EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 19.10.2011 
SEK(2011) 1230 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
Europaparlamentets och rådets förordning om riktlinjer för transeuropeiska 
telekommunikationsnät  
{KOM(2011) 657 slutlig} 
{SEK(2011) 1229 slutlig}  
 
SV 2   SV Detta dokument är en sammanfattning av konsekvensanalysen gällande förslaget till 
förordning om riktlinjer för transeuropeiska te lekommunikationsnät, som en del av fonden för 
ett sammanlänkat Europa inför programperioden efter 2013.  
1. POLITISKT SAMMANHANG , PROCEDURFRÅGOR OCH SAMRÅD MED BERÖRDA 
PARTER  
Den rättsliga grunden  för åtgärden inom det här området återfinns i artikel 172 i 
fördraget om Europeiska unionens funk tionssätt. I artiklarna 170–172 föreskrivs 
EU:s åtgärder till stöd för framtagning oc h utveckling av transe uropeiska nät inom 
områdena transport-, telekommunikations- och energiinfrastruktur. Den separata 
(paraply)förordning som upprättar fonden fö r ett sammanlänkat Europa definierar 
villkoren, metoderna och förfarandena för EU:s finansiella stöd för transeuropeiska nät, och de riktlinjer som föreslås här omfattar de mål, prioriteringar och breda 
åtgärder som förutses för bredbandsnät och infrastrukturer för digitala tjänster inom 
området telekommunikation. 
Flaggskeppsinitiativet En digital agenda för Europa  (DAE)
12 är en del av Europa 
2020-strategin och syftar till ”att uppnå va raktiga ekonomiska och sociala vinster 
från en digital inre marknad baserad på  snabbt och ultrasnabbt Internet och 
interoperabla tillämpningar”.  
I sitt meddelande En budget för Europa 2020  som antogs den 29 juni 2011 föreslog 
kommissionen att fonden för ett sammanlänka t Europa skulle in rättas. Ett flertal 
samråd  har hållits med medlemsstater samt br anschaktörer och sociala aktörer. I 
synnerhet kan nämnas en rundabordskonferen s som leddes av vice ordförande Kroes 
med verkställande direktörer från innehå llsleverantörer, utru stningstillverkare, 
investerare och telekomoperatörer från vä rldens ledande företag, och det första 
forumet om den digitala agendan (Digit al Agenda Assembly), som ägde rum i 
Bryssel den 16 och 17 juni 2011.  
2. PROBLEMFORMULERING  
Internet via bredband och di gitala tjänster över gränse rna är framtidens digitala 
infrastruktur. De är en förutsättning för ett konkurrenskraftigt och hållbart samhälle 
för alla, så som anges i Europa 2020-strategin.  
Konsekvensanalysen identifierar ett an tal generella problem som påverkar 
utbyggnaden av bredbandsnät, nämligen uteb livna investeringar, vilket leder till 
outnyttjad potential för tillväxt och ut eblivna samhälleliga fördelar, lågt 
konkurrenstryck på redan etab lerade aktörer att invest era i moderna bredbandsnät 
och avsaknad av lämplig strategi för o ffentligt stöd för utbyggnad av bredbandsnät i 
områden där affärsmässiga förutsättningar saknas. När det gäller digitala tjänster 
kommer den privata sektorn inte att ersätt a offentliga investeringar i de digitala 
tjänsternas centrala delar (plattformar, ba stjänster osv.) och trots ansträngningar för 
                                                 
1 KOM(2010) 2020. 
2 KOM(2010) 245. 
 
SV 3   SV att uppnå teknisk interoperabi litet kan de offentliga onl inetjänsterna stanna vid 
gränsen.  
3. MÅL 
Utöver att fullgöra fördragets uppdrag enligt ovan är det övergripande målet med 
det föreslagna initiativet att: leverera hå llbara ekonomiska och sociala fördelar från 
en digital inre marknad som baseras på  snabbt och ultrasnabbt internet och 
interoperabla tillämpningar, så som beskrivs ovan.  
För att uppnå det övergripande målet bör EU sträva efter att uppnå följande 
operativa mål : 
(a) Påverka marknadsdynamiken för bredbands investeringar, genom att uppmuntra 
såväl traditionella som nya investerar e att engagera sig i utbyggnaden av 
bredbandsinfrastruktur och säkerställ a rättvisa spelregler för dem.  
(b) Underlätta för medlemsstaterna att genomfö ra de ytterligare insatser som krävs 
i samband med interoperabla digitala tj änster för att dessa nödvändiga tjänster 
ska kunna fungera över gränserna oc h för att frigör a de digitala 
innehållsresurser som genererar möjligheter till affärsutveckling. 
4. POLICYALTERNATIV  
Två huvudsakliga policyalternativ ha r identifierats i samband med 
konsekvensanalysen. Det första policyalterna tivet förespråkar at t man fortsätter på 
den inslagna vägen (ingen policyändring) . Enligt det andra alternativet ska 
finansieringen av bredbandsnät och infrastr ukturer för digitala tjänster ske via fonden 
för ett sammanlänkat Europa. Alternativ tv å indelas i tre underalternativ, med olika 
sätt att använda fonden för ett sammanlänkat Europa inom området telekommunikationer. 
Enligt det första alternativet – ingen policyändring  – skulle man för bredband 
förlita sig på regelverket för att stimulera investeringar och ha fortsatta kapitalbegränsningar för altern ativa investerare, som skulle  få kämpa för att fylla ett 
investeringsglapp på upp till 220 miljarder eu ro. EU skulle fortsätta att ge stöd, 
främst genom strukturfonderna, vilket även  skulle leda till fortsatta problem med 
absorptionskapaciteten, och via bidragsfinan siering. När det gäller infrastrukturer för 
digitala tjänster skulle det första alternativet innebära  fortsatt begränsat stöd via 
pilotprojekt (trots att de flesta tekniska lösninga r nått mognad och är klara för 
driftsättning) och policysamordningsinsatser , vilket inte ger medlemsstaterna något 
incitament att göra befintliga lösningar interoperabla över gränserna. 
Alternativ 2 – fonden för ett sammanlänkat Europa – består av (i) bredbandsnät 
som omfattar en geografiskt spridd projekt portfölj som bidrar till de mål som DAE 
satt upp och (ii) utveckling, driftsättning och hå llbarhet av infrastrukturer för digitala 
tjänster. Alternativ 2 kan genomföras på tre olika sätt (underalternativ): 
(1) Endast bidrag:  Finansiellt stöd för såväl bre dbandsnät som infrastrukturer för 
digitala tjänster skulle endast delas ut i form av bidrag. Det operativa 
 
SV 4   SV genomförandet skulle i huvudsak utlokaliseras till ett befintligt 
genomförandeorgan, till exempel TEN EA. 
(2) Endast finansieringsinstrument:  Enligt detta undera lternativ skulle 
kommissionen samarbeta med lämpliga in ternationella finansinstitut. Dessa 
skulle välja ut projekt på grundval av deras finansiella genomförbarhet och 
följa etablerad praxis för noggrannhe t (due diligence). Nedanstående 
finansieringsinstrument skulle kunna a nvändas: andelar i investeringsfonder, 
finansiella bidrag till reserver och kap italtilldelning för lån och/eller garantier 
eller andra riskdelningsinstrument (innefattar, men begränsas inte till projektobligationer) och andra särskilda finansieringsinstrument av typen lån, 
garantier, motgarantier, riskkapital oc h andra lagliga former av instrument. 
(3) Kombinerad strategi:  Underalternativ tre skulle utgöra en kombination av de 
två strategierna. Styrningsstrukturen skulle innehålla en kombination av 
element från de båda underalternativen ovan. Beslutet om fördelningen av 
bidrag och finansieringsinstrument skulle vara en del av de årliga 
arbetsprogrammen, och ligga i linje me d policyn och den berörda sektorns 
behov. 
5. K
ONSEKVENSANALYS  
5.1. Konsekvenser om alternativ 1 antas 
Den låga absorptionen av strukturfonderna och bristande administrativa kapaciteten 
som rapporterades i strategirapporten om sammanhållningspolitiken från 20103 
skulle fortsätta att underminera byggande t och användningen av bredbandsnät.  
För att underlätta för medlemsstaterna att genomföra ytterligare insatser för att 
driftsätta och använda interoperabl a digitala tjänste r över gränserna  skulle det 
här alternativet innebära en fortsättni ng av det pågående IKT-stödprogrammet i 
ramprogrammet för konkurrenskraft och innova tion. Det skulle vara omöjligt att på 
grundval av de erfarenheter som insamlades under pilotfasen drifts ätta infrastrukturer 
för digitala tjänster i hela Europa.  
Det här alternativet skulle alltså innebära att man inte lyckas undanröja ett avgörande 
hinder för en digital inre marknad. En ligt en beräkning av Copenhagen Economics4 
kommer kostnaderna för att inte  uppnå en digital inre marknad i Europa att uppgå 
till omkring 4,1 % av BNP 2020.  
5.2. Allmänna konsekvenser om alternativ 2 antas 
De konsekvenser som alternativ 2 leder till  kan delas in i ekonomiska, sociala och 
miljömässiga konsekvenser: 
                                                 
3 KOM(2010) 110 av den 31 mars 2010. Finns på 
http://ec.europa.eu/regional_policy/policy/reporting/cs_reports_en.htm  
4 The Economic Impact of a European Digital Single Market, 2010. 
 
SV 5   SV (1) Ekonomiska konsekvenser : Ett antal studier rappor terar att tillgången på 
höghastighetsbredbandsnät kommer att få väsentliga effekter både på arbetskraftsproduktiviteten och på BNP per capita. Bredbandsnät skulle också 
utlösa viktiga positiva externa effekter som skulle komma hela samhället tillgodo. Eftersom spridning av bredband til lgängliggör teknik för allmänt bruk 
(s.k. General Purpose Technology, GPT) på verkar det produktiviteten positivt 
(en ökning av bredbandspenetrationen med 10 % på ett år korrelerar med en 
ökning av arbetskraftsproduktiviteten på 1,5 % de följande fem åren
5), liksom 
ackumuleringen av kapital och i slutä ndan BNP-tillväxten. Infrastrukturer för 
digitala tjänster kan bidra avsevärt till att sänka den offentliga sektorns kostnader och transaktionskostnader na för företag och medborgare.  
(2) Sociala konsekvenser:  En kombinerad uppgradering av 
bredbandsinfrastrukturen och infrastrukt uren för digitala tjänster kommer i 
slutändan att förbättra livskvaliteten för medborgarna i Europa. Huvudfördelarna är en följd av att tjän ster som till exempel tillämpningar inom 
e-förvaltning, e-hälsa och e-handel infö rs. Det finns också en viktig social 
komponent när det gäller direkt  och indirekt jobbskapande. 
(3) Miljöaspekter : Bredbandsnät kan minska utsläppen genom sänkt 
transportbehov (distansarbete) eller till följd av optimerad energiförbrukning (smarta nät). 
Andra viktiga konsekvenser kommer från de spridningseffekter som bredbandsnät 
och infrastrukturer för digitala  tjänster skulle få på andr a sektorer. Bland de sektorer 
som påverkas mest av dessa positiva externa effekter finns utbildning och kompetensutveckling, sjukvård, sysse lsättning, transport och energi. 
5.3. Särskilda konsekvenser av de olika underalternativen 
Underalternativ 1 Om man antar underalternativ 1 (endast bi drag) uppnår man bara en del av målen i 
riktlinjerna. När det gäller målet att påverka marknadsdynamiken  för bredband är 
bidrag sannolikt endast effektivt och ä ndamålsenligt i en begränsad omfattning. När 
det gäller effektivitet kräver bredbands nät en relativt hög sa mfinansieringskvot. 
Bidrag skulle endast utlösa en begränsad hävstångseffekt. Bidrag kan vara effektivt 
när det gäller att ge stöd för och tillhandahålla teknisk assistans, men är inte det mest ändamålsenliga verktyget för att få till stånd privata investeringar. 
Dock är bidrag en effektiv mekanism för att underlätta medlemsstaternas insatser 
för att driftsätta digitala tjänster över gränserna . I det här fallet  skulle bidrag 
fungera som en central invest ering som innebär att EU är med och samfinansierar en 
infrastruktur som medlemsstaterna in te skulle utveckla på egen hand. 
Samfinansieringssatsen är normalt ganska hög för infrastrukturer fö r digitala tjänster. 
Ändå har privata investerare bara ett begränsat intresse av driftsättning av den här 
typen av infrastruktur. 
                                                
 
5 Roman Friedrich, Karim Sabbagh, Bahjat El-Dar wiche och Milind Singh (2009): Digital Highways. 
The Role of Government in 21st Century Infrastructure. Booz & Company. 
 
SV 6   SV Underalternativ 2 
Om man antar underalternativ 2 (endast fi nansieringsinstrument ) uppnår man främst 
målet att påverka marknadsdynamiken för bredbandsinvesteringar . Inom 
områden där bredbandsnätprojekt skulle kunna vara ekonomiskt genomförbara skulle 
finansieringsinstrument fungera som ett in citament för invester ingar för offentliga 
och privata investerare, och sänka deras genomsnittliga vägda kapitalkostnad (WACC) samt förkorta deras återbetalningstid. Finansieri ngsinstrument skulle också 
vara ändamålsenliga eftersom de ger bättre hävstångseffekt . På grundval av 
uppskattningar av finansieringsinstr ument för riskdelning (RSFF) och 
projektobligationer skulle ett ekonomiskt bi drag på 1 miljard euro från EU:s budget 
sannolikt locka annan finansiering från offe ntliga eller privata sektorer som skulle 
leda till en bruttoinvestering på 6–15 miljarder euro i bredbandsnät, beroende på finansieringsbehoven och de underliggande investeringarnas riskprofiler. Utan 
bidrag, och om alla andra faktorer är desa mma, skulle dock projekt inom stads- eller 
förortsområden, som normalt är mer lönsamma, alltid gå före projekt på landsbygden. Finansieringsinstrument skulle antagligen också få kämpa för att uppnå 
en betydande hävstångseffekt  med hjälp av teknisk assi stans, planering, kartläggning 
och andra stödaktiviteter som normalt samfinansieras med bidrag. 
Slutligen är finansieringsi nstrument sannolikt inte en effektiv mekanism för att 
underlätta medlemsstaternas insatser för att driftsätta digitala tjänster över 
gränserna . Erfarenheterna från ramprogram met för konkurrenskraft och innovation 
har visat att det inom det här området redan är svårt att engagera medlemsstaterna i processen. Privata investerare kan visa visst  intresse för tillämpningsskiktet, men de 
vill sannolikt inte investera i kärnskiktet av  en infrastruktur för digitala tjänster, 
eftersom en sådan arkitektur inte  kan exploateras kommersiellt.  
Underalternativ 3 
Om man antar underalternativ 3 (en kombine rad finansiell strategi) uppnår man en 
bra balans mellan bidrag och finansieringsin strument. Det här alternativet innebär att 
huvuddelen av investeringen kommer från fina nsieringsinstrument, och resten från 
bidrag. I det här scenario t skulle bidrag och fina nsieringsinstrument kunna 
kombineras inte bara vertikalt (båda finansieringsprogrammen skulle finnas 
tillgängliga för såväl bredbandsnät som infr astrukturer för digitala tjänster) utan 
också horisontellt, inom ett projekt.  
Målet att påverka marknadsdynamiken för bredbandsinvesteringar  skulle 
uppnås fullt ut med det här underalternativet. Inom området bredband skulle större 
delen av finansieringen komma från  finansieringsinstrument, så att 
marknadspotentialen exploateras fullt ut och så många aktörer som möjligt ingår i 
konsortiet. Lösningen skulle vara effektiv  eftersom offentliga och privata aktörer 
skulle få tillgång till kapital till lägre kostn ad och ha en tillräckligt långsiktig horisont 
för sin investering. Med det här underalterna tivet skulle synergin mellan fonden för 
ett sammanlänkat Europa och strukturfonderna bli tydlig, när de t gäller såväl 
bidrag och finansiell teknik som stöd för effektivisering av projektgenomförandet 
vilket hittills förhindrat absorpti onen av EU-medel, både inom området 
sammanhållning och inom området landsbygdsutveckling.  
 
SV 7   SV När det gäller målet att underlätta för medlemsstaterna att driftsätta digitala 
tjänster över gränserna skulle den här strategin göra det möjligt för kommissionen 
att vara flexibel i fråga om finansieri ngsinstrumenten vid inbjudningar att lämna 
förslag som berör tillämpningar, utan att risk era att tränga ut priv ata investerare från 
infrastrukturen för digitala tjänster. Å andra sidan skulle det säkerställa utbetalning av bidrag med hög finansieringssats  för toppskikten (kärntjänster). 
6. J
ÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
Konsekvensanalysrapporten drar slutsatsen att alternativ 2 med underalternativ 3 (kombinerad 
finansiering) är mer lämpligt för att uppnå målen för En digital agenda för Europa (DAE) och 
Europa 2020 inom området IKT än alternat iv 1, vilket tabellen nedan visar. 
Alternativ 2 – fonden för ett sammanlänkat 
Europa  Mål Alternativ 1 
– ingen 
policyändrin
g Underalternativ 
1 – bidrag  Underaltern
ativ 2 – 
finansierings
instrument  Underalternat
iv 3 – 
kombinerad 
strategi  
Övergripande mål  
Leverera hållbara ekonomiska och 
sociala fördelar från  en digital inre 
marknad baserat på snabbt och 
ultrasnabbt internet och interoperabla tillämpningar, med bredbandstillgång för 
alla 2013, tillgång för alla till mycket 
högre internethastighet (30 Mbps eller mer) 2020 och att minst 50 % av alla 
europeiska hushåll abonnerar på 
internetuppkopplingar på över 100 Mbps.
 0 + + ++ 
Specifikt mål 1: påverka marknadsdy namiken för bredba ndsinvesteringar , genom att uppmuntra såväl 
traditionella som nya investerare att engagera sig i utbyggnaden av bredbandsinfrastruktur och säkerställa rättvisa 
spelregler för dem.  
1a Inom områden där 
bredbandsnätprojekt kan vara 
ekonomiskt genomförbara, se till att investerare, däribland alternativa 
offentliga och privata investerare, har 
tillgång till kapital till rimliga kostnader (räntor) och med tillräckligt lång 
tidshorisont.
 0  
(ej 
tillämpligt)  + ++ ++ 
1b Inom områden där de affärsmässiga 
förutsättningarna är dåliga, tillhandahålla tillräcklig offentlig finansiering för 
utbyggnaden av bredbandsnät.
 0 ++ + ++ 
1c Inom EU se till att offentliga och 
privata investerare utvecklar kapaciteten 
att genomföra bredbandsinfrastrukturprojekt, genom att 0 + 0 + 
 
SV 8   SV tillhandahålla teknisk assistans, t.ex. för 
planering och kartläggning.  
1d Vid stöd av infrastrukturprojekt se till 
att EU:s medel har en maximal 
mobiliserande (hävstångs-)effekt på 
privata och (andra) offentliga investeringar.
 0 - ++ ++ 
Specifikt mål 2: underlätta för medl emsstaterna att genomföra de ytterli gare insatser som kräv s för användning 
av interoperabla digitala tj änster över gränserna och för att frigöra de  digitala innehållsresurser som genererar 
möjligheter till affärsutveckling.  
Underlätta för medlemsstaterna att 
genomföra de ytterligare insatser som 
krävs för användning av interoperabla 
digitala tjänster över gränserna och för att frigöra de digitala innehållsresurser 
som genererar möjligheter till 
affärsutveckling.
 0 ++ - ++ 
 
7. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING  
Kommissionen och andra genom förandeorgan, till exempel EIB, EBRD och TEN-T EA, 
kommer att fortlöpande följa upp effekterna av investeringar i bredband (samt i transport och 
energi) från fonden för ett sammanlänkat Europa i linje med de indikatorer som föreslås i den 
allmänna förordningen om fonden för ett sammanlänkat Europa.  Indikatorerna kommer att 
omfatta områden som till exempel (listan är inte uttömmande): 
• Tillgång: bredbandstillgång (kontrolleras mot DAE-målen att alla medborgare ska ha 
tillgång till 30 Mbps 2020 och minst 50 % av medborgarna ska ha  tillgång till 100 
Mbps 2020). 
• Efterfrågan: bredbandsanvändning (kont rolleras mot DAE-målet att 50 % av 
medborgarna ska abonnera på 100 Mbps 2020). 
• Allmänna uppföljningsindikatorer för inve steringsprogram, till exempel utnyttjande 
av anslag, handläggningstid för bidrag osv. 
• Andelen bidrag kontra innovativ a finansieringsinstrument. 
Kommissionen kommer att regel bundet publicera en statusrappor t avseende investeringar i 
bredbandsnät och infrastrukturer för digitala tj änster från fonden för ett sammanlänkat Europa 
som kommer att skickas till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala 
kommittén samt Regionkommittén.  
Utöver den fortlöpande uppföljningen av kommi ssionen och andra genomförandeorgan ska en 
oberoende utvärdering av det allmänna ramver ket för fonden för ett sammanlänkat Europa ske 
dels efter halva tiden, och ta hänsyn till progra mmens samordning och framsteg, dels ett antal 
år efter programperiodens slut. Utvärderi ngarna kommer att bedöma åtgärdens relevans, 
 
SV 9   SV effektivitet, ändamålsenlighet och preliminära konsekvens. Särskild tonvikt ska läggas på 
styrningsfrågor och genomföra ndemekanismernas lämplighet.