•b -h 
£ -it EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 31 05 1995 
KOM(<K) 224 slutlig 
95/0124 (COD) 
PÅ VÄG MOT INFORMATIONSSAMHÄLLET 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 
om en 
Metodologi för 
förverkligandet av tillämpningar för informationssamhället 
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 
om en serie riktlinjer för t ran sen ro peiska telenät 
(framlagt av Kommissionen) 

ICK 
I följande meddelande presenteras ett angreppssätt och åtgärder för att stimulera 
u/vecklingen av informationssamhället i Europa. 
Meddelandet beslår av t va dokument: 
I del förslå dokumentet beskrivs hur gemenskapen pä häsla sätt kan utnyttja sina resurser för 
att stimulera spridningen av tillämpningar för informationssamhälle!. 
Det andra dokumentet är ett förslag lill hlnropaparlamenlels och rådets heslut om en serie 
riktlinjer för iranseuropeiska telenät i enlighet med avdelning XII i fördraget. 
Dessa I vä dokument kompletterar varandra. I del första dokumentet presenteras en 
metodologi för tillämpningar och i det andra presenteras ett instrument för att genomföra 
denna metodologi inom ramen för de Iranseuropeiska telenäten. 
16 j 
•i 
DELI 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN, 
OCH TILL REGIONKOMMITTÉN 
om en 
Metodologi för 
förverkligandet av tillämpningar 
för informationssamhället 
ic 
EN METODOLOGI FOR FÖRVERKLIGANDET AV 
TILLÄMPNINGAR FÖR INFORMATIONSSAMHÄLLET1 
Industri- och telekommunikationsministrarnas gemensamma råd uppmanade kommissionen den 
28 september 1994 att lägga fram ett dokument med ett förslag till en metodologi för 
samordningen av åtgärder som syftar till att utveckla nya tjänster och nya tillämpningar, 
framför allt inom ramen för FTU-programmet och programmet för transeuropeiska nät. Detta 
dokument utgör svaret på nämnda uppmaning. 
Följande mctodologiska ramar syftar till att optimera utnyttjandet av gemenskapens 
instrument och ekonomiska resurser. Detta allmänna mål kommer att uppnås genom 
insatser för att öka medvetenheten om potentiella partners kap mellan den privata och 
den offentliga sektorn, genom att förhättra tillgången till stöd och genom att säkerställa 
synergi mellan alla befintliga gemenskapsinstrumeiit och ekonomiska resurser. 
Inledning 
Konvergensen mellan informations- och telekommunikationsteknologierna och därmed 
relaterade branscher, liksom utvecklingen på regleringsområdet mot en liberalisering av 
telekommunikationssektorn, skapar möjligheter att upprätta nya nät, tillämpningar och tjänster 
som använder information som en resurs. I synnerhet kommer den snabba liberaliseringen av 
lokala infrastrukturer att stimulera experimentella projekt. Marknadsmekanismer har 
identifierats som de drivande krafterna bakom framväxten av denna informationsålder. Och det 
är faktiskt i första hand den privata sektorns sak att ta de nödvändiga initiativen till att utveckla 
infrastrukturer för informationsöverföring och kommunikation, särskilt när det gäller 
finansieringen. 
Likväl har Europeiska rådet ansett att gemenskapen och medlemsstaterna, utöver sina 
förpliktelser när det gäller konkurrensområdet och införandet av ett nytt regelverk, har en 
viktig roll att spela för denna nya utveckling genom att lämna ett kraftfullt politiskt stöd och 
vid behov stimulera genomförandet av projekt avseende tillämpningar. 
De nya tjänsternas och tillämpningarnas kommersiella bärkraft är på de flesta områden så 
attraktiv att det inte behövs några offentliga åtgärder eller att dessa kan begränsas till ett 
minimum, t.ex. till att täcka en del av de risker som utvecklingen av nya tillämpningar medför. 
På vissa tillämpningsområden där privata investerare, trots uppenbara socioekonomiska 
1 I detta meddelandet avser uttrycket Ulimitfrniny, älta aspekter \x\ CM viss användning av inronnations-
och kontmuHikatfonslckitologi. dock inte informal iottcus innehall. 
fördelar, bedömer utsikterna till kommersiell bärkraft som osäkra eller långsiktiga, kan 
katalytiska åtgärder förutses under offentliga myndigheters paraply, särskilt på qmråden av 
kollektivt intresse. Att vissa tillämpningar inte omedelbart är kommersiellt bärkraftiga beror 
delvis på att de är nyskapande och kräver snabb integrering av nya teknologier och 
organisatorisk anpassning. 
1 överensstämmelse med stibsidiaritetsprincipen kan gemenskapen spela rollen som 
katalysator genom att bidra till att skapa den kritiska massa som drar till sig privata 
investerare, och därmed göra det möjligt for marknader att utvecklas snabbare. 
Om investeringarna i informationsinfrastrukturer fördröjs, kommer detta att ha en negativ 
inverkan på gemenskapens socioekonomiska utveckling, tillväxt och sysselsättning. Tillgången 
till nya integrerade informations- och kommunikationssystem är avgörande för att 
affärsmöjligheter skall kunna skapas inom nya tillväxtområden (t.ex. multimedia) i ekonomin. 
De tjänster och tillämpningar som dessa system för med sig till alla sektorer av ekonomin 
kommer sannolikt att ge upphov till och stödja nya ekonomiska och sociala aktiviteter. Dessa 
nya aktiviteter kommer att främja skapandet av arbetstillfällen, särskilt i små och medelstora 
företag. De kommer också att bidra till en förbättrad social och ekonomisk sammanhållning. 
UNIONENS ROLL 
Unionen kan bidra till att stimulera initiei ingen av projekt och på vissa områden stödja 
genomförandet av dessa projekt genom ekonomiska bidrag. 
1. Att stimulera initiativ till projekt 
I samband med medlemsstaternas åtgärder kan unionen bidra till att stimulera initieringen av 
projekt som omfattar utveckling eller tillhandahållande av tillämpningar och tjänster för 
informationssamhället. 
För att hålla kommissionen underrättad om dessa aktiviteter har två nya 
rådgivningsmekanismer skapats: Forum för informationssamhället, som sammanför alla berörda 
aktörer, och SPECIALISERADE sociala expertgrupper, vars medlemmar kommer att 
undersöka de sociala och samhälleliga aspekterna. Dessutom har en särskild arbetsgrupp 
tillsatts inom kommissionen för att undersöka möjligheter att utveckla europeiska pedagogiska 
multimediaprogram. 
Syftet med dessa stimulansåtgärder är att tillgodose behoven hos aktörer från olika sektorer 
som kan ha ett intresse av att leverera eller använda tjänster och tillämpningar. Dessa aktörer, 
både leverantörer och användare, omfattar industrin, nätoperatörer, tjänsteleverantörer, 
"branscher som arbetar med informationsinnehållet", ekonomiska institutioner, små och 
medelstora företag, nationella förvaltningar, samt regionala och kommunala myndigheter. I 
synnerhet kommer medborgarnas behov att uppmärksammas. 
1 detta sammanhang kan unionen fylla tre viktiga roller: 
• Rollen som informatör och medvetandegörare, i synnerhet 
— genom att ansvara för en uppdaterad förteckning över projekt som planeras eller har 
inletts på nationell, europeisk och internationell nivå (denna uppgift är ett av de 1 I 
projekt som har definierats av G7) och säkerställa att de genomförs, 
— i samband med befintliga teknologier och sätten att fa tillgång till dessa, särskilt de 
teknologier som har utvecklats inom ramen for de FTU-pi ogram som förvaltas på 
unionsnivå, 
— i samband med regelverken och utvecklingen på det området. 
• Rollen som mäklare 
—genom att sammanföra aktörer från olika sektorer som kan ha ett gemensamt intresse 
av vissa initiativ, 
—genom att stimulera bildandet av partnerskap, särskilt mellan privata och offentliga 
aktörer. 
• Rollen som vägledare till instrumenten för ekonomiskt stöd 
— genom att hänvisa intresserade partners, i det skede då de organiserar sig för att 
genomföra ett projekt, till de enheter hos kommissionen som ansvarar för 
gemenskapens stödinstrument, så att sådana partners kan bedöma arten och 
potentialen av det stöd som finns att tillgå inom unionen. 
I december 1994 upprättade kommissionen llyrän för projekt for informationssamhället 
(ISPO) för att skapa en enda instans fiir upplysningar om sådana aktiviteter. 
2. Gemenskapens ekonomiska stöd till genomförandet av projekt 
Gemenskapen förfogar över ett antal ekonomiska interventionsinstrument som utöver privata 
och offentliga resurser kan användas till att skapa den kritiska massa av investeringar som 
krävs för att sätta igång ett projekt. 
Dessa instrument, som måste användas i enlighet med de bestämmelser som gäller för vart och 
ett av dem, är följande: 
• Stödmekanismen för transeuropeiska nät. 
• Ramprogrammet för FTU. 
• Strukturfonderna och sammanhållningsfonden. 
• Europeiska investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden. 
• Programmen för utbildning och yrkesutbildning. 
Dessa instrument beskrivs närmare i bilaga 1. 
När det gäller projekt som ur kommersiell synpunkt är tillräckligt attraktiva för att direkt utlösa 
privata initiativ behövs ingen intervention från gemenskapen. 
Vissa projekt som har klara socioekonomiska fördelar är kanske inte omedelbart 
kommersiellt bärkraftiga. Detta är ofta fallet med projekt av kollektivt intresse. 1 sådana 
fall har kommissionen möjlighet att använda en samordnad kombination av dessa 
instrument för att utnyttja deras kompletterande karaktär och säkerställa deras synergi. 
För att respektera både de konkurrensbestämmelser som gäller för den allt mer liberaliserade 
telekommunikationssektorn och de särskilda behoven i samband med varje projekt som är 
berättigat till gemenskapsstöd, är det nödvändigt att tillämpa ett antal principer vid 
hanteringen av det ekonomiska stöd som beviljas projekt. 
a) För att alla potentiella förslagsställare skall få lika möjligheter, bör projekten väljas ut på 
grundval av efterfrågan och med användning av en offentlig infordran av förslag. Det 
begärda stödbeloppet kommer att vara ett kriterium vid urvalet av projekt, och nödvändigheten 
att respektera gemenskapens konkurrensbestämmelser kommer att beaktas. 
b) Instrumenten skall användas i enlighet med de bestämmelser och syften som gäller för 
respektive instrument. Detta innebär att de stödbehov som cti projekt har kommer att 
analyseras så att de gemenskapsinstrument som bäst fyller dessa olika behov kan 
användas. Till exempel kommer FTU-stöd att inriktas på behovet av stöd till den eventuella 
forsknings-/utvecklings- och demonstrationsfasen av ett projekt. Stöd från strukturfonderna 
kommer att användas till att sprida projekten till vissa regioner, resurser avsedda för 
transeuropeiska nät kommer att användas till genomförbarhetsstudier, räntesubventioner, 
lånegarantier osv. 
c) Ett problem som måste lösas är att över tiden samordna möjligheterna att utnyttja 
olika former av ekonomiskt stöd. I de fall där möjligheterna att utnyttja flera instrument styrs 
av en förslagsinfordran (t.ex. projekt inom ramen för FTU-program eller transeuropeiska nät) 
kan detta problem lösas genom att tidpunkten för de olika infordringarna samordnas. 
För att hantera dessa aspekter måste kommissionen upprätta och arbeta med ramar för 
samordningen. En av dessa samordniugsramar kan utgöras av den förvaltningsram som 
anges i beslutet om riktlinjer för transeuropeiska telenät. Förslaget till detta beslut 
presenteras som det andra dokumentet i detta meddelande2 . 
3. Avslutande anmärkningar 
Det kommer att finnas fall där det inte går att stödja ett initiativ, antingen på grund av brist på 
medel eller på grund av att initiativet ligger utanför de tillgängliga instrumentens räckvidd eller 
de bestämmelser som gäller för dessa. Kommissionen skall inom ett år framlägga en rapport för 
Europaparlamentet och rådet om de framsteg som har gjorts under de inledande åtgärderna 
och deras effekter samt om de svårigheter som har uppstått, bl.a. de fall där det har varit 
omöjligt att lämna stöd. 
2 Kommissionärsgriippcr har tillsatts med uppdrag att behandla informationssamhället och 
andioN isuclla transeuropeiska nät respektive sammanhållning. 
BILAGA I 
.GEMENSKAPENS EKONOMISKA INSTRUMENT 
a) Stöd mekanismen för transeuropeiska nät (avdelning XII) 
Detta instrument är avsett som stöd för utvecklingen av de transport-, energi- och telenät 
som avses i avdelning XII, artikel 129c i EG-fördraget. För de transeuropeiska telenäten 
har kommissionen för perioden 1995-99 öronmärkt ett vägledande belopp på 45 miljoner 
ecu, varav knappt 300 miljoner ecu skall lämnas som stöd till sädana projekt av 
gemensamt intresse som avses i de av rådet antagna riktlinjerna. Detta stöd kommer att 
lämnas till projekt vars potentiella ekonomiska fördelar har fastställts, men vars 
ekonomiska lönsamhet är osäker eller otillfredsställande. Stödet kan lämnas i form av 
medfinansiering av genomförbarhetsstudier, inklusive förberedande undersökningar och 
andra tekniska åtgärder, samt räntesubventioner och bidrag till lånegarantipremier. 
Ett förslag till en förordning om villkoren för beviljande av gemenskapsstöd till 
transeuropeiska nätprojekt av gemensamt intresse är för närvarande föremål för 
förhandlingar i rådet och i Europaparlamentet. Rådet antog en gemensam ståndpunkt den 
3 1 mars 1995 Genom denna förordning godkänns också direkta subventioner i 
undantagsfall, då detta är vederbörligen motiverat. 
b) Det fjärde ramprogrammet for FTU 
Gemenskapens totala bidrag till det fjärde ramprogrammet för FTU är för närvarande 
13 161 miljoner ecu för perioden 1994-98. Av detta belopp har 3 620 miljoner ecu 
avsatts till informations- och kommunikationsteknologier under följande tre rubriker: 
Telematiktillämpningar (TELEMATICS-programmet: 902 miljoner ecu); Avancerad 
kommunikationsteknologi (ACTS-programmet: 674 miljoner ecu); 
Informationsteknologi (ESPRIT-programmet: 2 044 miljoner ecu). FTU-projekt inom 
dessa tre områden kommer att medverka till informationssamhällets framväxt genom 
projektens utvecklingsverksamhet och särskilt demonstrationsaktiviteterna vad avser 
— tillämpningar av gemensamt intresse inom ramen för TELEMATICS-programmet, där 
merparten av resurserna är öronmärkta för demonstrationsprojekt, 
— huvudsakligen basteknologi inom ramen för ACTS-programmet, 
basteknologi, tillämpningar och bästa industriella praxis inom ramen loi KSPKIT-
pi ogrammet 
Till detta bör läggas de horisontella aktiviteterna inom området spridning och utnyttjande 
av forskningsresultat. 
c) Strukturfonderna 
Strukturfonderna3 representerar en betydande ekonomisk potential4 men de har inga 
särskilda punkter under rubriken telekommunikationsprogram som syftar till att stödja 
informationssamhällets utveckling. Strukturfonderna är ett instrument för ekonomisk och 
social sammanhållning, ett uttryck för solidariteten inom gemenskapen, särskilt mellan 
regioner I delta sammanhang kommer gemenskapens stöd till Mål I-regioner (de som 
släpar efter i utvecklingen), för vilka 70 % av stödet är öronmärkt (ca 96 miljarder ecu), 
från tre källor: 
— Gemenskapens stödramar, som utarbetats av medlemsstaterna. På grundval av de 
stödramar som redan har godkänts, uppskattas det belopp som är avsatt till 
investeringar inom telekommunikationssektorn till ca 1,4 miljarder ecu eller 1,3 % 
av gemenskapsstödet. De flesta medlemsstater som har möjlighet att utnyttja 
strukturfondernas resurser prioriterar inte telekommunikationssektorn vid 
fördelningen av gemenskapsstödet. 
— Gemenskapsinitiativen, indelade i sju områden5, fick 9 % av de belopp som 
anslagits till strukturpolitiken, dvs. 13,45 miljarder ecu. I detta belopp ingår en 
reserv på 1,6 miljarder ecu för ett eller flera initiativ som ännu inte har preciserats. 
Tvä av de sju områdena kan anses ha ett mer uppenbart potentiellt samband med 
utvecklingen av informationssamhället i regionerna: samarbete över inre och yttre 
gränser, genom initiativet 1NTERREG-1I, med en budget på 2,9 miljarder ecu, och 
industriella förändringar, genom initiativ för små och medelstora företag som syftar 
till att förbättra sådana företags konkurrenskraft, med en budget på 1 miljard ecu, 
3 Gemenskapens strukturfonder är följande: EFRU (Europeiska fonden för regional utveckling) med 
syftet att minska skillnaderna i utvecklingsnivå mellan de olika gemenskapsregioncrna. ESF (Europeiska 
socialfondcn) som ansvarar för alt förbättra sysselsättningsmöjligheterna inom gemenskapen: EUGFJ 
(Europeiska utvecklings- och garanlifondcn för jordbruket) som bidrar till de nationella stödsystemen för 
jordbruket och till utvecklingen och divcrsifieringcn av landsbygdsområdena inom gemenskapen, och FFU 
(Fonden för fiskets utveckling) som stöder omstruktureringen av fiskcriscklorn. 
4 14 miljarder ecu för perioden 1994-99. dvs. en tredjedel av den totala gemenskapsbudgeten. 
5 Samarbete över inre och yttre gränser, landsbygdsutveckling, de mest avlägsna regionerna, 
sysselsättning och utveckling av ménskliga resurser, industriell förändring, urban poHlik och initiativ för 
områden som är beroende av fiske. 
8 
och ADAPT, som syftar till att göra det lättare för arbetstagare att anpassa sig till 
industriella förändringar, med en budget på 1,4 miljarder ecu 
— Enligt artikel 10 i förordningen om EFRU (regional utveckling i gemenskapen) har 
kommissionen en ekonomisk mekanism som är fastställd till 1 % av EFRU:s årliga 
anslag och som skall användas till innovativa insatser för regional utveckling genom 
pilotprojekt som stimulerar uppbyggnaden av en gemensam erfarenhetsbas och 
utveckling av samarbetet mellan olika regioner inom gemenskapen, samt till 
innovativa åtgärder. Dessa pilotprojekt bör vara nyskapande, ha en dimension som 
relaterar till europeiska nät samt en stor potential till demonstrationseffekter i andra 
regioner 
För att säkerställa en inbördes konsekvens mellan de tänkbara åtgärderna för 
informationssamhället, utarbetar kommissionen en ram ior sådant stöd enligt artikel 10. 
— 1 enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska socialfonden, (tekniskt stöd, 
pilot- och demonstrationsprojekt), kan nyskapande projekt som utformats för att 
pröva nya hypoteser om innehållet i, metodiken för och organiserandet av 
yrkesutbildning, utvecklingen av sysselsättningen, samt undersökningar och 
pilotprojekt finansieras. Tillämpningar rörande utbildning och utvecklingen av 
sysselsättningen kan finansieras med stöd av denna artikel. 
d) Sammanhållningsfonden 
Förutom stödet från strukturfonderna drar fyra medlemsstater nytta av ett ekonomiskt 
sammanhållningsinstrument som är avsett att påskynda deras konvergens. De berörda 
områdena är transport och miljön. Det är inte uteslutet att de åtgärder som är föremål för 
medftnansiering kan omfatta element av telematiktillämpningar. 
e) Europeiska investeringsbanken 
EIB bidrar aktivt till finansieringen av telenäten, som står för 15 % av dess låneportfölj. 
1994 finansierade EIB telekommunikationsprojekt med ett belopp på ca 2,1 miljarder 
ecu Den provisoriska Edinburgh-mekanismen infördes 1992 för att accelerera 
finansieringen av transeuropeiska nät. Idag har den utnyttjats fullt ut och 641 miljoner 
ecu har använts till telekommunikationsprojekt. 
EIB-Iån finansierar projekt som bidrar till gemenskapens mål att stärka den inre 
marknaden och den ekonomiska och sociala sammanhållningen Sädana projekt måste 
vara ekonomiskt bärkraftiga. Taket är 50 % av den totala investeringskostnaden. 
0 Europeiska investeringsfonden 
El F stödjer stora infrastrukturprojekt genom att bevilja garantier pä högst 50 % av 
lånebeloppet. EIF-stödet samordnas med övriga former av gemenskapsstöd, särskilt 
EIB-Iån. 
g) SOKRATES- och LEONARDO-programmen 
Huvudsyftet med SOKRATES-programmet (850 miljoner ecu 1995-99) är att medverka 
till att förbättra utbildningens kvalitet och relevans för barn, ungdomar och vuxna, att 
öka möjligheterna att utnyttja de utbildningsresurser som finns inom hela gemenskapen 
och att ge unga människor en möjlighet att fa personlig erfarenhet av andra europeiska 
länder som en förberedelse för den framtida yrkesbanan. 
LEONARDO DA V INC I-programmet (714 miljoner ecu 1995-99) kommer att stödja 
och komplettera åtgärder i medlemsstaterna för att förbättra kvaliteten på 
utbildningspolitiken och dess tillämpning i praktiken samt dess kapacitet att finna nya sätt 
att lära. 
Ett gemensamt mål for dessa program är att främja åtgärder för öppen undervisning och 
distansundervisning. 
10 
BEL I* 
förslag 19 
EUROr*rARLAMENTETS ocfc RÅDETS BESLUT 
o» em »rie rifctfinger finr 
11 
INNEHÅLL 
1. Inledning: Infrastrukturen for informationssamhället 
a) Trenderna 
h) Avancerade kommunikationer 
c) Unionens roll 
2. Grundval för handling 
3. Mål 
4. Prioriteringar 
5. Ramar for åtgärder 
6. Projekt av gemensamt intresse 
a) Projektområden 
h) Preciseringsforfarande 
c) Uppföd ninXllvförfarandet 
7. Sammanfattning 
FÖRSLAG TILL EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 
OM EN SERIE RIKTLINJER FÖR TRANSEUROPEISKA TELENÄT 
Bilaga I: Projektområden av gemensamt intresse 
Bilaga 2: Preciseringskriterier 
12 
I. Inledning: Infrastrukturen liir informationssamhället 
hör att... stimulera ska/xmdet av nya marknaderföreslår kommissionen alt strategiska 
projekt för transe IIKUK'i ska näi preciseras... Dessa strategiska iwojekt skulle gemmföraspå 
tre av varandra beroende "nivåer" stmt utgör telenätet: har ar nätetför överföring av 
information, generiska tjänster och telematiktitlämfmktgar. 
Vad gäller de ttät stmt här informationen (röst, data, bilder) skulle modet vara alt stärka del 
digitala flertjänslnate t och att installera höghastighetsnät sam utnyttjar avancerad 
transmissions- <x:h växelteknik (asynkron transmisstansiehnk: AIM), som kommer att bidra 
till ett genombrott för digitaliserade mutlimediatjänster. 
Vitboken - *Tttlväxt, 
konkurrenskraft, sysselsättning 
Utmaningarna oçh vägarna in i 
a) Trenderna 
Transeuropeiska telenät bör utvecklas enligt ett genercHt ev«iut tonsscenario som innebär 
att Europa år 2010-2020 har avancerat från nuvarande utvecklingsnivå till ett samhälle 
med vilt spridd avancerad kommunikationsteknologi 
Denna utveckling kommer att utlösas av användarnas efterfrågan För att fylla attt mer 
sofistikerade behov, kommer de att behöva avancerade tjänster och tillämpningar som 
kan erbjudas endast via mycket avancerade nät. 
Det går redan att urskilja två huvudtrender, en kommersiell och en teknologisk, som 
under planerwigsperioden kommer att forma den europeiska koiTMT*unikationsmiljön. 
Under gynnsamma torhållanden kommer dessa två trender att leda till nya 
tillväxtområden som kommer att stödjas genom en avancerad 
kommunikationsinfrastruktur och avancerade kommunikationstjänster I takt med att 
sådan verksamhet expanderar och skapar nya och diversifierade marknadsmöjligheter, 
kommer nya arbetstillfällen att skapas inom ett stort antal sektorer. 
Den kommersiella utvecklingen kommer att gå mot en allt närmare integrering och 
konsolidering av de europeiska näten, pådriven av den ökande internationalisering av 
13 
det europeiska kommersiella och sociala livet som den enhetliga marknaden inspirerar 
till Denna utveckling kommer att präglas av okat samarhclc mellan teleoperatörer i form 
av gemensamma aflarsaktivilelcr, möjligen i kombination med ekonomiska partnerskap 
eller uppköp mellan bolagen. 
Samtidigt kommer liberaliseringen att öppna vägen för alternativa nät och tjänster 
och därigenom ytterligare öka behovet av kompatibilitet mellan tjänsterna och öppenhet i 
samband med tillhandahållandet. De allmänna telebolagen kommer att utsättas för 
ytterligare tryck från nya utländska konkurrenter, som kommer in på marknaden med 
nyskapande teknologier, t.ex. digitala mobil- och satellitkommunikationer och interaktiv 
TV 
Den viktigaste teknologiska utvecklingen kommer att gynna integreringen av 
intelligenta funktioner och rörlighet i de enkla bredhandsnäten. Dessutom kommer 
nya tillämpningar, som utnyttjar i\cn ökade transportkapaciteten och nätets flexibilitet 
(t.ex. video på beställning, "tele-presence"), att utvecklas. 
b) A vancerade kommunikationer 
De kommersiella och teknologiska trenderna pekar mot en integrering av alla slags 
kommunikationsmedel och kommer att leda till en mängd olika teletjänster, från 
smalband till bredband, med integrerad liredhaiidskommiinikation (IBC) som slutmål. 
Integrerad bredbandskommunikation karakteriseras av följande tre huvudegenskaper: 
"Integrerad" pekar på "integreringen" av hela nätet och följaktligen på den 
fungerande samverkan mellan alla dess väsentliga beståndsdelar, både befintliga 
och nya: taltelefoni, digitala flertjänstnät (ISDN), bredband, satellittjänster och 
mobila tjänster. Det betecknar också integreringen av tjänster (på användarnivå och 
på lämpliga nätnivåer). 
"Bredhand" betecknar den totala sammansättningen av tjänster, från ISDN till det 
som kommer att krävas för en realistisk introduktion av videotjänster (interaktiva 
och distributiva). 
"Kommunikation" omfattar den "konventionella" uppkopplingen, överföringen och 
nätfunktioner i kundfastigheten, men även avancerade egenskaper som gör 
tjänsterna användarvänliga, funktionella och ekonomiskt sunda. 
14 
Dessa nät kommer att 
• tillhandahålla obehindrad tillgång till information, även i landsbygdsområden och 
randområden, 
interaktiva flerpartstjanster på acceptabla ekonomiska 
• successivt utvidgas tiM ait orotàtla hela gemenskapen, 
• ge möjlighet till utvk^ning titt andra nät, 
i 
• tillhandahålla enkel och effektivtiBgång titt informatkm och övertbnng av information f 
mellan medborgarna | 
I örverkhgatKlet av dessa nät kan b<»krivas som fyra överlappande faser I 
s 
fe 
1990-2000: Förverkligandet och ökad användning av EURÖ-4SDN i 
1995-2010: Förverk tigandet av integrerad brexlbandskommunikat ion med fullständig j 
kundtiflgänglighet, inledningsvis för företag Erbjuder est rad avancerade tjänster, särskilt I 
multimediatjanster i 
2000-2010: Integrering av intelligens och rörlighet i näten, vilket möjliggör fullständig 
rörlighet av typen "follow me" inom dessa nät. 
2005-2020: Förverkligandet av "fotonnät" éär alla nätfunktioner realiseras genom optisk * 
utrustning och varigenom mycket bredbandiga tjänster kan erbjudas 50 % av kunderna. 
c) Unionens roll 
De transeuropeiska telenätens betydelse inom unionen behandlas i avdelning XII i 
Maastrichtfördraget, i artiklarna 129b och 129c. Dessa artiklar i fördraget ger ett 
instrument som i kombination med andra gemenskapsinstrument kan användas för att 
stödja förverkligandet av näten, tjänsterna och tillämpningarna för informationssamhället. 
I följande punkter presenteras ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om en 
serie riktlinjer för transeuropeiska telenät. 
15 
2. Grundval för handling 
I artikel 129b föreskrivs följande: 
/ skall gemenskapen bidra till all upprätta och utveckla transeuropeiska nät för 
infrastrukturerna inom.... telekommunikationssektorn. 
2. Inom ramen för ett system med öppna och konkurrensutsaUa marknader skall 
gemenskapens insatser inriktas på att främja de nationella nätens sam trafikförmåga och 
drifikompatihilitet samt tillträdet till sådana nät. Därvid skall särskild hänsyn las till behovet 
att förbinda öar, in/andsområden och randområden med gemenskapens centrala områden. 
I artikel 129c skrivs följande. 
/. hör alt förverkliga de mål som anges i artikel 129b 
— skall gemenskapen ställa upp en serie riktlinjer som omfattar mål, prioriteringar och 
huvudlinjer för de åtgärder som förutses när del gäller de Iranseuropeiska näten; i 
dessa riktlinjer skall projekt av gemensamt intresse preciseras. 
I följande avsnitt föreslås en serie riktlinjer enligt definitionen i artikel 129c för de 
transeuropeiska telenäten. 
3. De generella målen 
I vitboken kopplas skapandet av transeuropeiska telenät till målen tillväxt, konkurrenskraft och 
sysselsättning. Den bereder marken för informationssamhället genom att tillhandahålla 
målområden för strategiska projekt fram till år 2000 inom området sammankopplade 
avancerade kommunikationsnät, generiska tjänster och telematiktillämpningar. 
I Bangemannrapporten, som utarbetades av en grupp företrädare för näringslivet, betonades 
också nödvändigheten att påskynda skapandet av informationssamhällets byggstenar. Särskild 
uppmärksamhet ägnas åt "att bana vägen" genom att stödja lanseringen av utvalda 
tillämpningar på 10 områden som direkt svarar mot viktiga ekonomiska och sociala behov* 
1 "Europa och del globala mKinwalionssamhällcl — rckonitiscndalioncr till Europeiska utéss:". 1994-05-26. 
16 
• i 
De nödvändiga åtgärderna för att utveckla transeuropeiska telenät kommer att baseras på i 
främjandet av tillgänglighet, saintraflkfomiaga och kompatibilitet med sikte på att , 
tillgodose de många skilda användarbehoven. Dessa åtgärder skall medverka till att följande ! 
generella mål uppnås: I 
Att underlätta utvecklingen mot informationssamhället genom att främja ökad • 
användning av och bättre tillgång till avancerad teknologi, framför allt genom anpassade 
utbildnings- och vidareutbildningsmöjligheter, att stimulera nya sätt att organisera arbetet 
(t.ex distansarbete) och genom att utveckla nya informationstillämpningar och tjänster, 
särskilt på områden som är av gemensamt intresse, t.ex. hälsovård, utbildning och 
kulturella aktiviteter, och som bidrar till att förbättra livskvaliteten och miljön. 
Att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft och stärka den inre 
marknaden genom att stimulera utvecklingen av paneuropeiska nät, tillämpningar och 
generiska tjänster som kommer att stödja utvecklingen av transeuropetsk datoriserad 
affärsverksamhet och nyakommersiella tillämpningar samt sätta unionens medborgare i 
stånd att komma åt och överföra information fritt inom ett område utan inre gränser. 
Att förstärka ekonomisk och social sammanhållning genom att minska skillnaderna 
mellan regioner vad gäller både den generella tillgången och tillträdet till 
teleinfrastruktur, tjänster och tillämpningar 
— Att påskynda utvecklingen av verksamheten inom nya tillväxtområden (t.ex. 
multimedia och elektroniska informationstjänster) som leder till nya 
arbetstillfällen, genom att skapa en gynnsam miljö för att frambringa den kritiska 
massan av efterfrågan och investeringar. 
En lämplig fortlöpande övervakningsmekanism kommer att upprättas för att bedöma hur 
effektivt alla projekt avseende transeuropeiska telenät svarar mot dessa mål. Genom en sådan 
mekanism bevakas utvecklingen mot förverkligandet av de transeuropeiska näten samtidigt 
som den ger en social och ekonomisk utvärdering av projekt på grundval av indikatorer som är 
relaterade till projektens och projektmålens särskilda karaktär. 
Rapporter kommer regelbundet att inges till Europeiska rådet, Europaparlamentet, 
Ministerrådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommmittén. 
17 
4. Prioriteringar 
Inom ramen för dessa mål föreslår kommissionen prioriteringar för gemenskapsåtgärder i 
relation till de tre skikt som utgör modellen för de transeuropeiska telenäten. 
— Tillämpningar som ger användaren logisk åtkomst av information. Tillämpningar kan 
behöva vara inbördes kompatibla. 
— Gcneriska tjänster som genom att stödja de gemensamma behoven kompletterar de 
enskilda tillämpningarna samtidigt som de bidrar till den inbördes kompatibiliteten. 
Basnät som tillhandahåller fysisk kontakt, transport och genomkopplingsmöjligheter. 
Gemenskapen måste utnyttja sina begränsade ekonomiska resurser så effektivt som möjligt. 
Mot denna bakgrund är det nödvändigt att noggrant definiera prioriterade områden. Sådana 
tillämpningar som efterfrågas av användare är viktigast, eftersom de bidrar till att sprida 
informationssamhället. De kommer att skapa efterfrågan på nya investeringar i avancerade 
teletjänster och telenät. Även om vissa tillämpningar redan kan levereras via den befintliga 
infrastrukturen, begränsas deras generella utveckling av osäkerheten på marknaden och av 
användarnas tvekan att anpassa sig till nya tjänster. 
Därför är det nödvändigt att prioritera stimiilering av utveckling av sådana 
tillämpningar som kommer att medge alla slags användare tillgång till den information de 
behöver, inom ramen för de mål som gemenskapsåtgärderna syftar till. Den prioritet som skall 
ges gcneriska tjänster kommer att bero på i vilken utsträckning de bidrar till att öka dessa 
tillämpningars tillgänglighet, liksom pä deras servicefunktion, som måste vara direkt tillgänglig 
för användare. När det gäller basnät kommer prioriteringen att bero på nödvändigheten att 
säkerställa en billig och effektiv överföring av information, att möjliggöra en snabb 
introduktion av nya tillämpningar och genetiska tjänster samt att snabbt erbjuda den senaste 
och lämpligaste transporttekniken. Särskild uppmärksamhet måste ägnas små och medelstora 
företag. 
— Tillämpningar 
Följande prioriteringar avser tillämpningar: 
— Skapandet av tillämpningar som stimulerar och stödjer övergången till det 
kunskapsbaserade informationssamhället, särskilt de tillämpningar v om svarar 
18 
mot behov av kollektivt intresse och som bidrar till att förändra samtliga 
mccftV*rgarcs allmänna kultur gcnoni »U göra dem bekanta med 
—Utvecklingen av tillämpningar som bidrar tit social och ekonomisk 
sammanhållning, både genom att förbättra tillgången till information i hela 
unionen och genom att exploatera den potential som de kulturella skillnaderna i 
Europa erbjuder 
—Utvecklingen av tillgängliga och kompatibla tillämpningar som stärker de 
europeiska företagens konkurrenskraft liksom den inre marknaden, särskilt de 
tillämpningar soni kommer att ge små och medelstora företag de verktyg som 
de behöver lör att vinna och bibehålla konkurrenskraft 
(temiixkmi tjmmsier 
Följande prioriteringar avser gcneriska tjänster 
Upprättandet, mot bakgrund av utvecklingen mot universella tjänster2 , av 
sammankopplade och kompatibla transeuropeiska gcneriska tjänster liksom 
detimenng av gemensamma standarder. 
—Global kompatibilitet mellan transeuropeiska gener i ska tjänster. 
ftasmti 
Följande prioriteringar avser digitala basnät: 
— Främjandet av befintliga EURO-ISDN-nät som en omedelbart tillgänglig digital 
plattform för stöd av nya tillämpningar. 
— Den snabba utvecklingen av effektiva och kostnadseffektiva bredbandsnät i 
Europa med de nätförenande egenskaperna hos integrerad 
bredöandskommunikat ion. 
2 Den universell.'! tjånstcprincipen är cll vikligt element i det regelverk som presenterades i grönboken 
om liberaliseringen av iclcinfrastriiklurcn och kabcl-TV-nätcn. Se K0M(95)I58 slutlig. I 
• • I 
utftMnuilumssamltallels nuljo och valetyg. j 
l 
19 
—Transeuropeiska telenäts samtrafik förmåga och kompatibilitet med globala nät 
samt anpassningen till lämpliga standarder. 
5. Ramar för åtgärder 
För att nå dessa mål måste gemenskapen agera. Många åtgärder vidtas redan inom andra 
ramar, t.ex. det fjärde ramprogrammet för FTU, regelverk osv. 
Dessutom behövs direkta åtgärder for att stimulera utvecklingen av transeuropeiska nät 
Dessa åtgärder, som måste bygga på uttalade eller potentiella behov, bör vara inriktade dels på 
det konkreta uttrycket för dessa behov, dels på att stimulera och stödja de initiativ som skall 
tas av leverantörer som erbjuder de tjänster och tillämpningar som svarar mot dessa behov. De 
metoder som bör användas beskrivs i det första dokumentet i detta meddelande. 
Dessa metoder kan sammanfattas på följande sätt: 
— Precisering av projekt av gemensamt intresse. 
— Åtgärder för att öka allmänhetens medvetenhet om de nya kommunikationsmedlen och 
deras fördelar. 
— Stöd till bekräftandet av genomförbarheten och spridningen av tillämpningar, särskilt de 
som är av kollektivt intresse, med de medel som avses i fördragen, samt genom att 
utveckla nya partnerskap mellan offentliga och privata intressen. 
— Åtgärder för att stimulera små och medelstora företags och fria yrkesutövares tillgång till 
och användning av telematiktjänster, en åtgärd som bör fungera som en viktig drivkraft 
för tillväxt och sysselsättning i Europa. 
— Åtgärder som stimulerar en snabb utveckling av transeuropeiska bredbandsnät. 
Närhelst det är lämpligt kommer samarbete med tredje länder att underlättas i samband 
med genomförandet av åtgärder enligt de föreliggande riktlinjerna, särskilt när dessa 
åtgärder bedöms vara av gemensamt intresse och säkerställa basnätens samtrafikförmåga och 
kompatibiliteten hos de tjänster som stöds av dessa nät. 
20 
6. Projekt »v gemeirsamt intresse 
a) 1'rojektetmrtttkn av gemensamt intresse 
Utvecklingen av de transeuropeiska telenäten kommer att säkerställas genom projekt av 
gemensamt intresse IVfed hänsyn till sektorns särdrag förefaller det omöjligt att a 
priori definiera specifika projekt »v gemensamt Intresse, vilket är möjligt inom t.ex. 
transportsektor!*. Telekommimikatiofissektofn kännetecknas framför allt av en mycket 
snabb teknokïgtsfc utveckling och den libéraliseras successivt. Kombinationen av dessa 
tvä faktorer leder til slutsatsen att initiativen ttâ projekten 
— måste komma från den privata sektorn (eMer- ftån partnerskap mellan den offentliga » 
och den* privata sektorn, om de tjänster som skall stödjas skall användas av en 
offentlig myndighet i dess verksamhet i samhällets tjänst), 
— måste motsvara uttalade användarbehov. 
Specifika projekt av gemensamt intresse kan därför preciseras endast med 
iitgäugsfiwnkt frän efterfrågan och genom att forslag avseende valda områden 
infordras for att sambt ihop de initiativ som bygger på påvisade användarbehov. 
De breda områden inom vilka förslag till specifika projekt kan infordras, är de som 
forefaller vara tie viktigaste byggstenarna i informationssamhället, nämligen följande: 
— Inom området tillämpningar är de tillämpningar av kollektivt intresse som preciseras i 
Bangemannrapporten av särskild vikt3 . 
3 - Inom området generiska tjänster skall sådana tjänster som stödjer tillhandahållandet 
de flesta av tillämpningarna stimuleras. av 
— Inom området basnät bör projekt som förbättrar nätens samtrafikförmåga, främjar de 
infrastrukturer som behövs för utvecklingen av tillämpningar och tjänster, samt 
spridningen av avancerade nätegenskaper, som introduktionen av 
bredbandskommunikation, i förekommande fall stödjas. 
Förteckningen över projektområden av gemensamt intresse omfattar de tre skikten i de 
transeuropeiska telenäten som presenteras i bilaga 1 till det förslag som bifogas detta 
För alt uppnå möjliga syncrgicflcklcr kommer projekten i förekommande fall all samordnas noggrant 
med innehållsligt relaterade initiativ (INFO2000) inom särskilda tillämpningsområden. 
21 
meddelande. Bilaga I omfattaräven ett antal horisontella stöd- och samordningsåtgärder, 
med sikte på att stärka nätens och tjänsternas samtrafikförmåga och driftkompatibilitet. 
h) I'öijarande t för precisering av specifika projekt av gemensamt intresse 
För att inom de breda områden som valts ut urskilja snävare områden inom vilka förslag 
kommer att infordras, kommer ett arbetsprogram att utarbetas och vid behov 
uppdateras av kommissionen i samråd med aktörer inom sektorn. Därefter kommer en 
infördran av förslag att upprättas och inledas inom de områden som behållits i 
arbetsprogrammet. 
Bland de förslag som har inkommit skall därefter projekt av gemensamt intresse 
preciseras på grundval av överensstämmelsen med dels de mål och prioriteringar som 
antagits, dels kriterier avseende ekonomisk sundhet. I slutet av processen kommer en 
förteckning över projekt av gemensamt intresse att finnas tillgänglig 
Kommissionen kommer i samband med denna process att biträdas av en kommitté med 
företrädare för medlemsstaterna. 
c) Uppföljning av förfarandet 
Tillämpningen av detta beslut gör det möjligt att precisera en förteckning över projekt 
av gemensamt intresse. 
De projekt i denna förteckning som kan bli föremål för ekonomiskt stöd från 
gemenskapen enligt artikel 129c. 1 tredje strecksatsen, kommer att väljas ut i ett 
senare skede inom ramen for "Förordning om allmänna principer for beviljande 
av gemenskapens ekonomiska stöd inom området transeuropeiska nät". 
Denna form av ekonomiskt stöd från gemenskapen kommer huvudsakligen att 
fokuseras på tillämpningsområden, särskilt på de tillämpningar som är av 
gemensamt intresse. 
De projekt som hör till skikten basnät och generiska tjänster, som ligger mycket närmre 
kommersiell lönsamhet, bör endast vara berättigade till begränsat gemenskapsstöd enligt 
bestämmelserna i förordningen. 
22 
Men möjligheten att använda andra av gemenskapens finansieringsinstrumeirt4 , inom 
ramen för de l>estämmefser som gäller för vart ocli ett av dem, står öppen för alla projekt 
av gemensamt intresse som bar preciserats. Deras status som projekt av gemensamt 
intresse innebär dessutom att de bitr politiskt synliga, vilket bör öka möjligheterna till 
ekonomiskt stöd från andra offentliga och privata källor, 
7. SAMMANFATTNING 
På grundval av artiklarna 12fboeh I29e t fördraget och mot bakgrund av föreliggande 
meddelande om en generell ram och riktlinjer för transeuropeiska telenät, framlägger 
kommissionen härmed bifogat förslag till beslut om en serie riktlinjer för transeuropeiska 
telenät för amagande av Europaparlamentet och rådet. 
4 Dessa instrument är fjärde ramprogrammet för FTU. strukturfonderna, sammanhällningsfonden. 
Europeiska iincsicringsbankcn. Europeiska investeringsfonden. Dessa instrument beskrivs närmare i bilaga I 
lill dokumentet "Metodologi för förverkligandet av tillämpningar för informationssamhället". 
23 
KOKSLAG TILL 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 
om en serie riktlinjer 
för transeuropeiska telenät 
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR KATTAT 
DETTA BESLUT 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 
!29Didetta, 
med beaktande av kommissionens förslag, 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande5 , 
med beaktande av Regionkommitténs yttrande6, och 
med beaktande av följande: 
Förverkligandet och utvecklingen av transeuropeiska telenät syftar till att säkerställa 
spridningen och utbytet av information inom hela unionen. Detta är en förutsättning för att det 
skall vara möjligt att bygga upp "informationssamhället", som kommer att bli resultatet av att 
varje medborgare, företag och offentlig myndighet inom hela unionen far tillgång till all slags 
information i sådana mängder som de behöver. 
I sin vitbok om "tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning" betonar kommissionen vikten av 
att etablera informationssamhället, som genom införandet av nya former av ekonomiska, 
politiska och sociala relationer kommer alt hjälpa unionen att anta de nya utmaningarna under 
det kommande seklet, bl.a. den utmaning som består i att skapa nya arbetstillfällen. Europeiska 
rådet i Bryssel erkände detta faktum i december 1993. 
Den inre marknaden bildar ett område utan gränser inom vilket den fria rörligheten för varor, 
personer, kapital och tjänster måste säkerställas och där redan antagna gemenskapsåtgärder, 
och åtgärder som återstår att anta, kräver ett betydande informationsutbyte mellan 
24 
privatpersoner, organisationer och förvaltningar. Effektiva sätt att utbyta information är 
avgörande för att förbättra industrins konkurrenskraft. Sådant informationsutbyte kan 
säkerställas genom transeuropeiska telenät. Tillgången till transeuropeiska nät kommer att 
stärka den sociala och ekonomiska sammanhållningen på unionsnivå. 
Förverkligandet och utvecklingen av transeuropeiska telenät bör säkerställa ett fritt 
informationsutbyte mellan privatpersoner, organisationer och förvaltningar samtidigt som 
skyddet av enskilda personers privatliv och immaterialrättigheter respekteras. 
I juni 1994 rekommenderade medlemmarna i en grupp framstående företrädare lör näringslivet 
i sin rapport om "Europa och det globala informationssamhället"7 rådet att förverkliga de 
transeuropeiska telenäten och att säkerställa deras förmåga till samtrafik med samtliga 
europeiska nät. I juni 1994 godkände Europeiska rådet på Korfu denna rekommendation 
generellt 
Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet "Mot informationssamhället i 
Europa: en åtgärdsplan"8 följer dessa rekommendationer. 1 slutsatserna från industri-
telckommunikationsrådets möte den 28 september 1994 om denna åtgärdsplan betonades det 
faktum att en snabb utveckling av funktionella informationsstrukturer (nät, tjänster och 
tillämpningar) på grundval av ett globalt, konsekvent och balanserat angreppssätt är avgörande 
för Europa. 
I artikel 129c i fördraget krävs att gemenskapen fastställer en serie riktlinjer som omfattar 
målen, prioriteringarna och ramarna för åtgärder som skall genomföras på området 
transeuropeiska nät. I dessa riktlinjer skall projekt av gemensamt intresse preciseras. 
Informationssamhället kan inte utvecklas utan tillgång till tillämpningar, särskilt tillämpningar 
av kollektivt intresse som svarar optimalt mot användarnas behov, i förekommande fall med 
beaktande av äldre och handikappades behov. Således utgör tillämpningar en viktig del av 
projekten av gemensamt intresse. 
För att ta fram transeuropeiska tillämpningar är det i många fall möjligt att med användning av 
befintliga telenät redan nu genomföra projekt av gemensamt intresse. Riktlinjer för 
preciseringen av dessa projekt av gemensamt intresse måste utarbetas. 
7 Rapport utarbetad för rådets möte pä Korfu den 24-25 juni 1994 om "Europa och det globala 
informationssamhället — rekommendationer till Europeiska rädel". 
8 KOM(94)347. 19.7.1994 
25 
Vid urvalet och genomförandet av sädana projekt bör hänsyn tas till både de infrastrukturer 
som erbjuds av telebolag och de alternativa infrastrukturer som erbjuds av andra leverantörer 
Kommissionen har tillställt rådet en serie riktlinjer lör utvecklingen av ett digitalt flertjänstnät 
(ISDN) som ett transeuropeiskt nät9. Rådet har antagit ett gemensamt ställningstagande till 
detta förslag. 
Befintliga nät, inklusive nuvarande ISDN, utvecklas i riktning mot avancerade nät som 
erbjuder dataöverföringshastigheter som varierar upp till bredbandskapacitet och som kan 
anpassas till olika behov, särskilt till multimediatjänster och tillämpningar. Förverkligandet av 
nät för integrerad bredbandskommunikation (IBC) kommer att bli resultatet av denna 
utveckling. IBC kommer att utgöra den optimala plattformen på vilken tillämpningar för 
informationssamhället kan byggas. 
Resultaten av det särskilda programmet för forskning och teknologisk utveckling10 inom 
området kommunikationsteknologi (RACE) har berett marken och i\cn tekniska basen för 
införandet av NK'-nät i Europa. 
Resultaten av det särskilda programmet för forskning och teknologisk utveckling inom 
området informationsteknologi (ESPRIT) har berett marken och den tekniska basen för 
införandet av informationsteknologiska tillämpningar. 
Resultaten av det särskilda programmet för forskning och teknologisk utveckling inom 
området telematiksystem av allmänt intresse (9I-94)11 och telematiktillämpningar av 
gemensamt intresse (94-98)12 bereder marken för introduktionen av driftkompatibla 
tillämpningar av gemensamt intresse i hela Europa. 
Det är nödvändigt att säkerställa en effektiv samordning mellan de olika 
gemenskapsprogrammen, i förekommande fall särskilt med program till förmån för små och 
medelstora företag13 och med program som avser informationsinnehåll (som INFO 2000, 
MEDIA 2) och andra aktiviteter som avser informationssamhället. 
9 KOM(93)347. 1.9.1993. 
10 Rådets beslut 91/352/EEG (EGT nr L 192. 16.7.1991, s. 8). 
11 Rådets beslut 9I/35.VEEG (EGT nr L 192, 16.7.1991, s. 18). 
12 Rådets beslut 94/80 I/EG (EGT nr L 334, 22.12.1994, s. 1). 
13 Kommissionens meddelande "Integrerat program till förman för smä och medelstora företag och 
hantvcrksscklorn" KOM(94) 207. 3.6.1994. 
26 
I sitt meddelande14 om "Förberedande åtgärder inom området transeuropeiska nät -
integrerad bredbandskommunikation (TEN-IBC)" konstaterar kommissionen att det är 
nödvändigt att tillsammans med aktörer inom sektorn vidta förberedande åtgärder för att 
utarbeta lämpliga riktlinjer. Resultatet av dessa åtgärder utgör grunden för riktlinjerna i detta 
beslut avseende IBC-nät. 
Telekommunikationssektorn libéraliseras successivt. Utvecklingen av transeuropeiska 
tillämpningar, tjänster och nät är huvudsakligen beroende av privata initiativ. Denna 
transeuropeiska utveckling måste svara mot marknadsbehov. Mot bakgrund av detta kommer 
intresserade aktörer inom sektorn att uppmanas att genom lämpliga förfaranden som ger dem 
lika möjligheter föreslå enskilda projekt av gemensamt intresse inom vissa områden. Dessa 
förfaranden måste definieras och en förteckning över de valda områdena måste antas. En 
kommitté skall biträda kommissionen i preciseringen av de särskilda projekten av gemensamt 
intresse. 
Gemenskapens ekonomiska stöd till genomförandet av de projekt av gemensamt intresse som 
preciseras i detta beslut måste tas under övervägande inom ramen för förordningen om 
allmänna principer för beviljande av gemenskapens ekonomiska stöd inom området 
transeuropeiska nät. Enligt denna förordning skall de berörda medlemsstaterna lämna visst stöd 
till projekt av gemensamt intresse. 
Kommissionen skall vidta åtgärder för att säkerställa nätens driftkompatibilitet och för att 
samordna medlemsstaternas aktiviteter i syfte att förverkliga de transeuropeiska telenäten. 
För att informationssamMllet skall utvecklas optimalt är det viktigt att säkerställa ett effektivt 
informationsutbyte mellan gemenskapen och tredje länder, särskilt de stater som omfattas av 
EES-avtalet. Följaktligen är det nödvändigt att främja samtrafikförmåga och driftkompatibilitet 
på europeisk nivå. 
De aktiviteter som genomförs inom ramen för dessa riktlinjer omfattas emellertid av de 
konkurrensregler som fastställs i fördraget och i tillämpningsförordningar. 
14 KOM(93)372. 22.7.1993 (EGT nr C 200. 24.7.1993. s. 22). 
27 
HÄRIGENOM KÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel I 
I detta beslut fastställs riktlinjer som omfattar mål, prioriteringar och ramar lör åtgärder inom 
området transeuropeiska telenät. I dessa riktlinjer anges projektområden av gemensamt intresse 
och ett förfarande för preciseringen av enskilda projekt av gemensamt intresse på dessa 
områden. 
Artikel 2 
Gemenskapen kommer att stödja telenätens samtrafikförmåga, särskilt nät för integrerad 
bredbandskommunikation (IBC-nät), upprättandet och spridningen av driftkompatibla tjänster 
och tillämpningar och erforderlig infrastruktur, liksom tillgången till dessa, med följande 
allmänna mål: 
• Att underlätta övergången till informationssamhället, särskilt med hänsyn till 
sociala behov och för att förbättra livskvaliteten. 
• Att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft och att stärka den inre 
marknaden. 
• Att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen. 
• Att påskynda utvecklingen av sådan verksamhet inom nya tillväxtområden som 
leder till att nya arbetstillfällen skapas. 
Artikel 3 
Prioriteringarna för förverkligandet av de mål som anges i artikel 2 är följande: 
• Att bekräfta genomförbarheten av och därefter sprida tillämpningar som stödjer 
utvecklingen av ett europeiskt informationssamhälle, särskilt tillämpningar av 
kollektivt intresse. 
• Att bekräfta genomförbarheten av och därefter sprida tillämpningar som, på 
grundval av den europeiska kulturella mångfalden, bidrar till den ekonomiska 
och sociala sammanhållningen, genom att inom hela unionen förbättra tillgången 
till information. 
28 
• Åtgärder sum syftar till att stimulera meffanregfonala initiativ sotn förenar de 
mindre gynnade regionerna i arbetet med att införa transeuropeiska teletjänster 
och tillämpningar. 
• Att bekräfta genomförbarbeten av ocb därefter sprida tillämpningar och tjänster 
som bidrar till att stärka den inre marknaden och till att skapa nya 
arbetstillfällen, särskilt sådana som ger små ocb medelstora företag möjligheter 
att förbättra sin konkurrenskraft på unionsnivå och på global nivå. 
• Att definiera, bekräfta genomförbarbeten av och därefter sprida transeuropeiska 
gcneriska tjänster som tillhandahåller ett obehindrat tillträde till all slags 
information, även i landsbygdsområden och randområden, och som är 
driftkompatibla med motsvarande tjänster på global nivå. 
• Att bekräfta genontförbarheten av nya högfrekventa optiska nät, där sådana 
krävs för den typen av tillämpningar ocb tjänster, och att främja sådana näts 
samtrafikförmåga 
• Att identifiera och undanröja klyftor och felande länkar som motverkar en 
effektiv samtrafikförmåga och driftkompatibilitet hos alla komponenter i 
telenäten i Europa och över hela världen, med särskild tonvikt på IBC-nät. 
Artikel -I 
Ramarna för de åtgärder som skall vidtas för att uppnå de mål som anges i artikel 2 omfattar 
följande: 
• Precisering av projekt av gemensamt intresse. 
• Åtgärder som syftar till att öka medborgares, ekonomiska aktörers och 
förvaltningars medvetenhet om de fördelar de kan vinna genom de nya 
avancerade transeuropeiska teletjänsterna och -tillämpningarna. 
• Åtgärder som syftar till att stimulera gemensamma initiativ från användare och 
leverantörer för att ta igång projekt inom området transeuropeiska telenät, 
särskilt IBC-nät. 
29 
• Stöd, inom ramen för de medel som definieras i fördraget, till arbetet med att 
bekräfta genomförbarheten av och därefter sprida tillämpningar, särskilt 
tillämpningar av kollektivt intresse, och att stimulera etablerandet av 
partnerskap mellan i\cn olfenlliga och den privata sektorn 
• Åtgärder som syftar till att stimulera leveransen och utnyttjandet av tjänster och 
tillämpningar för små och medelstora företag och fria yrkesutövare, vilka utgör 
en källa till sysselsättning och tillväxt. 
• Åtgärder som syftar till att främja nätens samtrafikförmåga, driftkompatibiliteten 
hos bredbandstjänster och -tillämpningar och de infrastrukturer dessa kräver, 
särskilt för multimedia, samt driftkompatibiliteten mellan befintliga nät och 
bredbandstjänster och -tillämpningar. 
Artikel 5 
Enligt detta beslut skall de transeuropeiska telenäten utvecklas genom att projekt av 
gemensamt intresse genomförs. I bilaga l anges de områden inom vilka projekt av gemensamt 
intresse skall preciseras. 
Artikel 6 
I följande artiklar 7-9 beskrivs förfarandet för preciseringen av enskilda projekt av gemensamt 
intresse inom de områden som anges i bilaga 1 med användning av de kriterier för 
preciseringen som anges i bilaga 2. De preciserade projekten är berättigade till gemenskapsstöd 
i enlighet med rådets förordning om allmänna bestämmelser om beviljande av gemenskapens 
ekonomiska stöd inom området transeuropeiska nät. 
Artikel 7 
1. I samråd med aktörer inom sektorn och i överensstämmelse med övriga strategier för 
transeuropeiska nät skall kommissionen ta fram ett arbetsprogram för itt inom de 
projektområden av gemensamt intresse som anges i bilaga 1 göra ett urval av de snävare 
områden inom vilka enskilda projekt av gemensamt intresse kan föreslås. 
Arbetsprogramnyet skall uppdateras vid behov. 
2. Arbetsprogrammet skall utgöra grunden för kommissionens fastställande av infordringar av 
förslag till projekt av gemensamt intresse. 
30 
AfUkelX 
I Kommissionen skatt a nav ara för gemwiiforaftdet »v det förfarande som definieras i wlikterm 
7-9. 
2. När det gäller de fall som anges i artikel 9.1 skall kommissionen biträdas av en kommitté 
bestående av medlemsstaternas företrädare och med en företrädare för kommissionen som 
ordförande. 
Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén 
skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur 
brådskande frågan är. Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148.2 i 
fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen, varvid 
medlemsstaternas röster skall vägas enligt fördragets artikel 148.2. Ordföranden far inte 
rösta. 
Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande. 
Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges, skall 
kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta 
sitt beslut med kvalificerad majoritet. 
Om rådet inte har fattat något beslut mom" r.n månad från det att förslaget mottagits, skall 
kommissionen själv besluta att de föreslagna ät^derna skall vidtas. 
Artikel 9 ^^>s. 
":"%" .. 
1 Det förfarande som fastställs i artikel 8 skall tillämpas vid r --^ 
• utarbetandet och uppdateringen av det arbetsprogram som avses i artikel 7, 
• preciseringen av projekt av gemensamt intresse till följd av en törslagsinfordran, 
• definieringen av kompletterande stöd och samordningsåtgärder, 
• utvärderingen av genomförandet av arbetsprogrammet. 
- « 
31 
2 När det gäller det särskilda fallet projektområden av gemensamt intresse avseende ISDN 
(se bilaga I, punkt 3, I stycket) skall de riktlinjer som antagits av rådet tillämpas ... 15 
3. Kommissionen skall vid varje möte informera kommittén om hur genomförandet av 
arbetsprogrammet framskrider. 
Artikel K) 
Medlemsstaterna skall med beaktande av gemenskapsbestämmelser vidta de åtgärder som 
krävs på nationell, regional eller lokal nivå för att underlätta och påskynda genomförandet av 
projekten av gemensamt intresse. De tillståndsförfaranden som kan vara nödvändiga skall 
genomföras med minsta möjliga dröjsmål. 
Artikel II 
Detta beslut skall inte påverka medlemsstaternas eller gemenskapens ekonomiska åtaganden. 
Artikel 12 
Med användning av det förfarande som fastställs i artikel 228 i fördraget kan rådet, beroende 
på det enskilda fallet, godkänna att tredje länder, särskilt sådana som omfattas av EES-avtalet 
eller sådana som har ingått ett associeringsavtal med gemenskapen, deltar och ges möjlighet att 
bidra till genomförandet av projekt av gemensamt intresse och att främja telenätens 
samtrafikförmåga och driftkompatibilitet. 
Artikel 13 
Kommissionen skall vartannat år framlägga en rapport om tillämpningen av detta beslut för 
Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. 
Rapporten skall innehålla en utvärdering av de resultat som uppnåtts med gemenskapsstöd 
inom olika projektområden i relation till de allmänna målen. 
15 Rådets gemensamma ställningstagande ifråga om förslaget till beslutet. (EG) nr 47/94 av den 22 
december 1994. (EGT nr C 384, 31.12.1994. s. 29). 
32 
Artikel 14 
Detta beslut träder i kraft éen sjunde dagen efter det att det bar offentliggjorts i Enropeiska 
gemenskafternas officiella tidning. 
Artikel 15 
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna 
Utfärdat i Bryssel den 
På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar 
Ordförande Ordförande 
33 
Bilaga I: Projektområden av gemensamt intresse 
De transeuropeiska telenäten kommer att öppna den europeiska marknaden för de nya 
tillämpningar och tjänster som utgör den grund på vilken informationssamhället skall byggas 
De är nödvändiga för att uppnå målen att trygga och främja Europas framtida blomstring, att 
skapa nya arbetstillfällen och att öka den ekonomiska och sociala sammanhållningen. 
En treskiktsmodell har allmänt accepterats som den lämpligaste ramen för att beskriva de 
transeuropeiska näten. Dessa skikt är följande: 
• Skiktet tillämpningar, genom vilket användarna interagerar med gcneriska 
tjänster och basnät lör att fylla sina yrkesmässiga, utbildningsrelaterade och sociala 
behov. Tillämpningar måste vara inbördes driftkompatibla för att vara till största 
nytta för användarna Europa över. 
• Skiktet gcneriska tjänster, vilket utgörs av kompatibla generiska tjänster och 
förvaltningen av dessa. Genom att stödja de gemensamma krav som gäller för 
tillämpningarna, kompletterar de generiska tjänsterna tillämpningarna samtidigt 
som de medverkar till deras driftkompatibilitet. 
• Skiktet basnät, vilket tillhandahåller den fysiska kontakten, transporten och 
växelfunktionerna, inklusive näthantering och signalering. Dessa element 
tillhandahåller de transeuropeiska nätens förbindelsemöjligheter 
Dessa tre skikt bildar en fast struktur där tillämpningarna stöds av de tvä undre skikten: 
generiska tjänster och basnät. Tillämpningar kan t.ex. inte fungera om ett av de två undre 
skikten saknas. Varje skikt bör emellertid vara tillräckligt öppet för att stödja alla element i det 
ovanföriiggande skiktet. I detta sammanhang bör projekt av gemensamt intresse preciseras på 
grundval av deras praktiska kapacitet att stödja de mål som fastställs i detta beslut. 
Detta beslut syftar till att precisera en förteckning över projekt av gemensamt intresse, 
ur vilken de projekt som kan bli föremål lör ekonomiskt stöd från gemenskapen enligt 
artikel 129c.l tredje strecksatsen kommer att väljas. Detta urval görs inom ramen för 
förordningen om allmänna principer för beviljande av gemenskapens ekonomiska stöd 
inom området transeuropeiska nät. 
34 
Möjligbeten att utnyttja andra av gemenskapens finansieringsinstrument16, i enlighet med de 
bestämmelser som gäller för vart och ett av dem, står fortfarande öppen lör samtliga 
preciserade projekt av gemensamt intresse. Gemenskapens ekonomiska stöd beviljas i enlighet 
med konkurrensreglerna, särskilt bestämmelserna om ekonomiskt stöd till FoU och om 
statsstöd. 
I följande stycken definieras de områden inom vilka projekt av gemensamt intresse komtner att 
preciseras. 
/. Tillämpningar 
De områden inom vilka projekt av gemensamt intresse kommer att preciseras är följande: 
• Ett nät för universitet och forskniiigscciitraii: Det bör upprättas ett avancerat 
transeuropeiskt nät för multimediatillämpningar som kopplar samman universitet och 
forskningscentran Europa över och ger öppet tillträde till deras bibliotek. 
• Distansundervisning Avancerad distansundervisning och vidareutbildningstjänster 
bör finnas tillgängliga för alla medborgare, skolor, högskolor och företag. Det bör 
upprättas centran med fjärråtkomst från hela Europa för att tillhandahålla kursmaterial 
och utbildningstjänster för små och medelstora företag, stora företag, 
utbildningsorganisationer och offentliga förvaltningar. Nya yrkesutbildningmetoder för 
informationssamhället bör utvecklas och främjas. 
• Sjukvårdstelematik: Transeuropeiska nät och tillämpningar baserade på 
gemensamma standarder bör spridas för att därigenom sammankoppla alla partners i 
sjukvårdssystemet pä europeisk nivå, särskilt allmänpraktiserande läkare, sjukhus och 
sociala enheter. 
• Transporttelematik: Transeuropeiska telenät bör utnyttjas fullt ut för att förbättra 
förvaltningen av transportnät och det logistiska stödet till transportbranscher samt 
utvecklingen av mervärdesskapande tjänster. Telematiksystem och telematiktjänster 
bör i förekommande fall även fungera som ett verktyg för förverkligandet av den 
gemensamma transportpolitiken. Det nödvändiga komplementet till och 
driftkompatibiliteten hos det transeuropeiska transportnätet kommer att säkerställas. 
16 Dessa instrument är: Fjärde ramprogrammet för FTU, strukturfonderna, sammanhällningsfondcn, 
Europeiska invcslcringsbankcn, Europeiska investeringsfonden. Instrumenten beskrivs närmare i bilaga 1 till 
dokumentet "Metodologi för förverkligandet av tillämpningar för informationssamhället". 
35 
• Telcmatik för miljön: Transeuropeiska nät kan på ett betydelsefullt sätt bidra till 
övervakningen och värden av miljön, inklusive hanteringen av katastrofsituationer. 
• Distansarbete: Utvecklingen av distansarbete (i hemmet och på satellitkontor) som 
stöds av avancerade kommunikationssystem kommer att medverka till nya former av 
flexibilitet vad gäller arbetsplats och arbetsorganisation. Genom decentralisering av 
förvärvsarbetet kan distansarbete även medverka till att minska de miljömässiga 
konsekvenserna av den dagliga pendeltrafiken till befölkningscentran. 
• Telematiktjänster för små och medelstora företag: Projekt av gemensamt intresse 
kommer att stödja europeiska små och medelstora företags användning av 
transeuropeiska telekommunikationstillämpningar och -tjänster, med förbindelser till 
offentliga myndigheter, branschorganisationer, konsumenter, kunder och leverantörer, 
inklusive informationstjänster och datoriserad affärsverksamhet. Medvetenheten om 
telematikbaserade lösningar bör generellt ökas hos små och medelstora företag. 
• Transeuropeiska nät för offentliga förvaltningar: Sammankopplade nät mellan 
nätverk inom offentliga förvaltningar i Europa bör upprättas i syftet att underlätta 
utbytet av data mellan förvaltningar, särskilt i samband med tillämpning av unionens 
förordningar om ett effektivt och billigare informationsutbyte. De bör utvidgas 
ytterligare till att omfatta offentliga förvaltningar och europeiska medborgare. 
• Datoriserade anbudsförfaranden: Ett transeuropeiskt nät för datoriserade 
anbudsförfaranden bör upprättas, baserat på datoriserde förfaranden för offentlig 
upphandling mellan offentliga förvaltningar och leverantörer i Europa. 
• Urbana informationsmotorvägar: Nät och tjänster som förbinder hushåll, företag, 
sociala organisationer och förvaltningar och som ger tillgång till on-line 
multimediatjänster avseende information, undervisning, kultur, underhållning och 
turism på lokal, regional, nationell och europeisk nivå bör främjas. Förbindelser 
mellan urbana och regionala nät bör främjas. 
• Bibliotekstjänster: För att stödja verksamhet inom näringsliv, utbildning, kultur och 
den sociala sfären i EU bör avancerade bibliotekstjänster som omfattar alla typer av 
bibliotek (nationella bibliotek, universitets-/forskningsbibliotek, folkbibliotek, osv.) 
36 
spridas via transeuropeiska nät, så att det blir möjligt att effektivt utnyttja både de 
fonder av organiserad kunskap och den kulturella rikedom som finns i bibliotek 
Europa över. 
• Telematiktjänster för arbetsmarknaden: Nätburna tjänster, t.ex databaser med 
platsannonser, bör utvecklas lör att stödja den föränderliga arbetsmarknaden i Europa 
och för att stödja kampen mot arbetslösheten. 
• Kulturellt och språkligt arv: Initiativ bör främjas för att gynna bevarandet och 
tillgången till det europeiska kulturella arvet och för att demonstrera 
införmationsinfrastrukturens potential när det gäller att stödja utvecklingen av lokalt 
innehåll på lokala språk. 
• Medborgarnas tillgång till tjänster: Tillämpningar som demonstrerar medborgarnas 
tillgång till tjänster av kollektivt intresse bör introduceras. Som exempel kan nämnas 
upprättandet av kiosker och åtkomstställen på offentliga platser, samt användning av 
aktiva kort och elektroniska pengar. 
2. Generiska tjänster 
De områden inom vilka projekt av gemensamt intresse kommer att preciseras för nät för 
generiska tjänster är följande: 
• Förverkligandet av funktionella transeuropeiska gcneriska tjänster, som bör 
omfatta i synnerhet elektronisk post, filöverföringssystem, on-line-åtkomst till 
elektroniska databaser, samt videotjänster. Eftersom det finns ett trängande behov av 
sådana transeuropeiska generiska tjänster, kommer de att utnyttja befintliga, 
väljarbasnät och användaråtkomst. De bör omfatta Europatäckande tjänsteelement, 
skydd och informationssäkerhet, transeuropeiskt stöd för "kiosker" och nätnavigering 
osv. 
• Successiv utvidgning av de generiska tjänsterna mot en multimediamiljö. Sådana 
tjänster, som kommer att ge slutanvändarna tillgång till multimediatjänster, kan 
omfatta, men bör inte vara begränsade till, multimediapost, höghastighetsöverföring 
av filer och videotjänster, bl.a. video på beställning. Företags och privata användares 
utnyttjande av dessa multimediatjänster bör stimuleras, liksom integreringen av nya 
tjänsteelement som automatisk översättning, röstigenkänning, grafiska 
användaruränssnitt. 
37 
• Introduktion av icke-exkliisiva digitala signaturer som grundval för iillmänl 
tillhandahållna tjänster och rörlig användning: Generiska tjänster kommer att 
vara beroende av ett stort antal kompletterande och konkurrerande 
tjänsteleverantörer. Allmänt tillhandahållna tjänster och rörlig användning kommer att 
vara av avgörande betydelse och kräva elektroniska namn (digitala signaturer) för att 
vara allmänt tillgängliga och stödda. 
3. Basnät 
De områden inom vilka projekt av gemensamt intresse kommer att preciseras lör basnät är 
följande: 
• Digitala flertjänstnät i Europa: Eftersom det är omedelbart kommersiellt och 
tekniskt tillgängligt i hela Europa är ISDN det basnät som för närvarande är 
lämpligast och effektivast att använda som stöd för nya tjänster och tillämpningar. 
Dess nuvarande utveckling innebär en möjlighet för Europa, och dess marknad och 
geografiska utbredning kommer att anpassas i takt med förverkligandet av dessa nya 
tjänster och tillämpningar på paneuropeisk nivå. Det bör emellertid noteras att ISDN 
bara är ett första steg och att utvecklingen kommer att gå i den riktningen att ISDN 
endast fyller funktionen att ge användare tillträde till bredbandsbastjänster. 
• Kommersiell introduktion av övervakad asynkron traiismissionsteknik (ATM) 
och andra bredbandsnät: Detta område måste betraktas som oerhört viktigt för 
Europa. 
• Driftkompatibilitet mellan befintliga kommunikationsnät och bredbandsnät: 
Befintliga nät (för markbundna och mobila tjänster samt satellittjänster) bör vara 
sammankopplade och driftkompatibla sinsemellan och med ATM-baserade 
höghastighetsnät för att kunna erbjuda de lämpligaste ekonomiska lösningarna för de 
olika situationer som kommer att uppstå under uppbyggnaden av 
informationssamhället. Frågan är en kärnpunkt i utvecklingen av integrerade 
bredbandsnät och är särskilt relevant för små och medelstora företag, samt för 
marknaderna för fria yrkesutövare och privata användare. 
38 
4. Stött och samordningsåtgärder 
Utöver stödet till projekt av gemensamt intresse bör gemenskapen initiera åtgärder som syftar 
till att skapa en lämplig miljö. Dessa åtgärder kommer alt bidra till utvecklingen av samförstånd 
och enighet om nationella och regionala åtgärder för att stimulera och främja nya tillämpningar 
och tjänster i överensstämmelse med genomförandet av program på andra områden, liksom till 
utvecklingen av bredbandsnät. De kommer att omfatta samordning av europeiska 
standardiseringsorgan och strategiska planeringsenheter17 och samordning av åtgärder som 
finansieras av gemenskapens olika finansieringsinstrument. Dessa omfattar följande: 
• Utveckling av målspecifikationer ocb övergång mot dessa mål. Dessa 
specifikationer kommer att stödja aktörer inom sektorn så att de kan fatta ekonomiskt 
sunda beslut om investeringar. Detta kommer att ske i samråd med alla aktörer inom 
sektorn, bl.a. telebolag, kabelbolag, nya bolag, tjänsteleverantörer, 
branschorganisationer och konsumentorganisationer i syftet att 
— identifiera de felande komponenterna och flaskhalsarna i de transeuropeiska 
telenäten, 
— utveckla mål för nätspeciiikationer för de tre definierade nätskikten; detta omfattar 
markbundna och mobila nät samt satellitnät och hantering och drift på europeisk 
nivå; aktörer inom sektorn kommer att bygga på de gemensamma 
funktionsspecifikationerna för RACE- och telematikprogrammet, EURESCOMS 
arbete och andra tekniska organ som upprättats av aktörerna, samt resultaten av 
bredbandsförsök liksom resultaten av ESPRIT- och IT-programmen, 
— utveckla näten i riktning mot målspecifikationerna, och 
— stimulera utvecklingen av öppna, driftkompatibla och användarvänliga system. 
• Definition av metoder att göra bredbandsnät tillgängliga i de tre specificerade 
skikten. 
• Fastställande av gemensamma specifikationer baserade på europeiska och globala 
standarder. 
17 ETSI. CEN/CENELEC, EURESCOM och ETNO 
39 
* Främjande av samarbete mellan aktörerna inom sektorn, särskilt med nya aktörer 
och bolag som är inriktade på ett marknadsfragment, t.ex. kabel-TV-bolag, och med 
användare. 
* Samarbete och samordning med program på gemenskapsnivå och på europeisk 
och nationell nivå. 
40 
Bilaga 2 
Fneciseriiigsfcrftcriw 
Urvalet av projekt av gemensamt intresse biand de projekt som presenterats av intresserade 
aktörer som svar på en förslagsinfordran enligt artikel 7 skall göras på grundval av projektens 
överensstämmelse med de mål och prioriteringar som fastställs i artikel 2 respektive artikel 3. 
Dessa projekt skall vara transnationella och särskild tonvikt skall läggas vid projekt av 
mel lan regional karaktär. 
Dessutom skall de ekonomiska och finansiella kriterier som anges i "Förordning om allmänna 
bestämmelser oni beviljande av gemenskapens ekonomiska stöd inom området transeuropeiska 
nät" beaktas. Dessa kriterier, som skall tillämpas inom ramen för denna förordning i samband 
med beslut om beviljande av ekonomiskt stöd tfll ett visst projekt, är följande: 
— Projektets potentiella ekofiomiska bärkraft, v^cen bör vara garanterad. 
— Projektets utvecklingsstadium 
— Gemenskapsinterventionens stimulerande effekt på offentlig och privat finansiering. 
— Det finansicua paketets effektivitet. 
— De direkta och indirekta socioekonomiska effekterna, särskilt på sysselsättningen. 
— Miljömässiga konsekvenser. 
— När det gäller projekt över gränser, tidsmässig samordning av projektets olika delar. 
41 
BAKGRIJNDSKOMMENTARER TILL EFFEKTEN PÅ SMÅ OCH MEDELSTORA 
FÖRETAG SAMT PÅ SYSSELSÄTTNINGEN 
FÖRSLAG TILL EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT OM EN 
SERIE RIKTLINJER FÖR TRANSEUROPEISKA TELENÄT 
Beslutsförslaget syftar till att stimulera förverkligandet av de nya tjänsterna och tillämpningarna 
för informationssamhället, särskilt de som är av kollektivt intresse, i enlighet med de 
förfaranden som föreskrivs i avdelning XII i fördraget för att stödja utvecklingen av 
transeuropeiska telenät. I beslutsförslaget definieras riktlinjerna för upprättandet av en 
förteckning över de projekt av gemensamt intresse som kan bli föremål för ekonomiskt stöd 
från gemenskapen genom de olika tillgängliga instrumenten. 
1. Små och medelstora företag som lämnar förslag av transnationell karaktär och som 
ansöker om ekonomiskt stöd i detta sammanhang skall demonstrera projektets 
ekonomiska bärkraft i en "Business Plan". Företag kommer även att vara tvungna att visa 
de direkta och indirekta effekterna av projekten, särskilt vad gäller sysselsättning och 
miljön. 
2. Ekonomisk utveckling, särskilt på lokal och regional nivå, är beroende av en snabb 
spridning av väl fungerande transeuropeiska telenät. De kommer att främja skapandet av 
nya tjänste- och tillämpningsmarknader lör informationssamhället, vars utveckling till 
stor det kommer att bero på dynamiken hos små och medelstora företag, som tenderar 
att vara särskilt nyskapande inom kommunikationssektorn. Beslutsförslaget omfattar 
samordnings- och stödåtgärder som stimulerar små och medelstora företag att delta. 
Bland de tillämpningsområden som kan komma ifråga för gemenskapsstöd är 
förverkligandet av telematikförbindelser mellan små och medelstora företag, men även 
introduktionen av tjänster för distansundervisning och distansarbete, som är av särskilt 
intresse för små och medelstora företag. 
3. Förslaget till beslut kommer inte att ha några negativa effekter på små och medelstora 
företag. 
4. Stimulerandet av nya aktiviteter leder till att nya arbetstillfällen skapas, särskilt inom 
sådana företag som leverantörer av elektroniska tjänster och programvara, som ofta är 
små eller medelstora. Arbetstillfällen kommer också att skapas indirekt inom andra 
sektorer av ekonomin beroende på produktivitetens och de nya intäkternas 
spridningstakt. 
42 
5. Stommen till beslutsförslaget offentliggjordes i kommissionens meddelande "Mot 
informationssamhället i Europa: en atgärdsplan" (KOM(94) 347). Detta dokument har 
varit och är föremål för en rad olika rapporter från andra pariamentsinstitutioner (EP, 
ECOSOC) ocb representativa organisationer. 
6. Det vakta angreppssattet är baserat på fastställandet av en generell ram för lämplig 
fördelning av gemenskapsstöd. Gemenskapsåtgärder styrs av en vilja att skapa 
insynsmöjligheter, och syftar till att stimulera de företag och organisationer som är 
intresserade av att utveckla aktiviteter inom området tillämpningar och tjänster för det 
europeiska informationssamhället. 

ISSN 1024-4506 
KOM(95) 224 slutlig 
DOKUMENT 
sv 16 
Katalognummer : CB-CO-95-252-SV-C 
ISBN 92-77-89402-4 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg