SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 25.6.2009 
SEK(2009) 815 
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
som åtföljer 
 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH 
RÅDET 
  
Demonstration av avskiljning och ge ologisk lagring av koldioxid (CCS) 
 
i tillväxt- och utvecklingsländer: 
 
finansiering av EU–Kina-projektet fö r kolkraftverk med nära nollutsläpp 
 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
  
[KOM(2009) 284 final] 
[SEK(2009) 814]
SV 2   SV SAMMANFATTNING  
1. PROBLEMBESKRIVNING : VILKET ÄR PROBLEMET , VEM PÅVERKAS MEST OCH VARFÖR 
ÄR OFFENTLIGA INSATSER NÖDVÄNDIGA ? 
Både utvecklade länder och utvecklingsländer måst e minska sina utsläpp av växthusgaser om det 
ska vara möjligt att nå målet at t begränsa ökningen av den globala  medeltemperaturen till mindre 
än 2 °C jämfört med förindustriella nivåer. Enlig t Europeiska kommissionens analys skulle ett 
utsläppsscenario som är förenligt med tvågrade rsmålet förutsätta att CCS-teknik används för 
ca 18 % av världens elproduk tion från fossila bränslen. 
Som en av flera tekniska lösni ngar för reducering av koldioxidutsl äpp skulle användning av CCS 
i fossilbränsleberoende tillväxt- och utvecklingsländer kunna ge  ett betydande bidrag till en 
global hållbar utveckling. I ett s cenario med oförändrade förhållande n (dvs. utan ytterligare stöd 
från den offentliga sektorn och ut an ett internationellt avtal elle r nationell politik som sätter ett 
marknadspris på koldioxid) sk ulle dock CCS inte demonstrer as i kommersiell skala utanför 
OECD-länderna, och tekniken skulle  därför inte kunna ta s i bruk i stor skala i världen inom den 
tid som krävs för att minska de globala utsl äppen med minst 50 % till 2050. Utan global 
utveckling, demonstration, spridning och användning av CCS riskerar kampen mot 
klimatförändringen att bli betydligt dyrare. 
CCS-teknikens olika komponenter är  redan praktiskt användbara, me n det återstår fortfarande att 
kombinera alla dessa delar för att möjliggör a ett kommersiellt utnyttjande av CCS inom 
elproduktionen. Det finns många hinder för demons tration, utnyttjande oc h spridning av CCS-
teknik i utvecklingsländer. Genom att ställa offentliga medel till förfogande kan man övervinna vissa av hindren och mobilisera privat kapital som annars inte skulle finnas tillgängligt. Demonstrationsprojekt kan ge en bättre kunskap om aspekter som rör teknik, metoder, politik, 
juridik, miljö, allmänhetens acceptans och finansiering och därigenom göra det lättare att bedöma i vilken utsträckning vi kan räkna me d CCS som en viktig framtida teknik för 
utsläppsbegränsning. En framgångsrik demonstrati on skulle göra att risk en uppfattas som mindre, 
främja ytterligare demonstration på vägen mot ib ruktagande och spridning och bidra till att sänka 
kostnaderna.  
2. S
UBSIDIARITETSANALYS : ÄR EU- ÅTGÄRDER MOTIVERADE AV SUBSIDIARITETSSKÄL 
(NÖDVÄNDIGHET OCH EUROPEISKT MERVÄRDE )? 
På grund av problemets omfattning och de stora kos tnader det rör sig om, är det osannolikt att 
insatser från en enskild medlemsstat skulle ge tillräckliga resultat. År 2005 åtog sig EU och Kina 
att utveckla och demonstrera kolteknik med nära nollutsläpp genom avskiljning och lagring av koldioxid både i Kina och i EU . Utvecklingen och utnyttjande t av CCS i Kina och andra 
tillväxtekonomier skulle försenas avsevärt
 utan stöd från utvecklade länder. EU:s åtagande är 
kopplat till tekniskt och finansiellt stöd och är ett unikt erbjudande so m kan bidra till att 
maximera potentialen för CCS i tillväxtekonomier.  
SV 3   SV Till följd av Europas ledande ställning inom kl imatpolitik och tillhörande teknik, och den enorma 
potential för utsläppsminskning i Kina som den sn abba utbyggnaden av kolkraftverk innebär, har 
Europa och Kina en unik möjlighet att arbeta ti llsammans för att utveck la och demonstrera CCS-
teknik för framtida användning. Detta ingår i målen för det klimatsamarbete mellan EU och Kina 
som inleddes 2005.  
Kina antog i juni 2007 ett nationellt klimatprogram  som särskilt tar upp frågan om utveckling av 
CCS-teknik. Enligt planerna kommer särskilda ri ktlinjer för CCS-teknik att offentliggöras 2009.  
3. EU- INITIATIVETS SYFTE : VILKA ÄR DE VIKTIGASTE POLITISKA MÅLEN ? 
EU:s allmänna politiska mål är 
• att begränsa ökningen av den global a medeltemperaturen vid jordytan  till 2 °C 
jämfört med förindustriella niv åer, vilket i sin tur förutsät ter att de globala utsläppen 
av växthusgaser kulminerar senast 2020 och minskar med minst 50 % jämfört med 
1990 års nivåer fram till 2050 och därefter fortsätter att minska.  
Det särskilda politiska målet för att bidra till detta är 
• att främja ett tidigt utnyttjande av CCS-tekni k i tillväxt- och utvecklingsländer för att 
maximera de allmänna fördelarna med denna teknik (minskade utsläpp av 
växthusgaser, bättre luftkvalitet) när den överg år från demonstration till att tas i bruk, 
och att få ökad erfarenhet oc h skapa stordriftsfördelar so m ger sänkta kostnader, till 
att börja med genom att använda Kina som en fallstudie. 
Operativa mål: 
• Att kartlägga behoven av ytterligare finansieri ng för en storskalig 
demonstrationsanläggning för CCS i Kina i avsaknad av ett globalt  koldioxidpris eller 
andra incitament, för att få i gång demonstr ation snabbare än vad som annars skulle 
vara fallet under normala marknadsvillkor. 
• Att skaffa fram ekonomiska resurser genom  en realistisk finansieringsmodell för 
CCS-demonstration i Kina, där offentlig och privat finansiering förenas i ett konkret 
exempel på tekniskt och ekonomiskt samarbete mellan utvecklade länder och utvecklingsländer mot bakgrund av de inte rnationella klimatförhandlingarna.  
• Med tanke på gemenskapsbudget ens begränsade resurser, att fastställa en 
fördelning mellan offentlig  och privat finansiering  som gör att de offentliga 
medlen får största möjliga utväxling. Detta kommer att undersökas närmare vid utformningen av det ovannämnda finansieringsverktyget. 
SV 4   SV 4. POLICYALTERNATIV : VILKA ALTERNATIV HAR ÖVERVÄGTS OCH VILKA HAR 
ANALYSERATS NÄRMARE ? 
De alternativ som har övervägts för att finans iera CCS-demonstration i tillväxtekonomier är a) 
ingen inblandning, b) offentligt stöd och c) offe ntlig-privat partnerskap.  Tre olika modeller för 
offentlig-privat partnerskap övervägdes: gemensamt företag, särskilt intern ationellt avtal i stil 
med Iter-avtalet, och specialföretag ( special purpose vehicle  – SPV).  
5. KONSEKVENSBEDÖMNING : VILKA ÄR DE VIKTIGASTE EKONOMISKA , MILJÖMÄSSIGA 
OCH SOCIALA KONSEKVENSERNA ? 
För att bedöma hur stora investeringar som krävs och vilken offentlig/privat finansiering som är 
nödvändig för att se till att privata finansiärer få r en tillräcklig avkastning, gjordes en genomgång 
av befintlig litteratur och bedömningar av kos tnaderna för en CCS-demonstrationsanläggning i 
kommersiell skala (med tanke på att det ännu inte har byggts någon sådan i världen). Denna 
genomgång användes sedan som utgångspunkt fö r mer specifika beräkningar. Tillkommande 
kapital- och driftskostnader  under 25 års livstid för en sådan 400 MW demonstrationsanläggning1 
som är den första i sitt slag uppskattas till ci rka 730 miljoner euro för ett IGCC-kraftverk (125 
miljoner euro för kapitalkostnader, 340 miljoner euro för driftskostnader och 265 miljoner euro 
för transport- och lagringskostnader2) och cirka 980 miljoner euro fö r ett kolpulvereldat kraftverk 
(235 miljoner euro för kapitalkostnader, 445 miljo ner euro för driftskostnader och 300 miljoner 
euro för transport- och lagringskostnader3). Inom denna period kan man vänta sig att den globala 
koldioxidmarknaden stärks och att i nhemska koldioxidpriser införs i alla större ekonomier. Om 
man antar att koldioxidpriset 2015 är 10 euro/ton koldioxid och gradvis ökar till 20 euro/ton, 
skulle finansieringsgapet bli omkring 300 miljone r euro för ett IGCC-kr aftverk och 550 miljoner 
euro för ett kolpulvereldat  kraftverk. En känslighetsanalys visade att kostnadsuppskattningen kan 
variera med +/– 40 % beroende på vilken teknik och vilka bygg- och lagringsplatser som väljs.  
Det är inte möjligt att inom denna konsekvensanalys bedöma alla eventuella konsekvenser av 
CCS-utnyttjande i Kina, och det är inte heller vårt omedelbara policymål. I stället försöker vi 
bedöma följderna, särskilt de finansiella effekterna, av att använda en kombination av offentlig och privat finansiering för att st ödja våra policymål och extrapol era de allmänna effekterna när 
det är möjligt. Denna analys är in riktad på ett demonstrationsproj ekt som sannolikt inte i sig själv 
kommer att leda till några stö rre utsläppsminskningar eller till omedelbara ekonomiska fördelar. 
Dessutom kommer de direkta sociala och miljömässiga effekterna troligen att bli mycket små på grund av CCS-demonstrationsprojektets begränsade storlek. 
Allmänt och storskaligt sett handlar  miljöeffekterna av CCS om bättre lokal luftkvalitet och lägre 
globala koncentrationer av växthusgaser i atmosf ären, vilket ger hälsovinster och ekonomiska 
                                                
 
1 Uttryckt som nettonuvärde 2010 under fyra års byggtid  och 25 års drifttid med en social diskonteringssats 
på 2,5 % (inflationsrensat).  
2 Detta inkluderar kapital- och driftskostnader under 25 år beräknat utifrån en kostnad på 7 euro per ton 
lagrad koldioxid. 
3 Detta inkluderar kapital- och driftskostnader under 25 år beräknat utifrån en kostnad på 7 euro per ton 
lagrad koldioxid. 
SV 5   SV fördelar genom minskad exponeri ng för luftföroreningar och mi nskad klimatpåverkan. Fysiska 
problem med eventuellt läckag e av koldioxid kan undvikas med hj älp av lämplig lokalisering, 
modellering och övervakningsteknik. 
De viktigaste effekterna om Kina skulle ingå i den första vågen av CCS-demonstration i världen 
är kunskapsvinster och pionjärfördelar när det gäller att uppnå framtida utsläppsminskningar och 
undvika att låsa fast sig vid tekn ik med stora koldioxidutsläpp ( carbon lock-in ).  
CCS-demonstrationsprojektet och det tillhöra nde finansieringsverktyget utformas under 
antagandet att det i framtiden kommer att finnas e tt pris på koldioxid i Ki na och andra tillväxt- 
och utvecklingsländer och att detta kommer att ta hänsyn till koldioxidens sociala kostnader.  
6. JÄMFÖRELSE MELLAN ALTERNATIVEN : VILKET ALTERNATIV FÖREDRAS OCH PÅ 
GRUNDVAL AV VILKA KRITERIER /MOTIV ? 
Ett offentlig-privat partnerskap bedömdes vara det lämpligaste alternativet för finansiering av ett 
CCS-demonstrationsprojekt i Kina, dels för at t få ihop de nödvändiga medlen, dels för att 
minimera belastningen på den offentliga budgete n. Tre modeller för offentlig-privat partnerskap 
analyserades: ett specialföretag, ett gemensamt fö retag enligt artikel 171 i EG-fördraget och ett 
särskilt internationellt avtal enligt den modell so m användes för att inrätta Iter-samarbetet om 
projektering och uppbyggnad av en experimentell fusionsreaktor. Et t specialföretag (eller ett 
liknande investeringsverktyg) be dömdes vara den lämpligaste modellen. Potentiella framtida 
intäkter från koldioxidmarknaden sk ulle vara ett incitament för de n privata sektorn att investera i 
specialföretaget.  
7. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING : VILKA ÅTGÄRDER BEHÖVS FÖR ATT FASTSTÄLLA 
DE VERKLIGA KOSTNADERNA OCH FÖRDELARNA MED UPPNÅENDET AV DE ÖNSKADE EFFEKTERNA
? 
Specialföretagets resultat skulle övervakas oc h förfaranden för riskhantering och efterlevnad 
införas för att säkerställa att tillämpliga lagar och riktlinjer följs. Speci alföretaget skulle ha 
styrelseformer som säkerställer att det behöriga organet (t.ex. en invest eringskommitté eller en 
styrelse) har tillsyn över övervakningen och kontrolle n av att investerings- och avyttringsbesluten 
genomförs på rätt sätt. 
Gemenskapsbudgetens bidrag till  investeringsverktyget skulle  komma från det tematiska 
programmet för miljö och naturresurser (ENRTP ). Det ENRTP-stödda CCS-samarbetet med Kina 
skulle övervakas i enlighet me d standardbestämmelserna för finansieringsinstrument för 
utvecklingssamarbete.