut från WTO:s sida har det visat sig att vissa inslag i gemenskapens
importordning för bananer (rådets förordning (EEG) nr 404/93, ändrad 1998 genom
förordning (EG) nr 1637/98), strider mot WTO:s regler.
Efter WTO:s senaste beslut i frågan under 1999 hade kommissionen intensiva kontakter med
berörda parter för att kunna lägga fram ett förslag som alla skulle kunna godta och som
därmed skulle lösa tvisten. Kommissionen har överlämnat en rad dokument tillrådet iden här
frågan, senast ett meddelande ijuli20001.
Efter kontakter med berörda parter lade kommissionen i november 1999 fram sitt förslag
(KOM(1999) 582 slutlig) till ändring av den gällande importordningen för bananer. Förslaget
bygger på ett systemmed enbart tullar, efter en övergångsperiod med ett kvotsystem, och med
förmånstullar för AVS-länderna. Ett system med enbart tullar förutsätter förhandlingar i
enlighet med artikel XXVIII i GATT-avtalet, och därför har kommissionen lagt fram ett
förslag till mandat för sådana förhandlingar (SEK (1999) 1820). Ett system med enbart tullar
bör införas senast den1 januari2006.
Underövergångsperiodenskulledet finnastretullkvoter:
– Kvot A, med den nuvarande GATT-bundna kvoten på 2.2 miljoner ton, och med
tullsatsen 75 EUR/ton
– Kvot B, enautonomkvot på 353000ton, med samma tullsats på 75 EUR/ton
– KvotC, ennytredjeautonomkvotpå850000ton.
Alla tre kvoterna skulle vara öppna för samtliga leverantörer.
AVS-bananer skulle ha en förmånstull på 275 EUR/ton både inom och utanför tullkvoterna
(de skulle i själva verket importeras med nolltull i kvoterna A och B; även i kvot C skulle de
importeras med nolltull, under förutsättning att tullen inom kvoten inte är högre än
275 EUR/ton).
1KOM(2000) 431 slutlig, 5.7.2000, Meddelandefrån kommissionen tillrådet om kommissionens samråd
i syfteattlösa banankonflikten.Tidigaredokument:SEK(1999) 799 slutlig, 26.5.1999, Kommissionens meddelande till rådet om bananer.SEK(1999) 1397 slutlig, 8.9.1999, Kommissionens rapport till rådet om överläggningarna för att lösabanantvisten.KOM(1999) 582 slutlig, 10.11.1999, Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr404/93om den gemensamma organisationen avmarknaden för bananer.SEK(1999) 1820 slutlig, 10.11.1999, Rekommendation tíll rådets beslut om att bemyndigakommissionen attinleda förhandlingar omändringavdebundnatullarnapåbananer.
3Enligt kommissionens förslag kan kvoterna A, B och C förvaltas i enlighet med
kommissionens genomförandeförordning och med användande av metoden
traditionella/nytillkomna aktöreroch/eller andra metoder.
Beträffande förvaltningen av tullkvoterna under övergångsperioden förespråkade
kommissionen i sin motivering ett system i vilket licenser fördelas på grundval av en
referensperiod bakåt i tiden. Kommissionen framhöll också att ett system som bygger på
referensperioder bakåt i tiden endast kan godtas under förutsättning att en ömsesidigt
godtagbar lösning nås som beaktar EG:s skyldigheter och andra skyldigheter på internationell
nivå. Kommissionen framhöll också att den skulle fortsätta överläggningarna med berörda
parter under den tid som rådet och parlamentet granskar förslaget. Parlamentet har antagit en
rapport med ett antal förslag till ändringar2, men det har ännu inte avgivit något formellt
yttrande.
Vid rådets möte den 11 juli 2000 lade kommissionen fram sitt meddelande om de fortsatta
överläggningarna för att lösa banantvisten. I detta dokument redogjorde kommissionen
ingående för sina försök att nå en kompromiss, i synnerhet på grundval av ett system med
referensperioder bakåt itiden. Vad somdå diskuterades var såväl kommissionens eget förslag
i denna riktning som det s.k. karibiska förslaget, samt licenser för s.k. huvudaktörer (dvs. en
ny definition av vilka aktörer som skulle få tillträde till kvoter). Eftersom USA-aktörer faller
under denna definition skulle de få betydligt fler licenser. Förenta staterna och vissa
latinamerikanska länder accepterade emellertid inte denna lösning.
Efter flera månader med intensiva kontakter under vilka diskussionerna om referensperioder
inte gav något resultat drog kommissionen i sitt julimeddelande följande slutsats: "Då
förhandlingarna om en historiskt baserad metod att förvalta tullkvoter har kört fast, kommer
kommissionen att snarast möjligt slutföra granskningen av "först till kvarn"-metoden,
samtidigt med samråd med berörd tredje part, för att hitta sätt att lösa de administrativa och
tekniska svårigheter som vidlåder denna metod."
Som framgår av julimeddelandet försökte kommissionen att få Förenta staterna att acceptera
ett system med referensperioder som endast skulle omfatta s.k. huvudaktörer. Förenta
staternas ståndpunkt är emellertid oförändrad. Därför anser vi inte längre att förhandlingar om
referensperioder är en framkomlig väg.
Efter julimeddelandet begärde rådet att kommissionenskulle
…undersöka möjligheten att förvalta marknaden med hjälp av ett kvotsystem som bygger på
"först till kvarn"-metoden, och att kommissionen återkommer med en rapport efter det att
tänkbara lösningar prövats, inklusive ett system med enbart tullar, och vilka följder ett sådant
skulle få.
Detta meddelande är kommissionens svar på rådets begäran.
2 Rapportenantogs den 13.4.2000 (EP289.456).
42. "F ÖRSTTILLKVARN "
2.1. Varfördenna metodEftersom diskussionerna kring referensperioder inte kan ge några resultat bör andra system
prövas. I sitt förslag från november 1999 framhöll kommissionen att man under en
övergångsperiod fram till ett system med enbart tullar skulle kunna tillämpa flera metoder i
förvaltningenavkvoterna. "Försttillkvarn" är enavdessa metoder. Dessutomföreslog USTR
(United States Trade Representatives Office), vilket också sades i julimeddelandet, en version
av "först till kvarn"-metoden som också skulle innebära dels en förpliktelse att leverera
bananer, dels mycket kortadelkvotsperioder.
"Först till kvarn"-metoden har flera fördelar: alla håller med om att den är ett fungerande
instrument för att förvalta kvoter i enlighet med panelbeslut om EG:s importordning för
bananer; detta är ett rakt, öppet och flexibelt sätt att administrera kvoter utan särskilda
förvaltningsinstrument (t.ex. licenser eller vissa kategorier av aktörer); dessutom skulle den
nuvarande skillnaden mellantraditionella ochnytillkomna aktöreravskaffas.
Som kommissionen redan tidigare påpekat i meddelanden till rådet finns det på
bananmarknaden vissa särdrag som kräver särskilda lösningar. Först och främst har bananer
begränsad hållbarhet, och därför måste de säljas inom en viss tid. Detta innebär en svår
balansgång mellanå ena sidan tiden för transport från produktionsområdet tillEU och å andra
sidan den tid under vilken bananerna mognar efter lossningen i Europa. För det andra kan det
finnas tekniska svårigheter med tanke på dels det stora antalet hamnar iEU och de fartyg som
anlöper dessa (de allra flestatransporter skertill sjöss), dels att det inte finns något tullnätverk
on-line.
Breda och informella överläggningar med alla berörda parter har lett fram till att ett
fungerande alternativ till ett system med referensperioder skulle vara en "först till kvarn"-
metod som skräddarsys för de särskilda krav som finns för att garantera en kontinuerlig
import året runt avenprodukt med begränsad hållbarhet, idettafallbananer.
2.2. Huvudsakliga inslag i ett "först till kvarn"-system för bananer i ett europeiskt
perspektiv
Kommissionen har undersökt hur ett "först till kvarn"-system skulle kunna anpassas så att
eventuella olägenheter minskas och att alla leverantörer får lika tillträde till gemenskapens
marknad för importerade bananer (bilaga 1). Denna bilaga har utarbetats efter tekniska
diskussioner kring bl.a. dokument som utarbetats av kommissionen och delgetts
medlemsstaternas företrädare i Förvaltningskommittén för bananer och i
Tullkodexkommittén.
När kommissionen utarbetade detta system beaktade man de viktigaste punkterna i USTR-
förslaget.
En av dessa punkter innebär en förhandstilldelning till aktörer som förklarar att de har för
avsikt att importera en viss kvantitet. Denna förpliktelse bör vara relativt omfattande.
Eftersom beslut om en sådan tilldelning fattas när fartyget befinner sig ute till havs kommerdetta inte att leda till en diskriminering av länder som ligger längre bort (t.ex. Ecuador).
Problemet med att alltför många fartyg anlöper en viss hamn, vilket skulle kunna uppstå i ett
"först till kvarn"-system, kan lösas med ett systemmed delkvoter ("fönster"). Deklarationernaskulle kopplas till både fartyget somtransporterar bananerna, till lasten och till övergången till
5fri omsättning. För att undanröja risken för spekulation måste bananerna vara bundna till
fartyget fram till dess att en importavsiktsdeklaration lämnas in och en tillräckligt stor
säkerhet ställs. Denna säkerhet bör inte få frisläppas förrän den begärda totala
importkvantiteten inomen tullkvot har kontrollerats av europeisk tull.
2.3. Förhandsbedömning3
Förhandsbedömningen av systemet har till en början inneburit ett stort antal informella
överläggningar.
Till grund för bedömningen ligger kommissionens förslag till ett övergångssystem med
tullkvotersomsedanersättsmedettsystemmedenbarttullar.
2.3.1. Tekniska diskussioner
Under augusti och början av september hölls överläggningar med ett representativt antal
aktörer med ekonomiska intressen i bananimporten till EU. Man koncentrerade sig på att hitta
ett fungerande system i linje med Förenta staternas förslag och på att göra en bedömning av
vilka effekter ett sådant systemskulle få på bananimporten iett europeiskt perspektiv. Det var
i synnerhet nödvändigt att utforma ett fungerande system med tanke på dels att det inte finns
något on line-system i EU, dels på våra särskilda tullförfaranden. Man diskuterade också
eventuella justeringar för att kunna komma till rätta med vissa administrativa svårigheter och
för att minimera eventuella oönskade effekter. Det är också nödvändigt att kunna garantera
lika och icke diskriminerande tillträde tillEU-marknaden.
Kommissionen hade likaså motsvarande tekniska diskussioner med medlemsstaternas
företrädare, dels i Förvaltningskommittén för bananer (den 13 september 2000), dels i
Tullkodexkommittén(den18 september 2000).
Under diskussionerna med aktörerna framkom det att dessa hyste vissa farhågor för att ett
"först till kvarn"-system skulle ge de stora aktörerna en starkare ställning på de små och
medelstoras bekostnad i och med att det är lättare för de förra att själva ha ett avgörande
inflytande på frakterna till sjöss. De flesta aktörer föredrar fortfarande ett system med
referensperioder.
I de tekniska diskussionerna framkomdet att ett "först till kvarn"-system som skräddarsys för
bananer är administrativt genomförbart. Om ett sådant system införs kommer det att krävas
ytterligare diskussioner för att lösa vissa tekniska ochpraktiska problem.
2.3.2. Övriga relevanta kontakter
Även om tekniska experter har behandlat de tekniska aspekterna under sina möten har även
kommissionen efter rådets möte i juli diskuterat sådana under mötena med
Europaparlamentet. "Först till kvarn"-metoden har emellertid inte tagits upp till särskild
granskning.
3Detaljerna i ett heltäckande och skräddarsytt "först till kvarn"-system som täcker alla tänkbara
situationer bör samlas i tillämpningsföreskrifter som fastställs av kommissionen. Det står emellertidklart att ett sådant system, för att ligga i linje med EU:s lagstíftning och praxis, måste innehållagenerella bestämmelser för hur man skall hantera oförutsedda omständigheter och exceptionellaförhållanden som kan uppstånär en aktör i godtroförsöker importeravaror tillEU.
6Vissa tredje länder har kontaktat kommissionen för att på ett generellt plan diskutera frågan. I
diskussionerna med dessa parter har man inte tagit upp den särskilda utformningen av ett
sådant system för just bananer, eftersomsådana frågor rör tekniska och inte politiska aspekter.
Generellt föredrar man fortfarande ett kvotsystem med licenser som fördelas på grundval av
tidigare handel, men ingen ifrågasätter att ett "först tillkvarn"-systemär förenligt med WTO:s
regler.
2.3.3. WTO-hänsyn
Ett "först till kvarn"-system för förvaltning av tullkvoter anses allmänt vara förenligt med
WTO:s regler. I Ecuadorpanelens rapport i enlighet med artikel 21.5 i avtalet om tvistlösning
(DSU) framhölls det särskilt att detta system med kvottilldelning var förenligt med WTO-
reglerna.
Eftersom bananmarknaden i vissa avseenden kräver särskilda lösningar, vilket påpekats i
punkt 2.1 ovan, förutsätter ett "först till kvarn"-system vissa anpassningar för att hänsyn skall
kunna tas till dessa. Kommissionen anser att det ovan beskrivna "först till kvarn"-systemet är
förenligt med WTO-reglerna.
I det "försttillkvarn"-systemsomkommissionen föreslår kommer man också till rätta med de
svårigheter som tidigare förekommit med handel med licenser. Eftersom det inte finns någon
handel med papper är ju fördelningen av kvoterna bland aktörerna kopplade till att bananerna
rent fysiskt kommer inpå marknadenochatt leverantörerna fårtillträdetillEU-marknaden.
2.3.4. Budgetöverväganden
Redan i kommissionens förslag från november 1999 (se bilaga 2), som innebar ett system
med kvotförvaltning som bygger på "först till kvarn"-metoden, finns det en redovisning av
budgetkonsekvenserna. Dessa uppskattades till 77miljoner EUR, främst beroende på större
importvolymer till följd av att fördelningen per land avskaffats och att den föreslagna C-
kvoten skulle komma att utnyttjas fullt ut eftersom den kommer att vara öppen för icke AVS-
leverantörer. Effekterna av en ökad import skulle bli ett prisfall och således leda till större
utbetalningar av kompensationsstöd. Med en ökad import kommer tullintäkterna i form av
traditionella egna medel idenallmänna budgetenatt räknas av frånandra intäkter.
Precis somandra fasta intäkter kandessa intäkter inte öronmärkas för särskilda utgifter.
Tillsammans med andra inslag ikommissionens förslag från den 11 november 1999 skulle ett
"försttillkvarn"-systeminnebäraextrautgifterinärhetenavdet utgiftstak somkommissionen
tänktesig isin finansiellaprognos(77miljonerEURiextrautgifterperår).
2.3.5. Effekter på producenterna i gemenskapen och på AVS-länderna
Ett "först till kvarn"-system kommer inte att få några direkta effekter på producenterna i
gemenskapen. Eftersom övergångssystemet underlättar en ökad export kan man indirekt
förvänta sig att priserna kommer att sjunka något, vilket i sin tur leder till högre
kompensationsutbetalningar tillde egna producenterna.
AVS-länderna vill klart och tydligt behålla ett kvotsystem så länge som möjligt. Eftersom
förhandlingarna om ett licenssystem baserat på tidigare handel befinner sig i ett dödläge
tänker man sig nu ett "först till kvarn"-system som även tar hänsyn till deras intressen. Med
andra ord, ävenomdet inte är idealiskt så är det ur AVS-synpunkt det bästa alternativet för ett
7övergångssystem. Den ökade förmånstullen för den tredje kvoten (se punkt 4.1) ligger också i
AVS-ländernas intresse.
3. E TT SYSTEM MED ENBART TULLAR -FÖRHANDLINGAR I ENLIGHET MED ARTIKEL
XXVIIII GATT -AVTALET
3.1. Bakgrund
I kommissionens förslag till rådets förordning om ändring av den gemensamma
organisationen av marknaden för bananer ingår en ändring av den nuvarande
importordningen. Ändringen bygger på en schablontull, efter en övergångsperiod med
tullkvoter. Om det inte går att komma fram till ett genomförbart administrativt system för
förvaltningen av tullkvoter kan kommissionen emellertid inte stå fast vid sitt förslag till
övergångssystem.
Rådet begärde en grundligare analys av den här punkten i kommissionens förslag. I det
följande behandlasartikelXXVIII-förhandlingarna.
3.2. Formella aspekter
EG förbehöll sig rätten enligt artikel XXVIII.5 att när som helst under en treårsperiod ändra
de medgivanden som beviljats inom WTO (den nuvarande reservationen löper fram till
utgången av år 2002). Enligt artikel XXVIII får en medlem ändra eller upphäva ett
medgivande, under förutsättning att detta sker efter förhandlingar med huvudleverantörer och
med dem som innehar primär förhandlingsrätt (INR) och efter överläggningar med övriga
större leverantörer. En medlem som vill ändra eller upphäva ett medgivande förväntas ge
kompensation i form av handelsmedgivanden för andra produkter. Om en överenskommelse
inte kan nås får medlemmen i alla fall ändra eller upphäva sitt medgivande, men de
avtalsslutande parter som drabbas har rätt att upphäva i princip motsvarande medgivanden
som ursprungligen förhandlats fram med den medlem som gör ändringarna (dvs. i de fall EG
innehar primär förhandlingsrätt ifråga omWTO-medgivanden). Det finns inga tidsgränser för
när de förhandlingar somåberopasunder artikelXXVIII.5 skallinledaseller vara avslutade.
Artikel XXVIII påverkar inte MFN-kraven i artikel I (MFN = Most Favuored Nation). Både
de medgivanden som erbjuds av den medlem som gör ändringarna, och motsvarande
handelsmedgivanden för andra produkter som upphävs av innehavarna av primär
förhandlingsrätt, av huvudleverantörerna och av övriga större leverantörer, måste således
genomföras på MFN-basis.
När EG anmäler sin avsikt att åberopa artikel XXVIII skall de medlemmar som innehar
primär förhandlingsrätt identifieras. Medlemmar som anser sig ha intressen i egenskap av
huvudleverantörer eller andra större leverantörer skall åberopa sin rätt senast 90 dagar efter
anmälan. Huvudleverantörerna och övriga större leverantörer (vilket i regel betyder minst 10
% av MFN-handeln) skall identifieras när EG ändrar eller upphäver ett medgivande på
grundvalav handeln under enreferensperiod påtre år.
Om en avtalsslutande part som är involverad i artikel XXVIII-förhandlingar anser att den
medlemsomtänker upphäva eller ändra ett medgivande inte erbjuder rimlig kompensation för
att behålla den generella nivån på ömsesidigt fördelaktiga medgivanden, kan denna part
antingen upphäva i princip motsvarande medgivanden som ursprungligen förhandlats fram
meddenmedlemsomgör ändringarna, eller hänskjutaärendettillenskiljedomspanel.
83.3. Tullsatsen och dess konsekvenserförkompensationen
Kommissionens avsikt är att på grundval av uppdaterad information komma fram till en
tullsats som i största möjliga utsträckning ger samma skydd, och därmed också samma
handel, som ett tullkvotsystem. På så sätt rubbas inte balansen på marknaden, och
leverantörerna kommer inte att gå miste om framtida handelsmöjligheter.
3.4. Budgeteffekter
Eftersom förhandlingarna syftar till att undvika förändringar i importvolymen kommer EG-
priserna eller kostnaderna för ordningen enligt prognoserna i princip inte att påverkas, med
undantag för vad som angetts för övergångssystemet. EG-priserna kommer emellertid
ofrånkomligenatt följa utvecklingenpå världsmarknaden och således bli mindre förutsägbara.
På grundval av det nuvarande systemet med kompensationsstöd till producenter i
gemenskapen innebär fluktuerande genomsnittliga marknadspriser på 1E U Rökade utgifter
påcirka0.8 miljoner EUR.
Ett system med enbart tullar som ger i det närmaste samma skydd som ett tullkvotsystem
skulle generera extra importtullintäkter för gemenskapens budget som är lika stora som
skillnaden mellan tullkvotsystemet och systemet med enbart tullar, vilket innebär att
medlemsstaternas inbetalningar till budgeten minskar. Dessa extra intäkter skulle emellertid
inte öka de totala tillgängliga resurserna för att finansiera utgifterna.
4. Ö VRIGAÖVERVÄGANDEN
4.1. Förmånstull
I kommissionens förslag från november 1999 ingår en förmånstull på 275 EUR per ton för
import med ursprung iAVS-länderna både inomochutanförtullkvoter.
I förslaget ingick en alternativ metod för förvaltning av kvot C. Nu föreslås att alla tre
kvoterna skall förvaltas på samma sätt för att på så sätt ligga i linje med WTO:s regler. Mot
bakgrund av både denna ändring och utvecklingen på marknaden föreslås att såväl tullsatsen
för den här kvoten som förmånstullen till en början skall vara 300 EUR/ton, vilket också
föreslogs avEuropaparlamentet.
Kommissionen anser att en förmånstull på den här nivån kommer att ta till vara AVS-
ländernas intressen, utan att för den skull hamna på en nivå som skulle kunna betraktas som
en skyddstull. Om den här bedömningen, som ju kan ifrågasättas av de latinamerikanska
länderna, visar sig felaktig bör kommissionen få befogenhet att om så krävs sänka den här
tullenunder året4.
4.2. Översyn av kommissionens förslag
För att det här "först till kvarn"-systemet (se bilaga 1) skall kunna genomföras måste
kommissionens förslag avden10.11.1999, KOM(1999) 582 slutlig, ändras på följande sätt:
4Det här systemets effekter på import inom C-kvoten från AVS-länderna går inte att förutsäga med
någon större precision. I den mån de minst konkurrenskraftiga traditionella AVS-pruducenternapåverkasnegativt bör man ompröva behovet av särskilda lösningar.
9i) Artikel 18.3: anbudsförfarandet för att fastställa tullen för C-kvoten måste ersättas
med enhögstatullpå 300 EUR/ton.
ii) Artikel18.4: den förmånstull sombeviljas för import från AVS-länderna måste höjas
från275 EUR/tontill300 EUR/ton.
iii) En bestämmelse måste införas som ger kommissionen befogenhet att i enlighet med
förvaltningskommittéförfarandet sänka maximitullen för C-kvoten.
5. S LUTSATSER
Kommissionen anser fortfarande att den bästa lösningen på banantvisten är att under en
övergångsperiod ha ett system med tullkvoter och sedan ersätta detta med ett
schablontullsystem. Mot bakgrund av de överväganden som redovisats i detta meddelande
anser kommissionen vidare att alla tre tullkvoterna bör förvaltas med "först till kvarn"-
metoden i enlighet med vad som framgår av bilagan. Det bör emellertid vara möjligt att göra
vissa finjusteringar somkan bliresultatet avöverläggningar med våra handelspartners. Tullen
för den tredje kvoten bör vara högst 300 EUR, med möjligheter till en sänkning så att man
kanse tillatt AVS-leverantörerna får ett rimligt skydd utanatt denhär tullkvoten för den skull
är tillenbart för dem.
En sådan lösning förutsätter att förslag KOM(1999) 582 ändras på det sätt som anges i punkt
4.2 ovan. Kommissionen uppmanar Europaparlamentet att snarast möjligt yttra sig om
förslaget, inklusive ändringarna. Rådet uppmanas att därefter utan dröjsmål anta förslaget och
bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar i enlighet med artikel XXVIII i GATT-
avtalet, så att ett systemmed enbart tullar kan införas senast den1 januari2006.
Kommissionen kommer snarast möjligt att lägga fram den genomförandeförordning som
krävs för att systemet med tullkvoter skall kunna gälla under en övergångsperiod fram till den
1 januari2006.
10BILAGA1
Huvudinslag i ettnytt förvaltningssystem förtullkvoter förbananer
Kommissionen har tagit del av ett informellt initiativ för att jämka samman parternas skilda
åsikter om hur tvisten om EU:s bananimport skulle kunna lösas. USTR framhöll att ett
modifierat "först till kvarn"-system i deras ögon var förenligt med WTO-reglerna. Under
förutsättning att ett slutligt lagförslag läggs fram skulle således ett modifierat "först till
kvarn"-systemkunna ligga tillgrund för en lösning avtvisten med Förenta staterna.
Breda och informella överläggningar med alla berörda parter har lett fram till att ett
fungerande alternativ till ett system med referensperioder skulle kunna vara en "först till
kvarn"-metod som skräddarsys för de särskilda krav som finns för att kunna garantera en
kontinuerlig import året runt avenprodukt med begränsad hållbarhet, idetta fall bananer. I ett
sådant systemet skulle de principer somanges ipunkterna nedan följas.
Om inget annat anges skulle importen ske på samma villkor som i kommissionens förslag
KOM(99) 582 av den 10.11.1999. De inslag som gäller särskilt för bananer anges med kursiv
stil.
Huvudinslagen är följande:
1. KVOTER
1.1. De tre tullkvoterna (A – 2,2 miljoner ton, B – 0,353 miljoner ton, och C – 0,850
miljoner ton bör förvaltas på grundval av en period på en eller två veckor
(delkvoter) . Av praktiska skäl bör kvoterna A och B i alla avseenden administreras
som en enda kvot. Det samma bör gälla för kvot C, men denna kvot bör
administreras separat.
1.2. För det två första kvoterna (A och B) bör importtullen vara 75 EUR/ton. För den
tredje kvoten(C) bördenvara 300* EUR/ton.
1.3. Alla tre kvoterna börvara öppna för alla bananer, oberoende avursprung.
1.4. Alla bananer med AVS-ursprung bör ha en högsta förmån på 300% EUR/ton. Denna
förmånsbehandling skall gälla för tull inom alla tre kvoterna och för import utanför
kvoterna.
2. F ÖRVALTNINGAV DELKVOTERNA
2.1. Tidigast ett par dagar (t.ex. föregående måndag) innan delkvotsperioden ("fönstret")
öppnas får importörerna lämna in en "Ansökan om import inom en tullkvot” till den
behöriga myndigheten i den medlemsstat dit bananerna först kommer (t.ex. en
hamn). Tillträde till tullkvoterna ges i tur och ordning på grundval av det datum då
importansökan lämnas in. Samtliga ansökningar som lämnas in samma dag skall
handläggas tillsammans under de två följande dagarna. Kommissionen skall utan
dröjsmål informera medlemsstaterna om resultaten. Outnyttjade kvantiteter får
överförastillensenaredelkvotsperiod.
2.2. Dokumentet skall innehålla följande uppgifter:
11–Importfönsternummer (delkvotsperiodnummer), volym - inklusive en otvetydig
identifiering av bananpartiet i fråga, t.ex. fartyg, importör, parti, hamn (från
en särskild förteckning) samt förväntat ankomstdatum. (Ursprungsland). Bevis
på att säkerhet har ställts.
–För varje “fönster" (delkvotsperiod) får endast en ansökan lämnas in för ett
visst "parti", dvs. en aktör måste välja en av delkvoterna (A och B, eller C) för
ett visst parti. OBS! Detta utesluter inte vare sig en separat ansökan för varje
enskilt parti i en och samma fartygslast avseende ett och samma fönster
(delkvotsperiod), eller ett återutnyttjande av bananer som inte har importerats
på grundvalavenansökan för ett efterföljande fönster (delkvotsperiod).
2.3.Om volymerna för en viss delkvot överskrider den tillgängliga kvantiteten, bör en
sänkningskoefficient (proportionell) meddelas innan "fönstret" (delkvotsperiod)
öppnas. Detta innebär att om den tillgängliga kvantiteten i en delkvot på t.ex. 90
överskrids genom att ansökningarna uppgår till t.ex. 100, blir sänkningskoefficienten
för varje ansökan inom denna delkvot 10 %. De som har för avsikt att importera bör
innan "fönstret" (delkvotsperioden) öppnas underrättas om vilka kvantiteter bananer
de kan importera inom tullkvoterna.
2.4.Kvantiteter som inte utnyttjas i ett "fönster" (delkvotsperiod) får göras tillgängliga i
senare fönster (delkvotsperioder).
2.5. Bananer får enligt gällande importvillkor för respektive kvot importeras när som
helst under "fönstret" (delkvotsperioden). Om den totala kvantiteten i en ursprunglig
ansökan om import inom en tullkvot inte redovisas för tullkontroll, skall detta leda
till minst följande påföljd: tilldelningen av en kvantitet inom en tullkvot och den
ställda säkerheten går förlorade .
3. S ÄKERHET
3.1. På förslag från vissa aktörer bör säkerheten vara ganska hög. Det kan röra sig om
t.ex. 200 EUR/toneller mer för kvantiteter inom tullkvoter .
3.2. Ensäkerhet bör endast få frisläppas efter det att
det har konstaterats att kraven för import enligt punkt 2.2. äruppfyllda, särskilt
– att den totala volymen under "fönstret" (delkvotsperioden) har redovisats för
tullkontrollirespektive hamn, och
– att kvantiteter inom en tullkvothar övergått till fri omsättning i gemenskapen.
12BILAGA2
(OBS! Om tullsatsen fastställs till högst 300 EUR/ton på grundval av de hypoteser som anges
i1999 års finansieringsöversikt blir de extra intäkterna (brutto)cirka 2 miljoner EUR per år).
EUROPEISKAGEMENSKAPERNAS KOMMISSION
Brysselden19.11.1999
KOM(1999)582 slutlig/ 2
99/0235 (CNS)
TILLÄGG
tilldokument KOM(1999) 582 slutlig10.11.1999. Finansieringsöversikt
Förslag
RÅDETS FÖRORDNING
omändring av förordning (EEG) nr 404/93omdengemensamma organisationenav
marknaden för bananer
(framlagt avkommissionen)
13FINANSIERINGSÖVERSIKT
1.BUDGETPOST:
B1-1508ANSLAG:
267milj. EUR(LA)
2.ÅTGÄRDENSBETECKNING
Rådets förordning om ändring av förordning (EEG)nr 404/93 om den gemensamma organisationen av
marknaden för bananer
3. RÄTTSLIG GRUND:
Artikel37ifördraget
4. ÅTGÄRDENS SYFTE:
Attändraimportordningenför bananer
5. BUDGETKONSEKVENSER 12
MÅNADERS-
PERIOD
(miljoner EUR)PÅGÅENDE
BUDGETÅR
[2000]
(miljoner EUR)FÖLJANDE
BUDGETÅR
[2001]
(miljoner EUR)
5.0 UTGIFTERNABELASTAR
- GEMENSKAPSBUDGETEN(EXPORTBIDRAG/INTERVENTIONER)- NATIONELLA BUDGETAR
- ANDRA SEKTORER77 31* 76
5.1INKOMSTER
- GEMENSKAPERNAS EGNAMEDEL (AVGIFTER/TULL)
- RESURSERPÅ NATIONELL NIVÅ30 15 30
[2002] [2003] [2004] [2005]
5.0.1 BERÄKNADE UTGIFTER 76 76 77 77
5.1.1 BERÄKNADE INKOMSTER 30 30 30 30
5.2 BERÄKNINGSMETOD:
Sebilagan
6.0 ÄRFINANSIERING MÖJLIG MED DE MEDEL SOM ANSLAGITS UNDER
BERÖRT KAPITEL IPÅGÅENDE ÅRS BUDGET? JA/N E J
6.1 ÄRFINANSIERING MÖJLIG GENOM ÖVERFÖRING MELLAN KAPITEL I
PÅGÅENDE ÅRS BUDGET? JA/N E J
6.2 ÄREN TILLÄGGSBUDGET NÖDVÄNDIG? JA / NEJ
6.3 BEHÖVERMEDEL ANSLÅS I KOMMANDE BUDGETAR? JA / NEJ
ANMÄRKNINGAR:
Beräkningarna förutsätter att övergångssystemet tillämpas. Det är i detta skede inte möjligtatt beräkna
effekternaavettsystem enbart baseratpåtullsatser.Det bör dessutomnoteras attbeloppet 77miljoner EURkan kommaattuppnåsäven med detnuvarandesystemet om AVS-länderna ökar sin produktion och uppnår den tullbefriadeexportkvot som deför närvarandehar tillgångtill.
* Beloppet för 2000 är baserat på att det beviljas ett förskott på 70 %av detnya beräknade
kompensationsstödet för dekvantiteter som saluförs under 2000.
Om stödet fastställs till 70 % av det beräknade stödet förereformen, kommer de extra utgifter som
beräknats för budgetåret2000attheltoch hålletöverföras till budgetåret2001, och desammanlagdaextra
utgifternaskulledåuppgåtill107miljoner EUR.
14Bananer
Beräkning av förslagetsbudgetkonsekvenser
Beräkningsunderlag Normalt år
1. Unionens försörjningsbalans förbananer 3 934000
a EU-kvot 854 000
Utnyttjad
kvantitet854 000
Outnyttjad
kvantitet0
b Kvot med bunden tullsats (A) 2 200000
cAutonomkvot(B) 353 000
Tillgänglig
kvantitet2 553000
Utnyttjad
kvantiteti
genomsnitt2 420000
Outnyttjad
kvantitet133 000
d Traditionella AVS-bananer (C) 850 000
Utnyttjad
kvantitet660 000
Outnyttjad
kvantitet190 000
Extra tillgänglig kvantitet 323 000
2. Utnyttjande avtillgängliga kvantiteter
a Totalextra kvantitet ton 323 000
bÖkat utbud %8 , 2 %
c Omvänd elasticitet iefterfrågan -1,54
dR e s ul te r an d ep ri sf al l % -12,6%
e Noterat genomsnittligt cif-pris EUR/ton 528,0
fPrisfallper enhet EUR/ton -66,7
gNy ttp r i s EUR/ton 461,3
hYtterligare prisfall på grund av ökad
konkurrens%- 5 %
iYtterligare prisfallper enhet EUR/ton -23,1
jTotalt prisfallper enhet EUR/ton -89,8
kT o ta l tp r i s f al l % -17,0%
3. Extrautgiftertotalt milj.EUR 77
4. Tullintäkter
aTul l arf rånkv otAochB 75 10
bBeräknade tullar frånkvot C 20
5. Extra tullartotalt milj.EUR 30