Förslag till RÅDETS BESLUT om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2005-2010 {SEK(2004) 161}

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

EUROPEISKA FLYKTINGFONDEN II: ÖKAD OCH MER LÅNGSIKTIG EKONOMISK SOLIDARITET I DEN GEMENSAMMA EUROPEISKA ASYLORDNINGEN

Rådets beslut av den 28 september 2000 [1] om inrättande av en europeisk flyktingfond var en av de första åtgärderna inom den asylpolitik som antogs på grundval av Amsterdamfördraget. Enligt Europaparlamentets önskan och på grundval av ett förslag från kommissionen har den europeiska flyktingfonden gjort det möjligt att lägga grunden till en solidaritet inom gemenskapen när det gäller mottagandet av asylsökande och personer som behöver internationellt skydd genom ett gemensamt tillvägagångssätt. Man har också nått en överenskommelse om direktivet om tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer. Eftersom första etappen av harmoniseringen av lagstiftningen om inrättande av den gemensamma europeiska asylordningen snart är avslutad, skall kommissionen lägga fram ett nytt förslag till beslut som gör det möjligt för rådet att se över beslutet från september 2000 senast den 31 december 2004, vilket också föreskrivs i det beslutet.

[1] Beslut 2000/596/EG, 28.9.2000, EGT L 252, 6.10.2000.

Förslaget har utarbetats från en helhetssyn och omfattande samråd har hållits med berörda aktörer: utvärdering efter halva tiden för första flyktingfonden som avslutades i november 2003, granskningskonferens med stort deltagande den 30 och 31 oktober 2003 och fördjupad konsekvensundersökning (separat arbetsdokument från kommissionens avdelningar). [2]

[2] SEK (2004) 161 av 12.2.2004.

1. resultaten av första flyktingfonden och de behov som identifierats för andra flyktingfonden

RESULTATEN AV FÖRSTA FLYKTINGFONDEN

Första flyktingfonden har i stort genomfört den uppgift den fick 2000, nämligen att vara ett solidaritetsinstrument.

Fördelning

De anslag som ursprungligen hade avsatts för flyktingfonden höjdes av budgetmyndigheten 2002 och 2003. Vad gäller beräkningen av de anslag som beviljats medlemsstaterna årligen har beräkningsmetoderna i artikel 10 i rådets beslut att fördelningen av medel mellan medlemsstaterna ändrats efter hur antalet asylsökande och personer som fått flyktingställning eller en annan form av internationellt skydd har utvecklats. De fasta belopp som anges i artikel 10.1 har haft en positiv korrigeringseffekt genom att medlen har fördelats på ett annat sätt - enklare ur förvaltningssynpunkt - som kan jämföras via kriterier som varje lands relativa börda (särskilt vad gäller antalet asylansökningar i förhållande till BNP per capita). Efter en del inledande svårigheter som medlemsstaterna ställdes inför i början av programmet, och som främst berodde på att rådet dröjde till september 2000 med att anta beslutet, uppnådde programmets genomförande och projekten marschfart 2002.

De största mottagarna av stöd från flyktingfonden är Tyskland, Förenade kungariket, Frankrike och Nederländerna (som står för cirka 64 procent av det totala beloppet). Därefter följer Sverige, Österrike, Italien och Belgien (omkring 25,5 procent av totalbeloppet). Slutligen står Irland, Spanien, Finland, Grekland, Luxemburg och Portugal för de återstående 10,5 procenten.

Effekt på de nationella asylsystemen

Medlemsstaternas genomförande av flyktingfonden kan beskrivas som tre olika strategier: En första grupp av stater (till exempel Italien, Spanien, Portugal och Grekland) hade begränsad erfarenhet av mottagningsförhållanden, integrering och frivilligt återvändande innan flyktingfonden skapades. Dessa länder har fokuserat sina åtgärder främst på att utforma bestämmelser om mottagande. Detta är särskilt slående när det gäller Italien som tack vare flyktingfonden har utformat ett verkligt nationellt program. En andra grupp av medlemsstater, som hade längre erfarenhet av en klart strukturerad asylpolitik (till exempel Nederländerna, Tyskland, Förenade kungariket, Sverige och Finland), har riktat in sig på integration och återvändande. Den tredje gruppen av medlemsstater (till exempel Frankrike och Luxemburg) har framförallt använt flyktingfonden som ett budgetkomplement för att stödja redan befintliga åtgärder. Det finns andra upplägg, som i allmänhet bestäms av mottagningsfaciliteternas skick och kvalitet. Vissa medlemsstater (Österrike, Spanien, Tyskland, Grekland och Förenade kungariket) använder främst flyktingfonden för åtgärder som riktas mot individer, medan andra (Belgien, Frankrike, Luxemburg, Irland) främst prioriterar system och strukturer.

Åtgärder och mottagare

Mottagande och möjligheten till asylprövning (51 procent av de nationella åtgärderna inom flyktingfonden mellan 2000 och 2002): De insatser som medfinansierats av flyktingfonden har främst använts till att ordna inkvartering och tillse grundläggande behov, fortbildning för personer som arbetar med asylsökande, hjälp till människor som upplevt trauman, rådgivning till asylsökande samt till förbättring av nätverk och samarbete mellan myndigheter, icke-statliga organisationer och regeringsorgan.

Integration (28 procent av de nationella åtgärderna i flyktingfonden mellan 2000 och 2002): Stödet från flyktingfonden har gått till språkutbildning, integrering på arbetsmarknaden, rådgivning i fråga om bostäder, utbildning, tolkning och tillgång till sociala tjänster, utformningen av partnerskap mellan myndigheter, gemenskapsorgan, arbetsgivare, bostadsorganisationer samt till kampanjer om flyktingfrågor till allmänheten.

Återvändande (21 procent av flyktingfondens nationella åtgärder mellan 2000 och 2002): Genom stödet från flyktingfonden har man främst utvecklat konkret stöd till återvändande, nätverk mellan organisationer i Europa och i ursprungsländerna, rådgivning, yrkesutbildning riktad mot möjligheter till återanpassning samt till sökande av arbete i ursprungsländerna och genomförande av informationsstrategier om situationen i ursprungsländerna. Andelen återvändandeprojekt har ökat kraftigt, från 15,82 procent 2000 till 24,45 procent 2002. Inte desto mindre visar det sig att det är svårt att genomföra dem.

Man kan uppskatta att mellan 250 000 och 350 000 personer (asylsökande eller personer som åtnjuter internationellt skydd i Europeiska unionen) direkt eller indirekt har fått stöd genom de åtgärder som medfinansierats av flyktingfonden mellan 2000 och 2002.

De belopp som gått till gemenskapsinsatser (5 procent av flyktingfondens anslag) har gjort det möjligt att mellan 2000 och 2002 ge stöd till analyser och utvärderingar (53 procent), informationsspridning (24 procent) och kapacitetsförstärkning (23 procent).

Ännu har man inte behövt använda brådskande åtgärder, eftersom inga situationer har inträffat som har motiverat att ett regelverk om tillfälligt skydd inom gemenskapen skulle antas.

BEHOV SOM HAR IDENTIFIERATS INFÖR FLYKTINGFONDENS ANDRA ETAPP

Förstärkning av den europeiska politiska dimensionen, mervärde och additionalitet

När flyktingfonden skapades hade Europeiska unionen ännu inte en konsekvent lagstiftning inom asylområdet. Nu när en sådan är utformad visar det sig att genomförandet av den nationella medfinansieringen lämnar lite plats åt den övergripande visionen om en europeisk samstämmighet inom asylpolitiken. De viktigaste behoven som fastställts är att ta hänsyn till effekten av införlivandet och genomförandet av den europeiska lagstiftningen inom asylområdet samt politiska riktlinjer på europeisk nivå, jämföra praxis både i förvaltningen och vad gäller finansierade projekt, identifiera god praxis och bättre möjligheter till gränsöverskridande insatser. Emellertid är det viktigt att alla medlemsstater får behålla möjligheten att själva göra sina val för att insatserna skall motsvara de särskilda behoven inom deras asylsystem, som beror på strukturella skillnader och hur mottagandet av flyktingar har skett i varje medlemsstat. I detta sammanhang har särskilt behovet att involvera alla aktörer inom asylpolitiken i medlemsstaterna i att definiera nationella strategier för genomförandet av flyktingfonden understrukits i det förberedande samrådet, för att öka flyktingfondens effekt och för att ge incitament åt partnerna.

Principen om additionalitet och mervärde från gemenskapsmedlen bör förstärkas, kopplat till utformandet av en gemensam asylpolitik. Flyktingfondens medel skall inte ersätta nationella resurser som normalt anslås till mottagningsförhållanden, integration och frivilligt återvändande, men skall ge ett stöd till medlemsstaterna för att öka kapaciteten och utforma strukturer som skall genomföra och stödja asylpolitiken, främst genom att stödja åtgärder som syftar till att komplettera genomförandet av gemensamma normer som är resultatet av gemenskapslagstiftningen inom asylområdet, samt innovativa projekt.

Beaktande av andra ekonomiska instrument inom migrationsområdet

Sedan 2003 har Europeiska unionen nya instrument främst för solidariteten vid hanteringen av migrationsströmmar. En budgetpost har skapats för att stödja pilotprojekt under 2003 och förberedande insatser år 2004 och 2005 för att utveckla frågorna om hur migranter (förutom flyktingar) integreras i unionen. Anslagen till budgetposten var 4 miljoner euro 2003 och blir minst 5 miljoner 2004. Solidariteten när det gäller de yttre gränserna framgår av skapandet av en europeisk byrå för förvaltning av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna. [3] Kommissionen har också föreslagit att ett ekonomiskt instrument i form av förberedande insatser för att hantera återvändande för år 2005 och 2006, med ett totalt anslag på 30 miljoner, och som fokuseras på särskilda fall som identifieras gemensamt och som täcker både frivilligt och ofrivilligt återvändande och också kostnader för sådana operationer. Rådets och Europaparlamentets förordning om inrättande av ett program för ekonomiskt och tekniskt stöd till tredje länder i fråga om migration och asyl bör kunna antas i början av 2004. Programmets anslag är 250 miljoner euro för perioden 2004-2008. Programmet Equal, inom Europeiska socialfonden, som delvis täcker frågan om de asylsökandens integration på arbetsmarknaden, löper ut 2007. För hela programperioden 2000-2006 kommer Equal-programmet att ha ett anslag på 125 miljoner euro för avdelningen som rör asylsökande. Det är viktigt att se till att alla dessa instrument är samstämmiga och kompletterar varandra. Det är också uppenbart att övergången till den andra programperioden (i den andra flyktingfonden) enligt vad som föreslås nedan bör ske med hänsyn tagen till effekterna av dessa instrument och deras möjliga uppföljning.

[3] KOM(2003) 687, 11.11.2003.

Utvidgning

Även om de anslutande länderna under 2004 täcks av den första flyktingfonden kommer de i realiteten att beröras av flyktingfondens förvaltning och mål först 2005. Under de samråd som föregick det här förslaget underströks särskilt att det är nödvändigt genomförandet av flyktingfonden åtföljs av väldefinierade riktlinjer på europeisk nivå i de nya medlemsstaterna. Dessutom är det troligt att antalet asylsökande och flyktingar som dessa länder kommer att få direkt ansvar för gradvis kommer att öka. Slutligen bör frågan om integration och frivilligt återvändande utvecklas särskilt i framtiden i dessa länder.

Förvaltningsmetoder

Första etappen av flyktingfonden grundades på ett förvaltningssystem som delas med medlemsstaterna. Under genomförandet av detta system har följande behov fastställts:

- Större krav på kostnadseffektivitet (bland annat på grund av vikten att målgruppen och bidragsmottagarna har tillgång till information och förvaltningsförfaranden på det egna språket).

- Kommissionen bör ha större ansvar för det strategiska och operationella genomförandet av flyktingfonden.

- Lösningar på de svårigheter som många medlemsstater har haft under första etappen av flyktingfonden när det gäller förvaltningen, som beror på att förvaltningsbestämmelserna är komplicerade och dyra att tillämpa, samt på grund av de svårigheter som uppstått på grund av utbetalningsmetoderna för gemenskapsmedel för de nationella förvaltningarna som inom sin nationella budgetram inte har medel som gör det möjligt att betala ut EG-bidrag i förskott till mottagarna.

2. viktigaste inslag i andra flyktingfonden

Starkare förankring i harmoniseringen av lagstiftning och den europeiska asylpolitiken

I ett läge då minst sex sekundärrättsakter om inrättande av gemensamma bestämmelser inom asylpolitiken skall träda i kraft i alla medlemsstater, är det oundgängligt att flyktingfonden används som en verklig kompletterande åtgärd av medlemsstaterna, som helt säkert ställs inför strukturella förändringar eftersom de får ta emot grupper som täcks av fonden och då de måste genomföra den nya lagstiftningen. Verkliga planer för genomförandet på nationell nivå blir nödvändiga. Vidare har nya behov av europeiska åtgärder dykt upp i förvaltningen av asylsystemen, som på förhand planerat och sanktionerat mottagande i EU av personer som har behov av internationellt skydd (till exempel vidarebosättningsprogram). Slutligen kommer behovet av kompletteringar och samstämmighet att öka genom lagstiftningsharmoniseringens andra etapp, i enlighet med vad som beslutades i Tammerfors och i utkastet till konstitutionellt fördrag.

Därför anser kommissionen att det är nödvändigt att förlänga flyktingfonden, genom att inrätta en strategisk andra etapp, i vilken man i större utsträckning tar hänsyn till gemenskapslagstiftningen och dess effekter. Denna andra etapp får en varaktighet på sex år, vilket tillåter en flerårig programplanering för två stycken treårsperioder. Denna brytpunkt gör det möjligt att dels ta hänsyn till den nya budgetplanen 2007, dels utreda vilka konsekvenser utvecklingen av andra ekonomiska instrument inom migrationsområdet kan få för flyktingfonden.

Det föreslås att målgrupperna skall vara samma som i den första flyktingfonden, med tillägg av personer i behov av internationellt skydd som ett led i vidarebosättning. Även om denna grupp inte formellt var utesluten från flyktingfondens verksamhetsområde, nämndes den inte heller, vilket skapade förvirring. Idag är det en fråga av europeiskt intresse, vilket understryks av kommissionens meddelanden, [4] slutsatser nyligen från rådets ordförandeskap, [5] samt utformandet av operationella program i flera medlemsstater.

[4] KOM (2000) 755, 22.11.2000, KOM (2003) 152, 26.3.2003, KOM (2003) 315, 3.6.2003.

[5] Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19-20 juni 2003 och rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 27 november 2003.

De tre stora åtgärdstyperna bibehålls (mottagningsförhållanden och asylförfaranden, integration, frivilligt återvändande) men förtydligas ytterligare utifrån erfarenheterna i första flyktingfonden eftersom det är nödvändigt att asylpolitiken är samstämmig. Den skall till och med förstärkas genom att man tillåter medfinansiering av projekt som täcker två eller alla aspekter av asylfrågan. Detta föregriper inte den senare granskningen, som kommer att göras efter respektive budgetår, av effekter och uppföljning av de ekonomiska instrumenten såsom pilotprojekt i fråga om integration eller förberedande åtgärder för att hantera återvändande. År 2007 passar mycket bra för denna utvärdering (alla olika instruments budgetår avslutas och en ny budgetplan kommer).

Gemenskapsåtgärderna (i storleksordningen 10 procent av anslaget till fonden istället för nuvarande 5 procent) kommer att förstärkas och fokuseras på frågan om god praxis, verksamhet som främst är gränsöverskridande, dialog och information om resultaten av åtgärderna.

Slutligen görs de brådskande åtgärderna i samband med tillämpningen av direktivet om tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer permanenta.

Förbättringar av förvaltning och kommissionen får en mer strategisk roll

Med beaktande av dels de nuvarande olikheterna mellan asylsystemen i medlemsstaterna, dels nödvändigheten att stödja initiativ som är lämpliga för att påverka situationen för personer i medlemsstater och på de system som är kopplade till mottagningsförhållanden, integration och frivilligt återvändande, kommer fortfarande en delegering av vissa förvaltningsuppgifter, inklusive budgetgenomförande, på medlemsstatsnivå att vara tillåten för andra etappen av flyktingfonden. Dessutom motiverar den föreslagna betydande ökningen av flyktingfondens resurser i den andra etappen att denna delegeringsmöjlighet finns kvar.

Resultaten av den första etappen av flyktingfonden, behovet av att kommissionen får en viktigare roll, särskilt vad gäller planering och gemensam informationsspridning, liksom det faktum att budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser har trätt i kraft och att den innehåller mer detaljerade regler om delegering av offentliga uppgifter till externa institutioner eller organ, har lett till att systemet med delad förvaltning fortsätter även i andra flyktingfonden, med delegering av förvaltningsuppgifter till medlemsstaterna, genom instanser som utses i varje medlemsstat (flyktingfondens ansvariga myndigheter).

Delegeringen av förvaltningen, även ekonomisk, till flyktingsfondens ansvariga myndigheter kommer att åtföljas av åtgärder som syftar till att förenkla förvaltningen och säkerställa bättre kompatibilitet mellan förvaltningssystem och informationssystem.

Kommissionen kommer att få ansvar för att granska och godkänna de fleråriga programplaneringarna, som är verkliga strategiska arbetsprogram från medlemsstaterna, som genomförs efter samråd med nationella berörda aktörer inom asylpolitiken, liksom också för de årliga ansökningarna om medfinansiering. Den kommer också att ställa ytterligare gemensamma redskap för rådgivning och information om genomförandet av flyktingfonden till medlemsstaternas förfogande.

3. anslag och fördelningskriterier

I samma anda som utkastet till ett konstitutionellt fördrag som utarbetats av konventet om Europas framtid anser kommissionen i sitt meddelande av den 3 juni 2003, att en asylpolitik på solidarisk grund inom EG kräver ytterligare resurser, inom budgetplanens ramar. Därför föreslår kommissionen två ekonomiska faser: den första 2005-2007, då de totala anslagen allmänt sett kommer att vara jämförbara med dem som gäller i den nuvarande fasen, om än något högre, och en andra 2008-2010, då beloppen kommer att ökas betydligt inom ramen för den nya budgetplanen. Denna ökning kommer att göra det möjligt för flyktingfonden att öka sina konkreta insatser och få fram betydande resultat och effekter inte bara på målgrupperna utan också på asylsystemen. Denna prognos förenar en god förvaltning av gemenskapsbudgeten och behovet av att på ett mer strategiskt sätt överföra den finansiella aspekten av den interna asylpolitiken. Två faser gör det också möjligt att ta hänsyn till parallella och gradvisa förändringar, både vad gäller anslagna belopp och innehållet i lagstiftningen och allmän solidaritet vad gäller migrationsströmmar (solidaritet rörande förvaltning av yttre gränser, instrument inom återvändandepolitiken, åtgärder som gynnar integration av tredjelandsmedborgare, administrativt samarbete mellan medlemsstater, program för tekniskt och ekonomiskt stöd till tredjeländer inom asyl- och migrationsområdet).

Utifrån målen för detta solidaritetsinstrument och de olika situationer som medlemsstaterna befinner sig i, anser kommissionen att fördelningskriterierna för första flyktingfonden inte skall ändras i någon större utsträckning. Utgångspunkten bör även fortsättningsvis vara det faktiska antalet asylsökande och personer i behov av internationellt skydd som mottas i varje medlemsstat. Korrigeringen av det fasta beloppet bör också behållas. Det föreslås att beloppet ökas till 300 000 euro så att alla medlemsstater kan klara sina förvaltningsskyldigheter för flyktingfonden och att man överger systemet med successiv minskning av det fasta beloppet som fanns för första flyktingfonden. Som ett särskilt stöd till de nya medlemsstaterna under de tre första åren av den andra flyktingfonden skulle höjs det fasta beloppet till 500 000, som de kan öronmärka för nödvändiga strukturella upphämtningar.

4. val av rättslig grund

Artikel 63.2 b i Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen är den korrekta rättsliga grunden för detta beslut vars omedelbara mål är att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot flyktingar och fördrivna personer och bära följderna av detta. Om Förenade kungariket och Irland vill att beslutet skall bli tillämplig för dem skall de meddela detta enligt artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning som fogats till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Enligt artiklarna 1 och 2 i det protokoll om Danmarks ställning som fogats till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen deltar inte Danmark i antagandet av detta beslut och omfattas inte av dess tillämpning.

5. Subsidiaritets- och proportionalitetprinciperna

Subsidiaritetsprincipen

Kravet på balans mellan medlemsstaternas insatser inom det gemensamma europeiska asylsystemet innebär att det behövs ekonomiska insatser för att dels avlasta de medlemsstater som bär den tyngsta bördan, dels förbättra kapaciteten i medlemsstater med otillräcklig infrastruktur och tjänster inom asylområdet. För detta krävs en omfördelning på unionsnivå som inte kan utföras av medlemsstaterna enskilt.

Proportionalitetsprincipen

Beslutet innebär att medlemsstaterna kan få ekonomiska bidrag från Europeiska flyktingfonden för sådana åtgärder som räknas upp inom varje insatsområde, samtidigt som respektive medlemsstat själv får välja ut vilka insatser den vill göra och hur de skall genomföras inom ramen för projekt som fastställts i samråd med kommissionen. Icke desto mindre betonas, med beaktande av det gradvisa antagandet sedan 2000 och flyktingfondens inrättande av gemensamma villkor inom asylpolitiken och den ökade vikten av solidaritet i hanteringen av migrationsströmmarna, den strategiska dimension som finns i instrument som står till det gemensamma europeiska asylsystemets förfogande (bland annat genom den fleråriga programplaneringen) och å andra sidan ökningen av de ekonomiska resurser som planeras i samband med den delade förvaltningen. Dessutom är det nödvändigt att användningen av gemenskapsmedlen underkastas regler som är detaljerade och enhetliga. Dessa regler bör fastställas i ett rådsbeslut, den typ av rättsakt som lämplig för att genomföra gemenskapsprogram.

kommentarer till de enskilda artiklarna

Artikel 1

Genom artikeln inrättas Europeiska flyktingfonden för tiden januari 2005 till december 2010. Fondens ändamål - att stödja medlemsstaternas insatser för att ta emot flyktingar och fördrivna personer för att främja en balans mellan deras insatser - beskrivs i allmänna ordalag och kopplas närmare till den pågående harmoniseringen av lagstiftningen och den europeiska asylpolitiken.

Artikel 2

I denna artikel understryks principen om att budgeten löper över ett år och att den ingår i ramen för unionens budgetplan. Där föreskrivs också att en avstämning skall ske efter det att den nya budgetplanen har antagits och möjligheten att vid behov att garantera att en överensstämmelse med de årliga anslagen.

Artikel 3

I artikeln anges de målgrupperna för insatser som täcks av beslutet.

Artikel 4

I artikeln anges de tre insatsområden i medlemsstaterna som kan få bidrag från Europeiska flyktingfonden för att uppnå ändamålet i artikel 1. Det anges också att insatserna skall stödja genomförandet av gemenskapslagstiftningen. Slutligen föreskrivs det att man genomgående skall ta hänsyn till vissa faktorer och att anslagen från fonden inte kan ersätta anslag som medlemsstaterna skall ställa till förfogande för asylpolitiken.

Artikel 5

I denna artikel beskrivs vilka insatser i medlemsstaterna som kan få bidrag när det gäller mottagningsförhållanden och handläggning av asylärenden.

Artikel 6

I denna artikel beskrivs vilka integrationsinsatser i medlemsstaterna som kan få bidrag.

Artikel 7

I denna artikel beskrivs vilka insatser i medlemsstaterna som kan få bidrag när det gäller frivilligt återvändande.

Artikel 8

I denna artikel beskrivs de insatser som sköts direkt av kommissionen, vilket är i storleksordningen 10 procent av de årliga anslagen. Insatserna skall ha ett gemenskapsintresse på grund av att de är nyskapande eller omfattar flera länder eller för att de kompletterar lagstiftningen och fastställandet av god gemenskapspraxis.

Artikel 9

Artikeln gör det möjligt att låta Europeiska flyktingfonden finansiera brådskande åtgärder i situationer då det tillfälliga skydd som anges i direktiv 2001/55/EG (massiv tillströmning av fördrivna personer) blir aktuellt. De brådskande åtgärderna faller utanför de mer långsiktiga åtgärder som kan få stöd från flyktingfonden. De avser att tillgodose de grundläggande behoven hos de skyddssökande och medlemsstaternas omedelbara behov.

Artikel 10

I denna artikel fastställs kommissionens uppgift att genomföra rådets beslut.

Artikel 11

I denna artikel fastställs kommissionen och medlemsstaternas enskilda och gemensamma för genomförandet och det nödvändiga samarbetet inom ramen för den så kallade delade förvaltningsmetoden, anpassad efter de särskilda villkoren för Europeiska flyktingfonden. Den tar främst hänsyn till bestämmelserna i artikel 35 i genomförandebestämmelserna till budgetförordningen om förhandskontroller av förvaltningssystem och kontrollsystem som skall genomföras i medlemsstaterna.

Artikel 12

I denna artikel föreskrivs det att medlemsstaterna skall utse myndigheter som har ansvar för genomförandet av budgetuppgifter i den delade förvaltningen, vilka minimivillkor dessa myndigheter skall uppfylla och vilka olika uppgifter de skall utföra.

Artikel 13

I artikeln föreskrivs att kommissionen skall biträdas av en rådgivande kommitté. Valet av denna typ av kommitté är förenligt med villkoren i rådets beslut av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (1999/468/EG). [6]

[6] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

Artikel 14

I denna artikel föreskrivs att insatserna i medlemsstaterna skall verkställas utifrån två fleråriga programplaneringsfaser (2005-2007 och 2008-2010). Genom denna nya princip kan man tillfredsställa behovet att använda fonden på ett mer strategiskt sätt inom asylpolitiken och göra omfattande strukturella förändringar i vissa medlemsstater liksom de justeringar som blir nödvändiga inför antagandet av den nya budgetplanen. Kommissionen kommer att fastställa riktlinjer och vägledande ekonomiska anslag innan varje programplanering börjar. Förslagen till programplanering kommer att godkännas av kommissionen utifrån fondens mål, ett visst antal villkor och den tidtabell som anges i denna artikel.

Artikel 15

I denna artikel anges att inom den fleråriga programplaneringen skall årliga program godkännas så att principen om budgetens ettårighet respekteras. Förfarandet kommer att förenklas jämfört med det som föreskrivs i beslutet om att inrätta första etappen av fonden, eftersom dessa årliga program kommer att skrivas in i den fleråriga ramen.

Artikel 16

I artikeln anges grunderna för hur disponibla medel skall fördelas mellan medlemsstaterna. Fördelningssystemet bygger på en kombination av två principer: dels ett belopp som är proportionellt mot antalet mottagna personer från målgrupperna, dels ett fast belopp, som är avsett för strukturinsatser. Den successiva minskningen av det fasta belopp som föreskrivs i beslutet om inrättandet av första etappen av flyktingfonden överges. Det fasta beloppet som beviljas de nya medlemsstaterna är högre under de första tre åren. Denna kombination har visat sig kunna förena stöd till de medlemsstater som mottar flest personer, kriteriet om antalet i förhållandet till BNP och målen om strukturell upphämtning.

Artikel 17

I denna artikel anges villkoren för att använd en del av den årliga medfinansieringen till tekniskt och administrativt stöd från fonden i medlemsstaterna.

Artikel 18

I denna artikel finns särskilda bestämmelser om vidtagande av brådskande åtgärder för tillfälligt skydd. Brådskande åtgärder kan bara få bidrag så länge de är brådskande (högst sex månader) och får inte överstiga 80 procent av kostnaden för varje åtgärd. Medlemsstaterna skall meddela kommissionen sina behov och vilka åtgärder de avser att vidta. Kommissionen kommer att fördela de tillgängliga medlen mellan medlemsstaterna utifrån det antal personer som åtnjuter tillfälligt skydd där.

Artikel 19

I denna artikel anges finansieringens form (icke-återbetalningspliktiga bidrag) och att bidragen inte får kombineras med andra medel från EG-budgeten (till exempel Europeiska socialfonden, ekonomiskt stöd för återsändande, program för tekniskt och ekonomiskt stöd till tredjeländer vad gäller migration och asyl osv.). Flyktingfondens medel är avsedda att underlätta genomförandet av nationella åtgärder genom att minska bördan för medlemsstaternas budgetar. Medlen är däremot inte avsedda att ersätta medlemsstaternas insatser eller att göra det möjligt för medlemsstaterna att avstå från att delta. Därför är flyktingfondens medfinansiering begränsad till 50 procent av den totala kostnaden för varje specifik åtgärd. Denna andel kan ökas med 10 procent för särskilda åtgärder eller med 25 procent i medlemsstater som omfattas av Sammanhållningsfonden. Till skillnad från i beslutet om den första etappen gör denna artikel det också möjligt att täcka projekt som har en varaktighet på mellan ett och tre år, på villkor att man kontrollerar den verksamhet som har bedrivits.

Artikel 20

I denna artikel anges villkoren för att utgifter skall anses som bidragsberättigande. Särskilda tillämpningsbestämmelser kommer att antas av kommissionen i enlighet med artikel 13.

Artikel 21

I denna artikel fastställs villkoren för kommissionens budgetåtaganden.

Artikel 22

I artikeln anges metoder och villkor för betalning till de ansvariga myndigheterna i medlemsstaterna.

Artikel 23

Artikeln innehåller bestämmelserna om utgiftsdeklarationer och de principer om sund ekonomisk förvaltning som de ansvariga myndigheterna i medlemsstaterna skall tillämpa. De bygger särskilt på bestämmelserna i artikel 42.2 a i genomförandebestämmelserna till budgetförordningen.

Artikel 24

I denna artikel fastställs kontrollmetoder och kontrollvillkor samt finansiella korrigeringar som medlemsstaterna skall göra, i enlighet med relevanta bestämmelser i budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser.

Artikel 25

I denna artikel fastställs kontrollmetoder och kontrollvillkor samt finansiella korrigeringar som kommissionen skall göra, i enlighet med budgetförordningen och inom ramen för den delade förvaltningen.

Artikel 26

I denna artikel fastställs de allmänna principerna för tillsyn och utvärdering av flyktingfonden både inom medlemsstaterna och inom kommissionen.

Artikel 27

I denna artikel fastställs villkor och tidsplan för de rapporter från medlemsstaterna och kommissionen som är nödvändiga för tillsyn och utvärdering av flyktingfonden.

Artikel 28

Artikeln innehåller, som en övergångsåtgärd inför ett antagande av beslutet om inrättandet av andra etappen av flyktingfonden under andra halvåret 2004, tidsplanen för den första fleråriga programplaneringen 2005-2007. Den föreskriver och fastställer också uttryckligen en tidsgräns för att utse ansvariga myndigheter i medlemsstaterna.

Artikel 29

Artikeln innehåller, som en övergångsbestämmelse inför ett antagande av beslutet om inrättandet av andra etappen av flyktingfonden under andra halvåret 2004, tidsplanen för det första årliga programmet 2005. Den föreskriver också uttryckligen att medlemsstaterna skall översända en beskrivning av de förvaltnings- och kontrollsystem som skall genomföras (artikel 35.3 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen).

Artikel 30

I artikeln föreskrivs att det här beslutet skall ses över när perioden på sex år har löpt ut.

Artikel 31

Beslutets adressater.

2004/0032 (CNS)

Förslag till RÅDETS BESLUT om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2005-2010

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 63.2 b i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [7],

[7] EGT C [...] [... ], s. [...]

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [8],

[8] EGT C [...] [... ], s. [...]

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [9],

[9] EGT C [...] [... ], s. [...]

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [10], och

[10] EGT C [...] [... ], s. [...]

av följande skäl:

(1) Utarbetandet av en gemensam asylpolitik och en gemensam europeisk asylordning är ett grundläggande inslag i Europeiska unionens målsättning att gradvis upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, öppet för alla som av omständigheterna tvingas att söka skydd inom Europeiska unionen.

(2) Genomförandet av en sådan politik bör bygga på solidaritet mellan medlemsstaterna och förutsätter att det finns mekanismer som kan främja en balans mellan medlemsstaternas ansträngningar för att ta emot flyktingar och fördrivna personer och bära följderna av detta. I detta syfte inrättades Europeiska flyktingfonden för perioden 2000 till 2004.

(3) Man bör fortsätta på den inslagna vägen och inrätta Europeiska flyktingfonden för perioden 2005-2010, för att fortsätta att bygga på denna solidaritet mellan medlemsstaterna, mot bakgrund av hur gemenskapslagstiftningen har utvecklats på asylområdet, och med beaktande av de erfarenheter man har från genomförandet av första etappen av flyktingfonden 2000-2004.

(4) För att skydda rättigheterna för personer som behöver internationellt skydd är det nödvändigt att stödja medlemsstaternas ansträngningar för att säkerställa att flyktingar och fördrivna personer tas emot på lämpligt sätt, att asylförfarandena är rättvisa och effektiva samt att asylsystemen förbättras.

(5) Ett av Genèvekonventionens mål är att personer som åtnjuter internationellt skydd skall integreras i samhället i det land där de har bosatt sig. Det är nödvändigt att dessa personer får del av värderingarna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt de rättigheter och skyldigheter som hör till unionsmedborgarskapet. Därför bör medlemsstaternas insatser för att främja social, ekonomisk och kulturell integration stödjas, eftersom sådana insatser bidrar till att förverkliga ett av gemenskapens grundläggande mål enligt artikel 2 och artikel 3.1 k i fördraget, nämligen att stärka och bevara ekonomisk och social sammanhållning.

(6) Det ligger i såväl medlemsstaternas som de berörda personernas intresse att flyktingar och fördrivna personer som tillåts bosätta sig på medlemsstaternas territorium får möjlighet att försörja sig genom eget arbete.

(7) Varken de åtgärder som omfattas av strukturfondsbidrag eller övriga gemenskapsåtgärder beträffande utbildning och yrkesutbildning är i sig tillräckliga för att främja integrationen och särskilda åtgärder som gör det möjligt för flyktingar och fördrivna personer att komma i fullt åtnjutande av de program som genomförs bör därför stödjas.

(8) Konkret stöd behövs för att skapa eller förbättra förutsättningarna för de flyktingar och fördrivna personer som så önskar att fatta informerade beslut om att lämna medlemsstaternas territorium och att återvända till sitt ursprungsland.

(9) Det är nödvändigt att i praktiken pröva nyskapande insatser eller insatser av gemenskapsintresse på detta område och att stödja ett utbyte mellan medlemsstaterna för att identifiera och använda de effektivaste metoderna.

(10) Det är lämpligt att inrätta en finansiell reserv för genomförande av brådskande åtgärder vid massiv tillströmning av flyktingar som söker tillfälligt skydd i enlighet med rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta. [11]

[11] EGT L 212, 7.8.2001, s. 12.

(11) För att effektivt, inriktat och proportionerligt genomföra den ekonomiska solidariteten och för att ta hänsyn till erfarenheterna från Europeiska flyktingfondens verksamhet 2000-2004, är det lämpligt att anta en delad förvaltning och att fastställa kommissionens och medlemsstaternas respektive ansvar. I detta sammanhang är det nödvändigt att föreskriva att lämpliga nationella strukturer skall utses och att deras uppgifter skall fastställas.

(12) Europeiska flyktingfondens stödåtgärder blir effektivare och mer målinriktade om medfinansieringen av de stödberättigade insatserna grundas på två strategiska fleråriga programplaneringar och på ett årligt arbetsprogram från varje medlemsstat utifrån dess situation och konstaterade behov också utifrån utvecklingen av den gemensamma europeiska asylordningen.

(13) Det är rimligt att fördela resurserna i förhållande till den börda som respektive medlemsstat bär till följd av sina ansträngningar för att ta emot flyktingar och fördrivna personer.

(14) De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter. [12]

[12] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(15) Medlemsstaternas decentraliserade genomförande av insatserna bör ge tillräckliga garantier för den närmare utformningen och kvaliteten på genomförandet, resultatet av insatserna och utvärderingen därav samt en sund ekonomisk förvaltning och kontroll av denna.

(16) Ett sätt att säkerställa att Europeiska flyktingfonden är ändamålsenlig är en effektiv uppföljning. Formerna för denna uppföljning bör fastställas.

(17) Utan att det påverkar kommissionens befogenheter beträffande ekonomisk kontroll bör medlemsstaterna och kommissionen upprätta ett samarbete inom detta område.

(18) Medlemsstaternas ansvar för att vidta rättsliga åtgärder och göra korrigeringar vid oegentligheter och överträdelser bör fastslås, och så bör också ske med avseende på kommissionens motsvarande ansvar om medlemsstaterna underlåter att fullgöra sina skyldigheter.

(19) Effektiviteten hos och verkningarna av de insatser som Europeiska flyktingfonden stödjer är även avhängiga av den utvärdering som sker av dem, och det bör föreskrivas att medlemsstaternas och kommissionens befogenheter i detta avseende skall anges, liksom de metoder som garanterar utvärderingens tillförlitlighet.

(20) Insatserna bör utvärderas så att deras verkan kan ses över och bedömas efter halva tiden. Utvärderingen bör integreras i uppföljningen av insatserna.

(21) I enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget kan målen för de planerade insatserna, nämligen att visa solidaritet mellan medlemsstaterna genom att åstadkomma en rättvis fördelning av medlemsstaternas ansträngningar för att ta emot flyktingar och fördrivna personer i ljuset av utvecklingen av gemenskapsrätten inom asylområdet, inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, och de kan därför på grund av insatsernas omfattning eller verkningar bättre uppnås på gemenskapsnivå. I enlighet med proportionalitetsprincipen i ovannämnda artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de målen.

(22) Enligt artiklarna 1 och 2 i det protokoll om Danmarks ställning som fogats till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen deltar inte Danmark i antagandet av detta beslut och är därför inte bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

MÅL OCH UPPGIFTER

Artikel 1

Inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2005-2010 och fondens mål

1. Genom detta beslut inrättas Europeiska flyktingfonden för perioden från den 1 januari 2005 till den 31 december 2010, nedan kallad "fonden".

2. Fonden skall stödja och uppmuntra medlemsstaternas insatser för att ta emot flyktingar och fördrivna personer och bära följderna av detta, genom att medfinansiera insatser som föreskrivs i det här beslutet, med hänsyn tagen till gemenskapslagstiftningen inom området.

Artikel 2

Finansiella bestämmelser

1. Budgetmyndigheten skall bevilja de årliga anslagen för fonden inom ramen för budgetplanen.

2. Under budgetförfarandet för 2008 kommer kommissionen att senast den 1 maj 2007 rapportera om beloppet för 2008-2010 är lämpligt i förhållande till den nya budgetplanen. I förekommande fall kommer kommissionen att vidta de åtgärder under budgetförfarandet 2008-2010 som är nödvändiga för att de årliga anslagen skall stämma överens med budgetplanen.

Artikel 3

Målgrupper för insatserna

Målgrupperna enligt detta beslut skall omfatta följande:

(1) Medborgare i tredje land eller statslösa personer med sådan rättslig ställning som anges i Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 angående flyktingars rättsliga ställning och dess protokoll från 1967 och som har tillstånd att såsom flyktingar vistas i någon av medlemsstaterna;

(2) Medborgare i tredje land eller statslösa personer i behov av internationellt skydd som har tillåtits resa in i en av medlemsstaterna enligt bestämmelserna om vidarebosättningsprogram;

(3) Medborgare i tredje land eller statslösa personer som åtnjuter subsidiärt skydd i enlighet med direktiv [...];

(4) Medborgare i tredje land eller statslösa personer som har ansökt om att beviljas en av de former av skydd som beskrivs i punkterna 1 och 3;

(5) Medborgare i tredje land eller statslösa personer som åtnjuter en av de former av tillfälligt skydd som avses i direktiv 2001/55/EG.

Artikel 4

Insatser

1. Fonden skall stödja insatser som genomförs i medlemsstaterna angående

a) mottagningsförhållanden och handläggning av asylärenden;

b) integration av personer som avses i artikel 3, vars vistelse i medlemsstaten är långvarig och/eller stadigvarande;

c) frivilligt återvändande för personer som avses i artikel 3, förutsatt att dessa personer inte har fått nytt medborgarskap eller lämnat medlemsstatens territorium.

2. Utan att det påverkar tillämpningen av andra rättsakter som kan komma att antas senare, särskilt vad gäller handläggning av asylärenden, ställning som flykting, subsidiärt skydd och ställning som varaktigt bosatt, skall insatserna som avses i punkt 1 särskilt stödja genomförandet av bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 2725/2000, [13] rådets förordning (EG) nr 343/2003 [14] samt rådets direktiv 2001/55/EG, [15] 2003/9/EG [16] och 2003/86/EG [17].

[13] EGT L 316, 15.12.2000, s. 1.

[14] EGT L 50, 25.2.2003, s. 1.

[15] EGT L 212, 7.8.2001, s. 12.

[16] EGT L 31, 6.2.2003, s. 18.

[17] EGT L 251, 3.10.2003, s. 12.

3. I insatserna skall hänsyn tas till kön och till de mest utsatta personernas särskilda behov, även sådana personer som har utsatts för tortyr eller omänsklig och förnedrande behandling, samt barnets bästa. De insatser som föreskrivs i punkt 1 a, b och c kan omfattas av kombinerade projekt.

Artikel 5

Nationella insatser för mottagningsförhållanden och handläggning av asylförfaranden som kan få bidrag

Särskilt följande insatser för mottagningsförhållanden och handläggning av asylärenden kan få bidrag från fonden:

- Infrastruktur eller inkvartering;

- Materiellt bistånd, hälsovård och psykologisk vård;

- Socialt bistånd, information eller hjälp i administrativa förfaranden;

- Juridiskt och språkligt bistånd;

- Utbildning, språkutbildning, integrering på arbetsmarknaden;

- Effektivare och bättre handläggning av asylärenden;

- Arrangemang runt första mottagandet och förvaltning i medlemsstaterna för personer som har mottagits enligt vidarebosättningsprogram;

- Information till värdlandets befolkning.

Artikel 6

Nationella insatser för integration som kan få bidrag

Bland andra följande insatser för social integration i den medlemsstat där personer som avses i artikel 4.1 b samt deras familjer har bosatt sig, kan få bidrag från fonden:

- Socialt bistånd såsom bostäder, försörjningsmöjligheter samt hälsovård och psykologiskt stöd;

- Målgruppernas anpassning till samhället i medlemsstaten, även på det sociokulturella området, liksom att de får del av värderingarna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt de rättigheter och skyldigheter som hör till unionsmedborgarskapet;

- Insatser för att främja målgruppernas deltagande i det medborgerliga och kulturella samhällslivet;

- Utbildning, yrkesutbildning, erkännande av kvalifikationer och examina;

- Insatser som syftar till att göra personerna i målgrupperna självständiga, även på det ekonomiska området;

- Insatser som syftar till att integrera målgrupperna, där lokala myndigheter, unionsmedborgare, sammanslutningar av flyktinggrupper deltar, till exempel genom frivilligarbete, fadderverksamhet, och deltagande av yrkessammanslutningar eller fackliga organisationer.

Artikel 7

Nationella insatser för frivilligt återvändande som kan få bidrag

Följande insatser för frivilligt återvändande kan få bidrag från fonden:

- Information och rådgivning om insatser eller program för frivilligt återvändande;

- Information om situationen i ursprungsländerna eller ursprungsregionerna;

- Allmän utbildning, yrkesutbildning, hjälp till återanpassning;

- Insatser från sammanslutningar av personer från ett visst land eller en viss region som är bosatta i Europeiska unionen och som främjar frivilligt återvändande för personer som avses i det här beslutet.

Artikel 8

Gemenskapsinsatser

1. Förutom de insatser som avses i artiklarna 5, 6 och 7 får fonden, på kommissionens initiativ och med högst 10 procent av fondens tillgängliga medel, finansiera insatser på asylområdet och åtgärder för flyktingar och fördrivna personer, som är nyskapande eller av intresse för hela gemenskapen i enlighet med punkt 2.

2. Gemenskapsinsatser som kan få bidrag gäller framförallt följande:

a) Främjande av gemenskapssamarbete i genomförandet av gemenskapslagstiftningen och god praxis;

b) Stöd till inrättande av nätverk för gränsöverskridande samarbete som underlättar utbyte av kunskap och god praxis;

c) Stöd till nyskapande pilotprojekt, som grundas på gränsöverskridande partnerskap som utformats för att stimulera innovation och höja kvaliteten i asylpolitiken;

d) Stöd till gränsöverskridande sensibiliseringsprojekt, riktade till målgrupperna om asylpolitiken och situationen för de personer som avses i artikel 3;

e) Stöd till användning av informationsteknik och kommunikation.

Artikel 9

Brådskande åtgärder

1. Om mekanismerna för tillfälligt skydd i rådets direktiv 2001/55/EG träder i funktion, skall fonden, utöver de insatser som avses i artikel 4 och som komplement till dem, finansiera brådskande åtgärder till förmån för medlemsstaterna.

2. Brådskande åtgärder som kan få bidrag omfattar följande insatser:

a) Mottagande och inkvartering;

b) Tillhandahållande av förnödenheter, däribland livsmedel och kläder;

c) Medicinskt, psykologiskt eller annat bistånd;

d) Personal- och administrationskostnader för att ta emot de berörda personerna och vidta de brådskande åtgärderna;

e) Logistik- och transportkostnader.

KAPITEL II

GENOMFÖRANDE OCH FÖRVALTNING

Artikel 10

Genomförande

Kommissionen skall ansvara för genomförandet av detta beslut och för att anta varje annan bestämmelse som är nödvändig för tillämpningen av det.

Artikel 11

Kommissionens och medlemsstaternas ansvar

1. Följande åligger kommissionen:

a) Anta riktlinjer om prioriteringarna i de fleråriga programmen som avses i artikel 14 och meddela medlemsstaterna vilka de vägledande ekonomiska anslagen från fonden är;

b) Säkerställa, såsom ansvarig för genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget att det i medlemsstaterna finns väl fungerande förvaltnings- och kontrollsystem så att gemenskapens medel används korrekt och effektivt. Dessa kontroller skall bland annat omfatta en förhandskontroll av verifikationer och på platsen av de genomförandeförfaranden, kontrollsystem, bokföringssystem och förfaranden för upphandling och beviljande av bidrag som de ansvariga myndigheterna har inrättat. Om förfaranden eller system förändras väsentligt skall kommissionen göra alla nödvändiga undersökningar.

c) Genomföra de gemenskapsinsatser som avses i artikel 8.

2. Följande åligger medlemsstaterna:

a) Ansvara för att genomföra nationella insatser som får bidrag från fonden genom att vidta de åtgärder som behövs för att se till att fonden fungerar effektivt på nationell nivå och genom att samverka med alla berörda parter inom asylområdet i enlighet med nationell praxis;

b) Inrätta en lämplig struktur, den ansvariga myndigheten för Europeiska flyktingfonden, för att sköta de nationella insatser som får bidrag av fonden i enlighet med tillämplig gemenskapslagstiftning och principen om en sund ekonomisk förvaltning;

c) I första hand ansvara för den ekonomiska kontrollen av insatserna och garantera att förvaltnings- och kontrollsystemen genomförs så att gemenskapsmedlen används effektivt och korrekt samt överlämna en beskrivning av dessa system till kommissionen;

d) Intyga att de utgiftsdeklarationer som lämnas in till kommissionen är tillförlitliga och säkerställa att de härrör från redovisningssystem som är grundade på kontrollerbara verifikationer;

e) Samarbeta med kommissionen för insamlingen av de statistiska uppgifter som är nödvändiga för genomförandet av artikel 16.

1. Kommissionen i samarbete med medlemsstaterna:

a) Säkerställa att resultaten av de insatser som genomförts under flyktingfonden 2000-2004 och uppgifter om vilka insatser som skall genomföras 2005-2010 sprids;

b) Se till att på lämpligt sätt informera om, ge publicitet till och följa upp fondens insatser;

c) Säkerställa övergripande samstämmighet och komplementaritet med övrig gemenskapspolitik, gemenskapsinstrument och relevanta gemenskapsinsatser.

Artikel 12

Ansvariga myndigheter

1. Medlemsstaterna skall utse en ansvarig myndighet som ensam skall svara för kontakterna med kommissionen. Denna myndighet kan vara staten, ett nationellt offentligt organ, eller en privaträttslig enhet som omfattas av medlemsstatens lagstiftning och som har en uppgift inom den offentliga sektorn. Om medlemsstaten utser en annan ansvarig myndighet än staten, skall medlemsstaten fastställa alla bestämmelser om sina förbindelser med denna myndighet och myndighetens förbindelser med kommissionen.

2. Den instans som utses till ansvarig myndighet skall uppfylla följande minimivillkor:

(a) Instansen skall vara en juridisk person, utom i de fall då den ansvariga myndigheten utgörs av en förvaltningsenhet i medlemsstaten;

(b) Den skall ha en infrastruktur som gör att den lätt kan kommunicera med många olika användare och med de ansvariga myndigheterna i andra medlemsstater och med kommissionen;

(c) Den skall verka i en administrativ miljö där den kan utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt och undvika alla jävssituationer;

(d) Den skall kunna tillämpa förvaltningsbestämmelserna för medel som har fastställts på gemenskapsnivå;

(e) Den skall ha en ekonomisk och administrativ kapacitet som är anpassad till storleken på de gemenskapsmedel den skall förvalta;

(f) Den skall ha personal med sådana språk- och yrkeskunskaper som krävs för administrativt och ekonomiskt arbete inom ramen för internationellt samarbete.

3. Medlemsstaten skall säkerställa en tillräcklig finansiering av den ansvariga myndigheten så att denna kan uppfylla sina uppgifter korrekt och utan avbrott under 2005-2010.

4. De ansvariga myndigheterna skall bland annat utföra följande uppgifter:

(a) Samråda med berörda parter inför upprättandet av den fleråriga programplaneringen, till exempel icke-statliga organisationer, lokala myndigheter, behöriga internationella organisationer och arbetsmarknadens parter;

(b) Anordna och utlysa anbudsinfordringar och förslagsinfordringar;

(c) Anordna urvalsförfaranden och tilldelningsförfaranden för medfinansiering från fonden, med hänsyn till principerna om insyn, likabehandling och förbudet mot kumulering;

(d) Garantera samstämmighet och komplementaritet mellan medfinansiering från fonden och finansiering för relevanta nationella finansiella instrument och gemenskapsinstrument;

(e) Sköta administration, avtalsmässiga och ekonomiska aspekter på förvaltningen av insatserna;

(f) Informera och sprida resultat;

(g) Följa upp och utvärdera åtgärden;

(h) Sköta samarbetet och förbindelserna med kommissionen och med de ansvariga myndigheterna i övriga medlemsstater.

5. De ansvariga myndigheternas verksamhet i samband med förvaltningen av de insatser som genomförs i medlemsstaterna får finansieras via det tekniska och administrativa stöd som anges i artikel 17.

6. Kommissionen skall, enligt det förfarande som avses i artikel 13.2, anta bestämmelser om förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna, och bestämmelser om administrativ och ekonomisk förvaltning av de nationella insatser som medfinansieras av fonden.

Artikel 13

Kommitté

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.

3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

KAPITEL III

PROGRAMPLANERING

Artikel 14

Fleråriga program

1. Medlemsstaternas insatser skall genomföras under två treåriga programperioder (2005-2007 och 2008-2010).

2. På grundval av de riktlinjer om prioriteringarna i de fleråriga programmen och de vägledande finansiella anslag som meddelas av kommissionen och avses i artikel 11.1, skall varje medlemsstat lägga fram ett utkast till flerårigt program för varje programperiod som bland annat innehåller följande:

(a) En beskrivning av den aktuella situationen i medlemsstaten i fråga om mottagningsförhållanden, handläggning av asylärenden, integration och frivilligt återvändande för de personer som avses i artikel 3;

(b) En analys av behoven i den berörda medlemsstaten i fråga om mottagande, handläggning av asylärenden, integration och frivilligt återvändande samt angivande av verksamhetsmål för att tillgodose dessa behov under programperioden;

(c) En lämplig strategi och prioriteringsordning för att uppnå dessa mål med beaktande av det samråd med berörda parter som föreskrivs i artikel 12.4, samt en kortfattad beskrivning av de insatser som planeras på de prioriterade områdena;

(d) En översikt av samstämmigheten med andra insatser på regional och nationell nivå samt gemenskapsnivå;

(e) En vägledande finansieringsplan där man för varje mål och år anger fondens planerade bidrag samt det totala beloppet för offentlig och privat medfinansiering.

3. Medlemsstaterna skall lämna in sitt utkast till flerårigt program till kommissionen senast fyra månader efter kommissionens meddelande om riktlinjer och vägledande finansiella anslag för den aktuella perioden.

4. Kommissionen skall enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 13.2 godkänna de fleråriga programmen senast tre månader efter det att de mottagits, efter att ha prövat ansökningarna, bland annat mot bakgrund av de handlingslinjer som fastställts i riktlinjerna.

Artikel 15

Årsprogram

1. De fleråriga program som har godkänts av kommissionen skall genomföras med hjälp av årliga arbetsprogram.

2. Kommissionen skall senast den 1 juli varje år meddela medlemsstaterna vilka belopp enligt beräkningsmetoderna i artikel 16 som kan komma att tilldelas dem för påföljande år från de sammanlagda budgetanslag som anslås i samband med det årliga budgetförfarandet.

3. Medlemsstaterna skall senast den 1 november varje år till kommissionen överlämna ett förslag till årsprogram för påföljande år, som upprättats i enlighet med det godkända fleråriga programmet och som bland annat omfattar följande:

(a) Formerna för urval av de insatser som skall finansieras genom årsprogrammet;

(b) En beskrivning av de uppgifter som skall utföras av den ansvariga myndigheten för att genomföra årsprogrammet;

(c) Den planerade fördelningen av fondens bidrag mellan de olika insatserna inom programmet och det belopp som begärs för det tekniska och administrativa stöd som avses i artikel 17 för att genomföra årsprogrammet.

4. Kommissionen skall granska medlemsstatens förslag, bland annat med hänsyn till det slutliga belopp som tilldelats fonden vid budgetförfarandet, och fatta beslut om fondens medfinansiering senast den 1 mars det aktuella året. I beslutet skall anges det belopp som tilldelats medlemsstaten och under vilken period utgifterna är bidragsberättigande.

Artikel 16

Årlig fördelning av medel för de insatser som avses i artiklarna 5, 6 och 7 och som genomförs i medlemsstaterna

1. Varje medlemsstat skall tilldelas det fasta beloppet 300 000 euro från fondens årliga tilldelning. Detta belopp är fastställt till 500 000 euro per år för åren 2005, 2006 och 2007 till de stater som ansluter sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004.

2. Återstoden av de årliga tillgängliga medlen skall fördelas proportionellt mellan medlemsstaterna enligt följande:

a) 35 procent i förhållande till det antal personer som tagits emot under de tre föregående åren och som hör till någon av de kategorier som anges i artikel 3.1, 3.2 och 3.3.

b) 65 procent i förhållande till det antal personer som avses i artikel 3.4 och 3.5 och som anlänt under de tre föregående åren.

3. Referenstalen skall utgöras av de senast fastställda siffrorna från Europeiska gemenskapens statistikkontor, i enlighet med gemenskapslagstiftningen om insamling och analys av statistik på asylområdet.

Artikel 17

Tekniskt och administrativt stöd

En del av den årliga medfinansiering som beviljas en medlemsstat kan avsättas för tekniskt och administrativt stöd för att förbereda, följa upp och utvärdera insatserna.

Det årliga belopp som anslås till tekniskt och administrativt stöd får inte överstiga 5 procent av den sammanlagda årliga medfinansiering som beviljas en medlemsstat, plus 30.000 euro.

Artikel 18

Särskilda bestämmelser för brådskande åtgärder

1. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om sina behov och lägga fram en plan för hur de brådskande åtgärder som avses i artikel 9 skall genomföras, tillsammans med en beskrivning av de planerade insatserna och av de organ som skall ansvara för genomförandet.

2. Det ekonomiska stödet från fonden till de brådskande åtgärder som avses i artikel 9 skall vara begränsat till sex månader och får inte överstiga 80 procent av kostnaden för varje enskild åtgärd.

3. Tillgängliga medel skall fördelas mellan medlemsstaterna i förhållande till hur många personer i varje medlemsstat som åtnjuter det tillfälliga skydd som avses i artikel 9.1.

4. Artikel 19.1, 19.2, artikel 20 och artiklarna 22-25 skall tillämpas.

KAPITEL IV

EKONOMISK FÖRVALTNING OCH KONTROLL

Artikel 19

Finansieringsstruktur

1. Fondens ekonomiska stöd skall utgöras av icke-återbetalningspliktiga bidrag.

2. De insatser som medfinansieras av fonden kan inte få bidrag från andra delar av gemenskapsbudgeten.

3. Anslagen från fonden skall komplettera medlemsstaternas offentliga eller motsvarande utgifter för insatser och åtgärder som omfattas av beslutet.

4. Gemenskapens bidrag till insatserna får inte överstiga

a) 50 procent av totalkostnaden för en särskild insats när det gäller sådana insatser som genomförs i medlemsstaterna och som avses i artiklarna 5, 6 och 7. Andelen får höjas till 60 procent för insatser som är särskilt nyskapande eller som omfattas av gränsöverskridande partnerskap och till 75 procent i de medlemsstater som omfattas av Sammanhållningsfonden;

b) 80 procent av totalkostnaden för en särskild insats i samband med ansökningsomgångar för sådana gemenskapsinsatser som avses i artikel 8.

5. Gemenskapsbidragen till projekt via fonden skall i allmänhet beviljas för en period av högst tre år, under förutsättning att en regelbunden översyn av uppnådda resultat görs.

Artikel 20

Rätt till bidrag

1. Utgifterna skall motsvara betalningar som utförts av de slutliga bidragsmottagarna och styrkts med betalda fakturor eller motsvarande handlingar.

2. En utgift är endast berättigad till bidrag från fonden om den faktiskt har betalats tidigast den 1 januari det år som det kommissionsbeslut om medfinansiering som avses i artikel 15.4 hänför sig till.

3. Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 13.2 fastställa regler om vilka utgifter som är bidragsberättigande i samband med sådana insatser som genomförs i medlemsstaterna som avses i artiklarna 5, 6 och 7 och medfinansieras av fonden.

Artikel 21

Åtaganden

Gemenskapens budgetåtaganden skall göras årligen på grundval av det kommissionsbeslut om medfinansiering som avses i artikel 15.4.

Artikel 22

Betalningar

1. Kommissionen skall betala bidraget från fonden till den ansvariga myndigheten i enlighet med motsvarande budgetåtaganden.

2. En förhandsfinansiering på 50 procent av beloppet i kommissionens årliga beslut om medfinansiering av fonden skall utbetalas till medlemsstaten inom 60 dagar efter antagandet av beslutet om medfinansiering.

3. En andra förhandsfinansiering skall utbetalas inom tre månader efter det att kommissionen har godkänt rapporten om genomförandet av det årliga arbetsprogrammet och en utgiftsdeklaration som visar att utgifterna motsvarar minst 70 procent av det första förhandsfinansieringsbeloppet. Kommissionens andra utbetalning i förhandsfinansiering får inte överstiga 50 procent av det totala anslaget i beslutet om medfinansiering eller, under alla omständigheter, skillnaden mellan de gemenskapsmedel som medlemsstaten faktiskt använt till de insatser som valts ut inom ramen för årsprogrammet och det första utbetalade förhandsfinansieringsbeloppet.

4. Slutbetalningen, eller begäran om återbetalning av förhandsfinansieringsbelopp som överstiger de slutliga utgifter som godkänts för fonden, skall ske inom tre månader efter kommissionens godkännande av den slutliga genomföranderapporten och den deklaration av de slutliga utgifterna för årsprogrammet som avses i artiklarna 23.3 och 27.2.

Artikel 23

Utgiftsdeklarationer

1. Den ansvariga myndigheten skall i samband med varje utgiftsdeklaration avge en försäkran till kommissionen om att de nationella genomförandeprogrammen förvaltas i enlighet med all tillämplig gemenskapslagstiftning och att medlen används enligt principerna om en sund ekonomisk förvaltning.

2. Utgiftsdeklarationerna skall intygas av en instans eller ett organ som är oberoende av den ansvariga myndigheten.

3. Inom nio månader efter den dag som fastställts i beslutet om medfinansiering av utgifterna skall den ansvariga myndigheten överlämna en slutlig utgiftsdeklaration till kommissionen. Om ingen sådan sänds till kommissionen inom denna tidsfrist, avslutar kommissionen automatiskt programmet och frigör de anslag som avsatts till det.

Artikel 24

Medlemsstaternas kontroller och finansiella korrigeringar

1. Utan att det påverkar kommissionens ansvar för genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget skall ansvaret för den finansiella kontrollen av insatserna i första hand ligga hos medlemsstaterna. I detta syfte skall medlemsstaterna bland annat vidta följande åtgärder:

(a) Kontrollera ett lämpligt urval av insatser som utgör minst 10 procent av de totala bidragsberättigande utgifterna för varje årligt genomförandeprogram och en representativ provkarta på godkända insatser. Medlemsstaterna skall se till att sådana kontroller på lämpligt sätt hålls åtskilda från förfaranden för genomförande av insatser och därmed sammanhängande utbetalningar;

(b) Förebygga, upptäcka och beivra oegentligheter och underrätta kommissionen om dessa samt hålla kommissionen underrättad om hur administrativa och rättsliga förfaranden fortskrider;

(c) Samarbeta med kommissionen för att säkerställa att gemenskapens medel används enligt principerna om en sund ekonomisk förvaltning.

2. Medlemsstaterna skall göra de finansiella korrigeringar som är nödvändiga i samband med den konstaterade oegentligheten med hänsyn till om det rör sig om en enskild eller en systematisk oegentlighet. De finansiella korrigeringarna innebär en indragning av hela eller delar av fondens bidrag till de berörda insatserna och leder till dröjsmålsränta enligt den sats som föreskrivs i artikel 25.4 om bidraget inte återbetalats inom den tidsfrist som fastställts av medlemsstaten.

3. Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 13.2 fastställa regler och förfaranden avseende medlemsstaternas finansiella korrigeringar i samband med sådana insatser som genomförs i medlemsstaterna och som avses i artiklarna 5, 6 och 7 och medfinansieras av fonden.

Artikel 25

Kommissionens kontroller och finansiella korrigeringar

1. Utan att det påverkar revisionsrättens befogenheter eller de kontroller som utförs av medlemsstaterna i enlighet med nationella lagar och andra författningar, får kommissionens tjänstemän eller andra företrädare för kommissionen med minst en arbetsdags varsel utföra kontroller på platsen, inklusive stickprovskontroller, beträffande insatser och projekt som finansieras av fonden samt av förvaltnings- och kontrollsystem. Kommissionen skall underrätta den berörda medlemsstaten för att få all hjälp som behövs. Tjänstemän eller andra företrädare för medlemsstaten får delta i dessa kontroller.

Kommissionen får begära att den berörda medlemsstaten utför en kontroll på platsen för att kontrollera korrektheten i en eller flera transaktioner. Tjänstemän eller andra företrädare för kommissionen får delta i dessa kontroller.

2. Om kommissionen, efter att ha slutfört de nödvändiga kontrollerna, finner att en medlemsstat inte har uppfyllt de förpliktelser som åligger den enligt artikel 24, skall kommissionen tillfälligt hålla inne förhandsfinansieringen eller slutbetalningen avseende fondens medfinansiering av årsprogrammen i följande fall:

(a) Om en medlemsstat inte utför verksamheten på det sätt som överenskommits i beslutet om medfinansiering.

(b) Om en del av eller hela fondens medfinansiering av en eller flera insatser inte är motiverad.

(c) Om förvaltnings- eller kontrollsystemen är behäftade med allvarliga brister som kan leda till systembetingade oegentligheter.

I dessa fall skall kommissionen med angivande av sina skäl begära att medlemsstaten lämnar sina synpunkter och i förekommande fall göra eventuella korrigeringar inom en fastställd tidsfrist.

3. Om ingen överenskommelse nåtts och medlemsstaten inte har gjort korrigeringarna vid utgången av den tidsfrist som kommissionen fastställt och med hänsyn till eventuella synpunkter kan kommissionen inom tre månader besluta att

(a) reducera förhandsfinansieringen eller slutbetalningen, eller;

(b) dra in hela eller delar av fondens bidrag till de berörda insatserna.

Om det inte fattas något beslut om att handla i enlighet med punkterna a eller b skall de löpande utbetalningarna återupptas omedelbart.

4. Belopp som har tagits emot orättmätigt skall betalas tillbaka till kommissionen. Om beloppet inte återbetalats inom den tidsfrist som fastställts av kommissionen beläggs beloppet med dröjsmålsränta enligt den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar vid större refinansieringstransaktioner i euro, med tillägg av tre och en halv punkt. Höjningen skall beräknas utifrån den räntesats som gäller den första dagen i den månad då betalningsfristen löper ut enligt offentliggörandet i Europeiska unionens tidning, C-serien.

5. Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 13.2 fastställa regler och förfaranden avseende kommissionens finansiella korrigeringar i samband med sådana insatser som genomförs i medlemsstaterna och som avses i artiklarna 5, 6 och 7 och medfinansieras av fonden.

KAPITEL V

TILLSYN, UTVÄRDERING OCH RAPPORTER

Artikel 26

Tillsyn och utvärdering

1. Kommissionen skall regelbundet utöva tillsyn över fonden i samarbete med medlemsstaterna.

2. Kommissionen skall tillsammans med medlemsstaterna regelbundet utvärdera hur relevanta, effektiva och verkningsfulla insatserna inom fonden har varit i förhållande till de mål som avses i artikel 1. Utvärderingen skall också avse komplementariteten mellan fondens insatser och insatser som genomförs i enlighet med annan relevant gemenskapspolitik och andra relevanta gemenskapsinstrument och gemenskapsåtgärder.

Artikel 27

Rapporter

1. Den ansvariga myndigheten i varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som behövs för att följa upp och utvärdera insatserna.

För detta ändamål skall de överenskommelser och kontrakt som den ansvariga myndigheten ingår för att genomföra insatserna innehålla en skyldighet att regelbundet lämna in en detaljerad redogörelse för genomförandet av insatsen och om förverkligandet av målen för den.

2. Inom nio månader efter den dag då utgifterna upphör att vara bidragsberättigande enligt medfinansieringsbeslutet för varje årsprogram, skall den ansvariga myndigheten överlämna en slutlig rapport om genomförandet av insatserna till kommissionen tillsammans med den slutliga utgiftsdeklaration som föreskrivs i artikel 23.3.

3. Medlemsstaterna skall överlämna följande till kommissionen:

(a) Senast den 31 december 2006 : en utvärdering av genomförandet av de insatser som medfinansierats av fonden;

(b) Senast den 30 juni 2009 och den 30 juni 2012: en utvärdering av resultaten och effekterna av de insatser som medfinansierats av fonden.

4. Kommissionen skall till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén överlämna följande:

(a) Senast den 30 april 2007: en delrapport om uppnådda resultat och de kvalitativa och kvantitativa aspekterna på genomförandet av fonden, eventuellt tillsammans med förslag på justeringar;

(b) Senast den 31 december 2009: en delutvärdering tillsammans med ett förslag om fondens fortsättning;

(c) Senast den 31 december 2012: en utvärdering i efterhand.

KAPITEL VI

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

Artikel 28

Flerårigt program 2005-2007

Med avvikelse från artikel 14 skall följande tidsplan gälla för genomförandet av den fleråriga programplaneringen för perioden 2005-2007:

(a) Senast den 31 januari 2005: kommissionen underrättar medlemsstaterna om riktlinjerna för programplaneringen och de vägledande finansiella anslag som tilldelats dem;

(b) Senast den 15 mars 2005: medlemsstaterna utser den nationella ansvariga myndighet som avses i artikel 12 och överlämnar det förslag till flerårig programplanering för perioden 2005-2007 som avses i artikel 14 till kommissionen;

(c) I enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 13.2 skall kommissionen godkänna de fleråriga programmen inom två månader efter det att den mottagit förslaget till flerårigt program.

Artikel 29

Program för 2005

Med avvikelse från artikel 15 skall följande tidsplan gälla för genomförandet av budgetåret 2005:

(a) Senast den 31 januari 2005: kommissionen underrättar medlemsstaterna om de belopp som de kan beräknas få;

(b) Senast den 1 juni 2005 : medlemsstaterna överlämnar det förslag till årsprogram som avses i artikel 15 till kommissionen; förslaget skall åtföljas av en översikt över de förvaltnings- och kontrollsystem som skall inrättas för att garantera att gemenskapens medel används på ett effektivt och korrekt sätt;

(c) Kommissionen skall anta besluten om medfinansiering inom två månader efter det att den mottagit förslaget till årsprogram, efter kontroll av de uppgifter som anges i artikel 11.1 b.

De utgifter som faktiskt har betalats mellan den 1 januari 2005 och dagen för antagandet av besluten om medfinansiering kan få stöd från fonden.

KAPITEL VII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 30

Översyn

Rådet skall på förslag av kommissionen göra en översyn av detta beslut senast den 31 december 2010.

Artikel 31

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

Politikområde(n): Rättsliga och inrikes frågor

Verksamhet (er) : Gemensam invandrings- och asylpolitik

åtgärdens beteckning: Europeiska flyktingfonden

1. BERÖRDA BUDGETPOSTER (nummer och beteckning)

18 03 03 - Europeiska flyktingfonden

18 03 04 - Katastrofinsatser vid massiv tillströmning av flyktingar

18 01 04 02 - Europeiska flyktingfonden - Administrativa utgifter

18 01 04 03 - Katastrofinsatser vid massiv tillströmning av flyktingar - Administrativa utgifter

2. ALLMÄNNA UPPGIFTER

2.1 Sammanlagda anslag för åtgärden (del B): 670,090 miljoner euro i åtagandebemyndiganden (Anslagen för perioden 2007-2010 är preliminära och skall vara förenliga med den ekonomiska planeringen inom budgetplanen efter 2006).

2.2 Tillämpningsperiod:

2005-2010

2.3 Flerårig total utgiftsberäkning:

a) Förfalloplan för åtagandebemyndiganden/betalningsbemyndiganden (finansiellt stöd) (se punkt 6.1.1)

Budgetrubrik 18 03 03 - Europeiska flyktingfonden

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

Budgetrubrik 18 03 04 - Katastrofinsatser vid massiv tillströmning av flyktingar (belopp som skall förses med beteckningen p.m.)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

b) Tekniskt och administrativt stöd och stödutgifter (se punkt 6.1.2)

18 01 04 02 - Europeiska flyktingfonden - Administrativa utgifter

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

18 01 04 03 - Katastrofinsatser vid massiv tillströmning av flyktingar - Administrativa utgifter (belopp som skall förses med beteckningen p.m.)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

c) Total budgetkonsekvens i form av personalutgifter och övriga administrativa utgifter(se punkterna 7.2 och 7.3.)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2.4 Förenlighet med den ekonomiska programplaneringen och budgetplanen

|x| Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering när det gäller anslagen för 2004-2006. Anslagen för perioden 2007-2010 är preliminära och skall vara förenliga med den ekonomiska planeringen inom budgetplanen efter 2006.

| | Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen,

| | i nödvändiga fall med stöd av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet.

2.5 Påverkan på inkomsterna

|x| Inkomsterna påverkas inte (gäller tekniska aspekter på genomförandet av en åtgärd)

ELLER

| | Inkomsterna påverkas enligt följande:

3. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER

>Plats för tabell>

4. RÄTTSLIG GRUND

Förslag till rådets beslut om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2005-2010; artikel 63.2 b i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

5. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH SKÄL FÖR ÅTGÄRDEN

5.1 Behovet av gemenskapsåtgärder

5.1.1 Mål för åtgärden

Genomförandet av en gemensam asylpolitik i enlighet med artikel 63 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, innebär bland annat genomförandet av åtgärder som skall främja "en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot flyktingar och fördrivna personer och bära följderna av detta".

Europeiska flyktingfonden, vars första etapp (2000-2004) inrättades i september 2000, är en mekanism för ekonomiskt stöd till medlemsstaternas insatser för att hjälpa asylsökande och flyktingar eller personer som beviljats eller ansökt om subsidiärt eller tillfälligt skydd. Stödet utdelas i proportion till den börda som medlemsstaterna måste bära, särskilt med hänsyn till hur många personer det rör sig om.

I enlighet med fördraget är fondens mål för perioden 2005-2010 att ge uttryck för principen om solidaritet mellan gemenskapen och medlemsstaterna i fråga om mottagande av asylsökande (mellan 350 000 och 400 000 personer per år), integration av personer som åtnjuter internationellt skydd inom Europeiska unionen (mellan 50 000 och 100 000 personer per år) och insatser för att främja frivilligt återvändande av skyddssökande personer eller asylsökande som fått avslag på sin ansökan (mellan 50 och 80 procent av fallen). Gemenskapslagstiftningen om asyl och utvidgningen kommer under denna period att leda till genomgripande strukturförändringar. Genomförandet av den andra etappen av Europeiska flyktingfonden bör framförallt åtföljas av uppfyllandet av gemenskapslagstiftningens mål i fråga om en gemensam asylpolitik (direktiv om mottagande av asylsökande [18], "Dublin II-förordningen" [19], direktiv om asylförfaranden [20], flyktingars rättsliga ställning och subsidiärt skydd [21]) samt, i ett senare skede, målet om en gemensam europeisk asylordning. Inom dessa ramar skall Europeiska flyktingfonden, i enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, göra det möjligt att utforma åtgärder i medlemsstaterna för att förbättra dessa personers situation och systemens effektivitet i fråga om mottagande av asylsökande och personer som söker skydd på EU:s territorium, integration av personer som åtnjuter någon form av internationellt skydd samt åtgärder för att främja dessa personers frivilliga återvändande.

[18] Rådets direktiv 2003/9/EG av den 27 januari 2003 om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna, EUT L 31, 6.2.2003, s.18.

[19] Rådets förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat, EUT L 50, 25.2.2003, s.1.

[20] Ändrat förslag till rådets direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus i medlemsstaterna, KOM(2002)326 slutlig, EGT C 291, 26.11.2002, s.143.

[21] Förslag till rådets direktiv om miniminormer för när medborgare i tredje land och statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning, KOM(2001)510 slutlig, EGT C 51 E, 26.2.2002, s.35.

Erfarenheterna från konflikten i före detta Jugoslavien och i Kosovo i slutet av 90-talet visar att det behövs en mekanism för katastrofstöd vid massiv tillströmning av fördrivna personer för att se till att de får ett effektivt och humant mottagande i enlighet med gemenskapslagstiftningen. [22]

[22] Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta, EGT L 212, 7.8.2001, s.12.

5.1.2 Åtgärder som vidtagits till följd av förhandsutvärderingar och efterhandsutvärderingar

Detta förslag till beslut om inrättande av den andra etappen av Europeiska flyktingfonden har upprättats efter en fördjupad konsekvensanalys. Den fördjupade konsekvensanalysen bygger dels på halvtidsutvärderingen av den första etappen av Europeiska flyktingfonden 2003, dels på ett offentligt samråd i samband med den konferens som anordnades av kommissionen den 30-31 oktober 2003. Konferensen hade över 350 deltagare som arbetar med asylpolitik (företrädare för nationella förvaltningar, icke-statliga organisationer, lokala och regionala organ, flyktingorganisationer osv.) i de 15 medlemsstaterna och de 10 anslutande länderna. Ett särskilt frågeformulär överlämnades dessutom till organisationer som arbetar med mottagande, integration och frivilligt återvändande av de grupper som flyktingfonden riktar sig till samt till nationella myndigheter som förvaltar flyktingfondens åtgärder på nationell nivå.

Resultaten av den fördjupade konsekvensanalysen bekräftade vissa antaganden från den första etappen av Europeiska flyktingfonden:

- Kriterier för fördelning av medel mellan medlemsstaterna, baserade på objektiva kriterier som återspeglar medlemsstaternas asnvarsbörda (antal personer som beviljats eller ansökt om någon form av internationellt skydd och som har registrerats under de tre föregående åren), tillsammans med en justeringsmekanism (fast belopp) för att exempelvis beakta den faktiska bördan (till exempel i förhållande till medlemsstatens befolkning, dess tillgångar och utvecklingen av dess nationella asylsystem).

- Att den förvaltningsmetod som används för att delegera vissa uppgifter till medlemsstaterna fungerar bra och är kostnadseffektiv: utvärdering av prioriteringar kopplade till utvärdering av nationella behov, urval av projekt och den ekonomiska förvaltningen av de bidragen till projekten.

- Att målgrupperna och åtgärderna är lämpliga: mottagande (inklusive asylprövningsförfarandets effektivitet och tillgången till det), integration av personer som åtnjuter skydd i medlemsstaten samt bättre möjligheter för asylsökande (även de som fått avslag) och flyktingar att återvända frivilligt.

Resultaten från halvtidsutvärderingen gjorde det också möjligt att utarbeta ett antal riktlinjer och förslag för att göra det finansiella instrumentet mer relevant, kraftfullt, effektivt och hållbart:

- En kraftig ökning av budgeten, så att instrumentet inte bara blir en symbol för gemenskapssolidariteten, utan också kan ge resultat och få verklig betydelse inte bara för målgrupperna, utan också för systemen. Ökningen motiveras dels av det ökade antalet asylsökande (en genomsnittlig ökning med 13 procent per år mellan 1998 och 2002), dels av flyktingfondens uppgift att stödja genomförandet av en gemensam asylpolitik (till exempel miniminormer för mottagande, asylförfaranden, rättigheter och förmåner för personer som åtnjuter skydd samt organiserade frivilliga återvändanden). De ökade anslagen till flyktingfonden bör göra det möjligt att förbättra situationen för de personer som söker eller åtnjuter internationellt skydd genom att man kan beakta hur tillströmningen av dessa personer utvecklas och täcka omedelbara behov. Enligt beräkningarna i halvtidsutvärderingen omfattade insatserna i den första etappen omkring 15 procent av målgruppen i fråga om mottagande, 10 procent i fråga om integration och 3 procent i fråga om återvändande. Målet för den andra etappen av fonden bör vara att öka effekterna på målgruppen till i genomsnitt 30 procent. Tack vare den föreslagna anslagsökningen bör man även kunna förbättra kvaliteten hos systemen och strukturerna och göra dem mer hållbara med hjälp av gemensamma normer. Halvtidsutvärderingen visar att effekterna på system och strukturer har varit betydande när de medel som anslagits till flyktingfonden utgjort ett komplement på mer än 10 procent till de nationella asylanslagen. Man måste dock ta hänsyn till att den strukturella utvecklingen av asylsystemen skiljer sig åt mellan medlemsstaterna. Europeiska flyktingfonden bör därför stödja de investeringar som är nödvändiga för att stärka mottagningskapaciteten och systemen i de nya medlemsstaterna i samband med genomförandet av den nya gemenskapslagstiftningen i fråga om asyl. Dessa länder kommer sannolikt att få se en ökad tillströmning av asylsökande. Bedömningen av medel bör även göras med tanke på att förbättra metoderna för programplanering och förvaltning av flyktingfonden i syfte att göra fonden så effektiv och verkningsfull som möjligt. Kommissionen anser att en gradvis ökning av anslagen upp till 150 miljoner euro per år från och med 2008 bör ge en rimlig möjlighet att uppfylla målen om solidaritet, komplementaritet och genomförande av gemenskapsnormerna för asyl.

- En mer strategisk planering för instrumentets användning där kommissionen borde få en större ledarroll, bland annat i beaktande av antagandet av gemenskapens regelverk för asylpolitiken.

- Behovet av att i kriterierna för fördelning av medel mellan medlemsstaterna inte bara beakta målgruppen, utan även behovet av att genomföra strukturella investeringar för att förbättra de nationella asylsystemens effektivitet, särskilt i de nya medlemsstaterna. I halvtidsutvärderingen analyserades fördelningen mellan utgifterna för att förbättra strukturer och system och utgifter för att stödja enskilda. Analysen visade att de sistnämnda utgifterna dominerar, vilket leder till risk för sårbarhet och resursbrist, särskilt när det gäller mottagande och integration. Med tanke på situationen i de nya medlemsstaterna bör förstärkningen av system och strukturer prioriteras inom den nya Europeiska flyktingfonden. Man bör påminna om att dessa typer av utgifter kräver större belopp än stödet till enskilda.

- En planering och en livslängd för projekten som gör resultaten mer användbara och hållbara. Detta kan ske med hjälp av fleråriga strategier, baserade på samråd (mellan nationella partner och mellan medlemsstaterna och kommissionen) som gör det möjligt att finansiera fleråriga strukturprojekt. Denna slutsats från halvtidsutvärderingen baseras på samråd mellan de viktigaste parterna i genomförandet av projekten. Den godkändes i samband med den fördjupade konsekvensanalysen som beskrivs ovan.

- I halvtidsutvärderingen granskades även gemenskapsåtgärderna i den aktuella flyktingfonden. Där konstaterades att det finns förbättringar att göra på området, men man framhöll också vikten och mervärdet av sådana åtgärder. Större tonvikt kommer därför att läggas på den gränsöverskridande dimensionen och mervärdet för gemenskapen, tack vare system för information och utbyte av erfarenheter och goda arbetsmetoder på gemenskapsnivå och ett ökat stöd till nyskapande gränsöverskridande projekt. Projekten bör ha en längre varaktighet (se ovan), men bör åtföljas av åtgärder för att sprida projektresultaten och se till att övergripande hänsyn tas till dem.

- Delegering av uppgifter till medlemsstaterna, med ett större gemenskapsdeltagande (gemensam ekonomisk och administrativ ram, gemensamma förvaltningsverktyg) för att garantera att åtgärderna genomförs enligt principen om sund ekonomisk förvaltning samtidigt som projekten kan genomföras under så gynnsamma förutsättningar som möjligt. Denna rekommendation framträder starkt i halvtidsutvärderingen, där samtliga tillfrågade efterlyste en mer aktiv gemenskapspolitik, trots att vissa kritiserade de tungrodda och långsamma förfarandena.

5.2 Planerad verksamhet och villkor för finansiering via budgeten

Europeiska flyktingfonden ger uttryck för principen om solidaritet och bördefördelning mellan gemenskapen och medlemsstaterna när det gäller att upprätta en gemensam asylpolitik och, på längre sikt, ett gemensamt asylsystem.

90 procent av de anslagna medlen fördelas mellan medlemsstaterna på grundval av ett fast belopp och antal personer i målgruppen som har registrerats på medlemsstatens territorium under de tre föregående åren. Den strategiska planeringen av de åtgärder som får stöd via Europeiska flyktingfonden utförs av medlemsstaterna för en treårsperiod. För att beakta budgetens ettårighetsprincip och anpassa fördelningen av medlen till den ibland snabba utvecklingen av situationen i varje medlemsstat kommer medlen i praktiken att fördelas varje år på grundval av den anslagna budgeten inom ramen för budgetförfarandet. Detta årliga anslag kommer att omfattas av årliga genomförandeprogram i medlemsstaterna.

De återstående 10 procenten skall användas till gemenskapsåtgärder som syftar till att förbättra kommunikationen och diskussionen om flyktingfondens insatser genom expertmöten, utbyte av erfarenheter och nyskapande projekt över gränserna.

Följande grupper omfattas av åtgärderna via Europeiska flyktingfonden:

- Slutliga mottagare : asylsökande (omkring 375 000 asylsökande registreras varje år i de 15 medlemsstaterna), personer som beviljats flyktingstatus (inklusive via vidarebosättningsprogram) eller någon form av subsidiärt eller tillfälligt skydd (omkring 30 000 personer varje år i de 15 medlemsstaterna). Behoven hos särskilt utsatta personer (underåriga utan medföljande, ensamstående kvinnor med barn, äldre, personer med funktionshinder, personer som utsatts för tortyr eller förnedrande behandling osv.) bör också beaktas.

- Indirekta stödmottagare : myndigheter i medlemsstaterna med ansvar för mottagande, integration och frivilligt återvändande (inklusive myndigheter som ansvarar för asylförfaranden), personal vid icke-statliga myndigheter och regionala och lokala myndigheter som arbetar med mottagande (inklusive förfarandet), integration och frivilligt återvändande.

De åtgärder som får stöd av Europeiska flyktingfonden skall syfta till att förbättra formerna för de slutliga mottagarnas mottagande, integration och frivilliga återvändande i enlighet med miniminormerna i gemenskapslagstiftningen. Åtgärderna bör även syfta till att förbättra kapaciteten hos systemen i medlemsstaterna och främja partnerskap med olika aktörer (statliga myndigheter, regionala och lokala organ, icke-statliga organisationer och flyktingarnas egna organisationer). Gemenskapsåtgärderna skall syfta till att samla och utbyta information samt att utbyta och överföra goda arbetsmetoder (inklusive strängare normer än dem som fastställts i gemenskapslagstiftningen).

De åtgärder som får stöd av Europeiska flyktingfonden beviljas bidrag i enlighet med bestämmelserna för ansökningsomgångar och offentliga upphandlingar. Åtgärderna bör följa de strategiska och operativa mål som fastställts i den fleråriga planeringen och årsprogrammen.

Gemenskapens bidrag till projekten får inte överstiga

- 50 procent av totalkostnaden för ett särskilt projekt när det gäller åtgärder som genomförs av medlemsstaterna. Andelen får höjas till 60 procent för projekt som är särskilt nyskapande eller som omfattas av gränsöverskridande partnerskap och till 75 procent i de medlemsstater som omfattas av Sammanhållningsfonden.

- 80 procent av totalkostnaden för ett särskilt projekt i samband med ansökningsomgångar för gemenskapsåtgärder.

Gemenskapsbidragen till projekt via fonden kan i allmänhet täcka en period av högst tre år, under förutsättning att det görs en regelbunden översyn av uppnådda resultat.

5.3 Genomförandebestämmelser

Den första etappen av Europeiska flyktingfonden (2000-2004, rådets beslut 2000/596/EG) byggde på en gemensam förvaltning med medlemsstaterna. Med tanke på den nuvarande skillnaden mellan medlemsstaternas asylsystem och behovet av att stödja initiativ som kan ge resultat och påverka situationen för personer i medlemsstaterna och systemen för mottagande, integration och frivilligt återvändande är det fortfarande motiverat att delegera vissa förvaltningsuppgifter, däribland budgetgenomförandet, till medlemsstaterna i den andra etappen av Europeiska flyktingfonden. Den betydande ökningen av flyktingfondens medel i den andra etappen utgör ytterligare ett skäl till att behålla delegeringen av uppgifter.

Granskningen av resultaten från den första etappen av flyktingfonden, det behov som kom till uttryck om att kommissionen skall spela en större roll, bland annat i fråga om planering och spridning av uppgifter, samt ikraftträdandet av budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser (där formerna för delegering av uppgifter som omfattar myndighetsutövning till externa institutioner och organ anges) har bidragit till att man för den andra etappen av flyktingfonden har valt en gemensam förvaltning med delegering av förvaltningsuppgifter till medlemsstaterna. För förvaltningen av flyktingfondens insatser utser medlemsstaterna offentligrättsliga organ på nationell nivå eller privaträttsliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter. De måste ha stöd av tillräckliga finansiella säkerheter och uppfylla villkoren i genomförandebestämmelserna (ansvariga myndigheter). Bidraget till tekniskt stöd kommer att höjas och bestå av ett fast belopp (30 000 euro) och ett varierande belopp som motsvarar högst 5 procent av den årliga tilldelningen till medlemsstaten. Bidraget skall täcka hela eller delar av utgifterna för ansökningsomgångarna, urvalet av projekt, den administrativa, kontraktsmässiga och ekonomiska förvaltningen av projekten, offentliggörande och spridning av information, tillsyn och utvärdering samt inledande kontroller och revision. Kommissionen kommer även att utarbeta gemensamma regler för administrativ och ekonomisk förvaltning samt gemensamma förvaltningsverktyg.

Denna förvaltningsstruktur är lösningen på

- kravet på kostnadseffektivitet (framförallt på grund av den nödvändiga anpassningen av de nationella programmen till de konstaterade behoven i de nationella asylsystemen och målgruppens och bidragsmottagarnas behov av tillgång till information och förvaltningsförfaranden på modersmålet);

- inriktningen på en större kontroll från kommissionens sida av det strategiska och operativa genomförandet av Europeiska flyktingfonden;

- de svårigheter som vissa medlemsstater signalerade under den första etappen av Europeiska flyktingfonden, eftersom de ansåg att kraven i samband med den gemensamma förvaltningen var oproportionerliga jämfört med vinsterna med gemenskapsinsatsen, samt önskemålet om att förse de nationella myndigheter som sköter förvaltningen av flyktingfonden med mer detaljerade gemensamma förvaltningsverktyg (särskilt i de nya medlemsstaterna).

Delegeringen av förvaltningsuppgifter, däribland ekonomiska, till medlemsstaterna via de myndigheter som ansvarar för Europeiska flyktingfonden kommer att underlätta förvaltningen och leda till att förvaltnings- och informationssystemen blir mer enhetliga och kompatibla.

Kommissionen kommer att genomföra "gemenskapsinsatserna" med hjälp av en decentraliserad förvaltning i enlighet med gällande bestämmelser (offentlig upphandling, ansökningsomgångar).

6. BUDGETKONSEKVENSER

6.1 Totala budgetkonsekvenser för del B (för hela programperioden)

6.1.1 Finansiellt stöd

Budgetrubrik 18 03 03 - Europeiska flyktingfonden

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

Budgetrubrik 18 03 04 - Katastrofinsatser vid massiv tillströmning av flyktingar (belopp som skall förses med beteckningen p.m.)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

6.1.2 Tekniskt och administrativt stöd, stödutgifter och

IT-utgifter (åtagandebemyndiganden)

18 01 04 02 - Europeiska flyktingfonden - Administrativa utgifter

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

18 01 04 03 - Katastrofinsatser vid massiv tillströmning av flyktingar - Administrativa utgifter (belopp som skall förses med beteckningen p.m.)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

6.2. Kostnadsberäkning per åtgärd för del B (för hela programperioden)

Åtagandebemyndiganden, miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

7. EFFEKTER PÅ PERSONALRESURSER OCH ADMINISTRATIVA UTGIFTER

7.1. Personalbehov för åtgärden

>Plats för tabell>

7.2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personalbehov

>Plats för tabell>

Beloppen avser totala utgifter för tolv månader på grundval av behoven för att förvalta instrumentet från och med 2008. Behoven av administrativa och finansiella medel kommer gradvis att täckas av anslaget till det förvaltande generaldirektoratet i samband med det årliga anslagsförfarandet.

7.3 Övriga administrativa utgifter till följd av åtgärden

>Plats för tabell>

Beloppen avser totala utgifter för tolv månader på grundval av behoven för att förvalta instrumentet från och med 2008.

(1) Ange vilken typ av kommitté samt vilken av de två kategorierna den tillhör.

I. Totalbelopp/år (tabell 7.2 + 7.3) // 3.409.200 EUR

II. Varaktighet // 6 år

III. Totalkostnad för åtgärden // 17.386.920 EUR

8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING

8.1 Metod för uppföljning

Det planerade förvaltningssystemet kommer att innehålla miniminormer för framläggande av projekt, övervakning och utvärdering i alla medlemsstater. Gemensamma indikatorer kommer att fastställas för olika typer av åtgärder. De kommer att samlas in i samband med att genomföranderapporterna för projekten läggs fram.

När det gäller de finansiella frågorna kommer ett gemensamt förvaltningssystem (åtföljt av ett gemensamt dataprogram) att utarbetas tillsammans med medlemsstaterna för att garantera en gemensam övervakning av hur de utvalda programmen och projekten genomförs.

8.2 Planerad form och tidsplan för utvärderingar

Flera utvärderingar planeras såväl nationellt som på gemenskapsnivå. Utvärderingarna följer tidsplanen i den fleråriga programplaneringen för Europeiska flyktingfonden, som är baserad på två programperioder (2005-2007 och 2008-2009). Tidsplanen för de planerade utvärderingarna i förslaget till beslut är följande:

- 31 december 2006: medlemsstaternas nationella rapporter tillsammans med en utvärdering av hur fondens insatser har genomförts. Senast den 30 april 2007 skall rapporten följas av kommissionens utvärdering, som skall innehålla en sammanfattning av medlemsstaternas utvärderingar. Med tanke på datumet för dessa rapporter kommer de framförallt att innehålla en lägesrapport om genomförandet av program och åtgärder. Det är inte särskilt troligt att det går att göra någon fördjupad utvärdering av åtgärdernas resultat och effekter vid denna tidpunkt. Rapporterna är dock nödvändiga för att kunna förbereda den andra etappen av Europeiska flyktingfonden (2008-2010).

- 30 juni 2009: medlemsstaternas nationella rapporter om utvärderingen av fondens åtgärder under programperioden 2005-2007. Senast den 31 december 2009 skall rapporten följas av kommissionens delutvärdering, åtföljd av ett förslag om hur fondens insatser skall fortsätta från och med 2011.

- 30 juni 2012: medlemsstaternas nationella rapporter med en efterhandsutvärdering av fondens insatser under programperioden 2008-2010 och en övergripande efterhandsutvärdering av insatserna under hela perioden 2005-2010. Senast den 31 december 2012 skall denna rapport följas av kommissionens efterhandsutvärdering.

Såväl de nationella utvärderingarna som de på gemenskapsnivå skall bygga på de oberoende utvärderingar som genomförts enligt de riktlinjer som fastställts av kommissionen i artikel 26.2 i förslaget till beslut.

9. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

De åtgärder som sköts centralt av kommissionen (gemenskapsåtgärder, utgifter för tekniskt stöd) kommer att genomföras i enlighet med gällande bestämmelser såsom de definieras i budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser. De kontrakt och överenskommelser om bidrag som kommer att användas är de standardkontrakt och standardöverenskommelser som används av kommissionen och som ger kommissionen och revisionsrätten möjlighet till kontroll.

De allmänna bestämmelser om administrativ och ekonomisk förvaltning av åtgärderna i medlemsstaterna, som kommer att antas av kommissionen enligt artikel 12 i förslaget till beslut enligt det kommittéförfarande som fastställs i artikel 13, omfattar särskilda bestämmelser om de ansvariga myndigheternas förvaltning och kontroll av projekten samt om de efterhandskontroller som skall utföras av kommissionen och revisionsrätten.

COMMISSION STAFF WORKING PAPER

Proposal for a Council Decision establishing the European Refugee Fund

for the period 2005-2010

Extended Impact Assessment

{COM(2004)102 final}

COMMISSION STAFF WORKING PAPER

Proposal for a Council Decision establishing the European Refugee Fund

for the period 2005-2010

Extended Impact Assessment

1. INTRODUCTION

The subject of this Extended Impact Assessment is the Commission proposal for the second phase of the European refugee Fund, a financial instrument that was initially created in September 2000 by Council Decision 2000/596/EC in support of the establishment of an area of freedom, security and justice, and in particular of a Common Asylum Policy as defined both by article 63 of the Treaty and by the conclusions of the European Council of Tampere of October 1999.

The first phase of the European Refugee Fund, which runs from 1 January 2000 to 31 December 2004, was established by Co