Friheten att tillhandahålla tjänster regleras i artiklarna 56–62 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Mer exakt syftar direktiv 2006/123/EG om tjänster på den inre marknaden till att underlätta utövandet av etableringsfriheten för tillhandahållare av tjänster och fri rörlighet för tjänster, genom att underlätta för EU:s tillhandahållare av tjänster att vara verksamma i EU:s övriga medlemsstater. Tjänsternas säkerhet är inte specifikt föremål för direktivet. Emellertid tillåter artikel 18 i direktivet undantag i friheten att tillhandahålla tjänster (artikel 16) under särskilda omständigheter och i särskilda fall i samband med tjänsternas säkerhet. En etableringsmedlemsstat får under sådana omständigheter undantagsvis tillämpa sina krav på en särskild inkommande tjänsteleverantör beträffande tillhandahållandet av en viss tjänst. Enligt villkoren i artikel 23 i direktivet får medlemsstaterna säkerställa att de tjänsteleverantörer vilkas tjänster utgör en direkt och särskild risk för hälsa eller säkerhet tecknar lämplig ansvarsförsäkring. Etableringsmedlemsstatens skyldighet att ge ömsesidigt bistånd omfattar särskilt information om allvarlig skada på hälsa eller säkerhet (artikel 29.3). Slutligen föreskrivs i artikel 26 en ram med frivilliga kvalitetshöjande åtgärder i samband med certifiering eller utvärdering av tjänsteleverantörernas verksamhet, utarbetande av kvalitetskriterier eller kvalitetsmärkning samt framtagning av frivilliga europeiska standarder för tjänster.

En granskning av innehållet i den rapporterade sektorsspecifika lagstiftningen möjliggjorde en mer utförlig jämförelse mellan medlemsstaterna. De berörda myndigheter fick en förteckning av säkerhetsrelaterade bestämmelser (se tabellen nedan) och ombads anges vilka av dessa som fanns i deras nationella lagstiftning. Av de 17 medlemsstaterna med sektorsspecifik lagstiftning (AT, BE, CY, CZ, DE, EL, ES, ET, FR, HR, IT, LT, LU, MT, PL, PT, SK) ingår i övervägande fall (13 medlemsstater) skyldigheter i samband med lokalernas skick; en allmän skyldighet att endast erbjuda säkra tjänster finns i åtta fall och skyldigheter i samband med tjänsteleverantörens kvalifikationer finns i tio fall. Å andra sidan kräver endast hälften av dessa medlemsstater (DE, EL, CZ, HR, LU, MT, PL, PT, SK) i sin lag att man inrättar myndigheter för övervakning och ingripande. Vidare har endast fem (LU, MT, CZ, PL, EL) bestämmelser om riskidentifiering och riskbedömning och endast i två (CZ, PL) finns det en skyldighet att underrätta myndigheter om risker och olyckor i samband med tillhandahållandet av tjänster, vilket är ett väsentligt verktyg för jämförelser inom EU.

Vad gäller logianläggningar rapporterade 98 % av dem som svarade inga olyckor under vistelsen vid en betald logianläggning under de senaste två åren.

FRÅGA 3. För varje typ av betald tjänst som du eller någon i ditt hushåll använt under de senaste två åren i (VÅRT LAND), har något av det följande hänt? Logianläggningar (hotell, campingplatser osv.) Centrum för skönhet och välbefinnande (frisörer, solarier, span osv.) Nöjesparker och nöjesfält Simbassänger Organiserade fritidsaktiviteter utomhus (skidor, kanot, mountainbike, osv.)

Svar: Inget av detta inträffade En olycka som ledde till fysisk skada inträffade När du använde tjänsten ansåg du att det inte var säkert och avbröt därför användningen Vet inte

Underlag: Personer som använde logianläggningar under de senaste två åren = 12 858. Personer som använde skönhets- och välbefinnandecentrum under de senaste två åren = 11 749. Personer som besökte nöjesparker och nöjesfält under de senaste två åren = 9 677. Personer som besökte simbassänger under de senaste två åren = 12 200. Personer som deltog i organiserade fritidsaktiviteter utomhus under de senaste två åren = 6 147.

Minst nio av tio användare av betalda logianläggningar ansåg att byggnader, utrustning och hygienförhållanden där de bodde var säkra, men de var mer tveksamma till simbassängen (64 % säker) och värmesystemet (61 % säker).

FRÅGA 4. Om du tänker på den senaste gången du använde en betald logianläggning i (VÅRT LAND), ange hur säkra du tyckte att följande aspekter var i logianläggningen Själva byggnaden, rummet och utrustnigen (gemensamma utrymmen, balkonger, badrum, toaletter, möbler, eletriska apparater osv) Hygienförhållanden (vattnets kvalitet, renhet osv.) Brandutrustning och brandskyltar Fritidsanläggningar (trädgård, lekplats osv.) Simbassängen och dess omgivning Värmesystemet och säkerhet mot kolmonooxid

Helt ”säker” Helt ”inte säker” Inte tillämplig Vet inte

Underlag: Personer som använde logianläggningar under de senaste två åren och inte råkade ut för några olyckor = 11 792.

I de flesta svaren angavs att brandskyltarna och brandutrustningen i logianläggningen inte var säkra (8 %), därefter hygienförhållandena (7 %). Det bör noteras vad gäller hygien att 91 % av de tillfrågade ansåg att denna aspekt i logianläggningen var säker, jämfört med 78 % för brandskyltarna och brandutrustningen.

Bara en av tjugo (6 %) ansåg att fritidsanläggningen i deras logianläggning inte var säker.

Simbassängen bedömdes som inte säker i 6 % av svaren. Av alla aspekter som togs upp svarade de flesta att deras logianläggning inte hade någon bassäng (25 %) eller fritidsanläggning (17 %).

En av tjugo (5 %) sade att värmesystemet och säkerhet mot kolmonoxidläckor i deras logianläggning inte var säkra. Emellertid hade mer än en av fem personer (22 %) ingen åsikt om värmesystemet i logianläggningen.

Av de 12 585 användarna av logitjänster i EU:s dåvarande 27 medlemsstater sade 164 att de hade råkat ut för en olycka som lett till fysik skada. Nedan visas fördelningen enligt land i Eurobarometer-rapporten.