FÖRSLAG TILL ÄNDRINGSBUDGET NR 5 TILL 2013 ÅRS ALLMÄNNA BUDGET INKOMSTBERÄKNING PER AVSNITT UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT Avsnitt III – Kommissionen /* COM/2013/0258 final - 2013/ () */





FÖRSLAG TILL ÄNDRINGSBUDGET NR 5 TILL 2013 ÅRS ALLMÄNNA BUDGET INKOMSTBERÄKNING PER AVSNITT UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT Avsnitt III – Kommissionen Europeiska kommissionen förelägger härmed budgetmyndigheten detta förslag till ändringsbudget nr 5 till 2013 års budget med beaktande av bestämmelserna i – fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, jämfört med fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a, – Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget[1], särskilt artikel 41, – Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013, som antogs den 12 december 2012[2], – förslaget till ändringsbudget nr 1/2013[3], som antogs den 18 mars 2013. – förslaget till ändringsbudget nr 2/2013[4], som antogs den 27 mars 2013. – förslaget till ändringsbudget nr 3/2013[5], som antogs den 15 april 2013. – förslaget till ändringsbudget nr 4/2013[6], som antogs den 29 april 2013. ÄNDRINGAR I INKOMST- OCH UTGIFTSBERÄKNINGEN PER AVSNITT Ändringarna i inkomst- och utgiftsberäkningen per avsnitt återges på EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). I informationssyfte bifogas en engelsk version av ändringarna som bilaga. INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. Inledning.. 4 2. Nyttjande av medel ur EU:s solidaritetsfond.. 4 2.1 Slovenien.. 4 2.2 Kroatien.. 5 2.3 Österrike. 6 3. Finansiering.. 6 5. Sammanfattande tabell indelad enligt rubrikerna i budgetramen.. 8 1. Inledning Förslaget till ändringsbudget (FÄB) nr 5/2013 gäller utnyttjande av EU:s solidaritetsfond till ett totalt belopp på 14 607 942 euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden med anledning av en översvämningskatastrof som drabbade Slovenien, Kroatien och Österrike under hösten 2012. 2. Nyttjande av medel ur EU:s solidaritetsfond Intensiva regn från slutet av oktober till början av november 2012 ledde till att flodbäddar svämmades över i stora områden kring floderna Sava, Kupa, Mura och Drava i Slovenien, och i avrinningsområdena för floderna Mura, Drava och Lavant i Österrike, samt på kroatiskt territorium. Översvämningarna orsakade skador på privata och offentliga byggnader, företag, infrastruktur för vattenförsörjning och avloppsvatten samt på jordbruksmark och skogar. Som en följd av denna händelse lämnade Slovenien in en ansökan om ekonomiskt stöd från Europeiska unionens solidaritetsfond enligt kriteriet större katastrof, och Kroatiens och Österrikes ansökningar lämnades in enligt det så kallade ”grannlandskriteriet”. Kommissionens analys visade att de skador från översvämningarna som redovisades i samtliga tre ansökningar orsakades av ett och samma meteorologiska förhållande, och kan därför godtas som en enda händelse. Kommissionen har noggrant gått igenom ansökan på grundval av rådets förordning (EG) nr 2012/2002[7], särskilt artiklarna 2, 3 och 4. De viktigaste slutsatserna av denna bedömning redovisas i följande avsnitt. 2.1 Slovenien (1) Slovenien drabbades av ett intensivt regnoväder den 27 oktober 2012 som förorsakade skador den 28 oktober. Ett andra kraftigt regnoväder följde den 4 och 5 november som resulterade i omfattande översvämningar. (2) Sloveniens ansökan mottogs av kommissionen den 2 januari 2013, dvs. inom tidsfristen på 10 veckor efter det att de första skadorna konstaterats den 28 oktober 2012. (3) Det inträffade utgör en naturkatastrof och faller därför inom solidaritetsfondens huvudsakliga tillämpningsområde. Kommissionens analys visade att från en meteorologisk och hydrologisk synvinkel hade de två översvämningarna en gemensam underliggande orsak och kan därför anses utgöra en och samma händelse. (4) De slovenska myndigheterna uppskattade det totala värdet på de direkta skadorna till 359,535 miljoner euro. Detta belopp motsvarar 1,008 % av Slovakiens BNI och överstiger vida det tillämpliga gränsvärdet för att få använda medel ur solidaritetsfonden på 214,021 miljoner euro som tillämpas för Slovenien under 2013 (dvs. 0,6 % av BNI baserat på uppgifter från 2011). Eftersom de direkta skadorna enligt uppskattningar totalt överstiger gränsvärdet anses katastrofen uppfylla villkoren för en större naturkatastrof. De totala direkta skadorna utgör grunden för beräkningen av det ekonomiska biståndet. Biståndet får endast användas för sådana nödvändiga krisinsatser som anges i artikel 3 i förordningen. (5) Vad gäller effekterna och följderna av översvämningarna rapporterade de slovenska myndigheterna över 6 130 skador på jordbruk och skogsbruk. Över 2 500 bostäder, administrativa och ekonomiska lokaler samt 10 skolor har skadats. Den lokala väginfrastrukturen drabbades av betydande skador och skador har rapporterats på över tusen vattendrag. Ansökan leder inte till något tvivel om att de översvämningar som drabbade större delen av Slovenien orsakade omfattande skador som under nuvarande finansiella och ekonomiska omständigheter utgör en betungande börda för Slovenien. (6) Kostnaderna för de insatser som är stödberättigande enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 2012/2002 uppskattas till 249,608 miljoner euro, fördelade på de olika typerna av insatser. Den största delen av kostnaderna för krisinsatserna (över 194 miljoner euro) gäller kostnader för vattenförsörjning samt hantering av avloppsvatten. (7) Den drabbade regionen är en stödberättigad konvergensregion inom ramen för strukturfonderna (2007–2013). De slovenska myndigheterna har inte meddelat kommissionen någon avsikt att använda sig av andra källor till gemenskapsfinansiering för att hantera konsekvenserna av översvämningarna. (8) De slovenska myndigheterna uppger att det inte finns någon försäkring som täcker de stödberättigande kostnaderna. 2.2 Kroatien (1) Från den 26 oktober 2012 och till början av november 2012 drabbades Kroatien av översvämningar i norra, västra och centrala delarna av landet, bl.a. större områden i nio kroatiska län. De svåraste skadorna berörde infrastrukturen inom områdena vattenförsörjning, avloppsvatten och energi. (2) I egenskap av land i pågående förhandlingar om anslutning till EU kan Kroatien beviljas bistånd ur EU:s solidaritetsfond. (3) Ansökan om ekonomiskt bistånd från EU:s solidaritetsfond lämnades till kommissionen den 3 januari 2013, dvs. inom tidsfristen på tio veckor efter det att de första skadorna noterats den 26 oktober 2012. (4) Det rör sig om en naturkatastrof. De kroatiska myndigheterna uppskattar det totala värdet på de direkta skador som förorsakats av katastrofen till över 11,463 miljoner euro. Eftersom detta belopp understiger gränsvärdet på 259,805 miljoner euro (dvs. 0,6 % av Kroatiens BNI år 2011) anses katastrofen inte uppfylla kriterierna för en större naturkatastrof enligt rådets förordning (EG) nr 2012/2002. Katastrofen i Kroatien hade dock samma ursprung som de översvämningar som ledde till katastrofen i Slovenien och sex av de nio berörda kroatiska länen delar gräns med Slovenien. Enligt villkoret i artikel 2.2 andra stycket i rådets förordning (EG) nr 2012/2002 kan bistånd ur fonden i undantagsfall även beviljas en angränsande medlemsstat eller ett grannland som drabbats av samma katastrof. Mot bakgrund av ovanstående anses detta villkor vara uppfyllt. (5) Vad gäller effekterna och följderna av översvämningarna, rapporterar de kroatiska myndigheterna att viktig infrastruktur och privat och offentlig egendom har skadats i nio län, i fyra län fick katastrofen också följder för den lokala ekonomin och levnadsvillkoren för cirka 795 000 invånare. I de återstående fem länen kunde man genom regelbundna åtgärder och översvämningsskyddsåtgärder som vidtagits av Hrvatske vode (kroatiska vattenförvaltningen) förhindra skador på privat egendom. Bara skador på skydd mot översvämningar (t.ex. skador på vallar) rapporterades. Bortsett från skador på grundläggande infrastruktur rapporter Kroatien skador på jordbruks- och skogsområden, industri-, affärsverksamhets- och jordbruksanläggningar, privatbostäder, vallar, broar, promenadvägar och bryggor längs Kroatiens kust (t.ex. i Mali Lošinj). Flera hundra bostadshus översvämmades och människor evakuerades. Dessutom orsakade katastrofen trafikstockningar, vilket gjorde det svårt att vidta omedelbara åtgärder. (6) Kostnaden för nödvändiga krisinsatser som berättigar till stöd enligt artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 2012/2002 har av de kroatiska myndigheterna beräknats till 4,49 miljoner euro och fördelats efter insatstyp. (7) De kroatiska myndigheterna har uppgivit att inga andra gemenskapsmedel kommer att användas för att mildra denna katastrof. 2.3 Österrike (1) Till följd av kraftiga regnoväder och snabb snösmältning uppstod översvämningar och jordskred i flera delar av södra Österrike. Särskilt allvarligt påverkades marknadsorten Lavamünd i provinsen Kärnten nära den slovenska gränsen där, från och med den 5 november 2012, befolkade områden översvämmades, skadade offentlig och privat egendom, företag och lokal infrastruktur. (2) Ansökan om ekonomiskt bistånd från EU:s solidaritetsfond lämnades in till kommissionen den 11 januari 2013, dvs. inom tidsfristen på tio veckor efter det att de första skadorna noterats den 5 november 2012. (3) Det rör sig om en naturkatastrof. Den 28 februari 2013 kompletterade de österrikiska myndigheterna sin ursprungliga ansökan med ytterligare och uppdaterade uppgifter. Följaktligen uppskattas det totala värdet på de direkta skadorna till följd av katastrofen till 9,6 miljoner euro. Detta belopp utgör bara en liten andel av tröskelvärdet på 1 798,112 miljoner euro (dvs. 0,6 % av Österrikes BNI), därför kan inte katastrofen betecknas som en större katastrof enligt rådets förordning (EG) nr 2012/2002. Österrike påverkades emellertid av samma översvämningar som ledde till katastrofen i Slovenien. Därför har de österrikiska myndigheterna lämnat in sin ansökan enligt det så kallade ”grannlandskriteriet”, varigenom ett land som drabbas av samma katastrof som ett grannland i undantagsfall kan beviljas bistånd ur fonden. Trots den låga skadenivån som bara utgör 0,53 % av tröskelvärdet, visade sig kriteriet vara uppfyllt. (4) De österrikiska myndigheterna beskriver effekterna av katastrofen på staden Lavamünd, som är belägen på den punkt där floderna Drava (Drau) och Lavant sammanflödar vid Österrikes gränsen till Slovenien. På grund av kraftiga regnoväder svämmade båda flodernas flodbäddar över och Lavamünds vattennivå nådde ända upp till två meter, vilket skadade fyra offentliga byggnader, 37 bostäder, 16 företag och lokal infrastruktur. 181 invånare berördes direkt. (5) Kostnaden för nödvändiga krisinsatser som berättigar till stöd enligt artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 2012/2002 har av de österrikiska myndigheterna beräknats till 1,6 miljoner euro och fördelats efter insatstyp. (6) De österrikiska myndigheterna angav att de inte planerar att ansöka om annat bistånd från andra gemenskapsinstrument. 3. Finansiering Solidaritetsfonden har en sammanlagd årlig budget på 1 000 miljoner euro. Eftersom fonden främst inrättades på grundval av solidaritetstanken anser kommissionen att stödet från fonden bör vara progressivt. Detta innebär att den del av skadorna som överstiger tröskelvärdet (0,6 % av landets BNI, eller 3 miljarder euro i 2002 års priser, beroende på vilket som är det lägre beloppet) enligt tidigare praxis bör omfattas av en högre stödnivå än skador upp till tröskelvärdet. I allmänhet har ersättning tidigare utgått för 2,5 % av de totala direkta skadorna upp till gränsvärdet, och 6 % av skadorna därutöver. Metoden för beräkning av bistånd från solidaritetsfonden fastställdes i årsrapporten om solidaritetsfonden för 2002–2003, och har godkänts av rådet och Europaparlamentet. Det föreslås att samma procentandelar tillämpas i detta fall och att följande stödbelopp beviljas: || || (euro) Katastrof || Godtagna direkta skador || Tröskelvärde (i miljoner euro) || Belopp enligt procentsatsen 2,5 % || Belopp enligt procentsatsen 6 % || Totalt föreslaget stödbelopp Översvämningar i Slovenien || 359 534 838 || 214,021 || 5 350 525 || 8 730 830 || 14 081 355 Översvämningar i Kroatien || 11 463 479 || 259,805 || 286 587 || ~ || 286 587 Översvämningar i Österrike || 9 600 000 || 1 798,112 || 240 000 || ~ || 240 000 TOTALT || || 14 607 942 Sammanfattningsvis föreslås att de ansökningar som lämnats in av Slovenien, Kroatien och Österrike med anledning av översvämningarna i oktober/november 2012 ska godkännas och att ett förslag ska lämnas om att använda medel ur solidaritetsfonden i vart och ett av dessa fall. I enlighet med logiken i förslaget till ändringsbudget nr 1/2013 om finansieringsbehoven i samband med Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, planerad till den 1 juli 2013, föreslås att de belopp som rör Kroatiens ansökan förs upp under rubrik 3b i budgetplanen. När det gäller betalningsbemyndiganden har kommissionen i förslaget till ändringsbudget nr 2/2013 lämnat en outnyttjad marginal på 14,8 miljoner euro under 2013 års tak för betalningar i den fleråriga budgetramen, för att täcka dessa kända ansökningar om användning av medel ur EU:s solidaritetsfond. 5. Sammanfattande tabell indelad enligt rubrikerna i budgetramen Budgetram Rubrik/underrubrik || Reviderad budgetram för 2013 || Budget 2013 inkl. PFÄB nr 1-4/2013 || FÄB nr 5/2013 || Budget 2013 (inkl. FÄB 1-5/2013) Åtag. bem. || Bet. bem || Åtag. bem. || Bet. bem || Åtag. bem. || Bet. bem || Åtag. bem. || Bet. bem 1. HÅLLBAR TILLVÄXT || || || || || || || || 1a. Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning || 15 670 000 000 || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 || || || 16 168 150 291 || 12 886 628 095 Marginal || || || 1 849 709 || || || || 1 849 709 || 1b. Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning || 54 974 000 000 || || 54 958 049 037 || 56 349 544 736 || || || 54 958 049 037 || 56 349 544 736 Marginal || || || 15 950 963 || || || || 15 950 963 || Totalt || 70 644 000 000 || || 71 126 199 328 || 69 236 172 831 || || || 71 126 199 328 || 69 236 172 831 Marginal[8] || || || 17 800 672 || || || || 17 800 672 || 2. SKYDD OCH FÖRVALTNING AV NATURRESURSER || || || || || || || || varav marknadsrelaterade utgifter och direktstöd || 48 583 000 000 || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 || || || 43 956 548 610 || 43 934 188 711 Totalt || 61 310 000 000 || || 60 159 241 416 || 58 095 492 961 || || || 60 159 241 416 || 58 095 492 961 Marginal || || || 1 150 758 584 || || || || 1 150 758 584 || 3. MEDBORGARSKAP, FRIHET, SÄKERHET OCH RÄTTVISA || || || || || || || || 3a. Frihet, säkerhet och rättvisa || 1 703 000 000 || || 1 440 827 200 || 1 046 033 652 || || || 1 440 827 200 || 1 046 033 652 Marginal || || || 262 172 800 || || || || 262 172 800 || 3b. Medborgarskap || 746 000 000 || || 738 680 000 || 654 565 615 || 14 607 942 || 14 607 942 || 753 287 942 || 669 173 557 Marginal || || || 7 320 000 || || || || 7 320 000 || Totalt || 2 449 000 000 || || 2 179 507 200 || 1 700 599 267 || 14 607 942 || 14 607 942 || 2 194 115 142 || 1 715 207 209 Marginal[9] || || || 269 492 800 || || || || 269 492 800 || 4. EU SOM GLOBAL PARTNER || 9 595 000 000 || || 9 583 118 711 || 6 898 914 260 || || || 9 583 118 711 || 6 898 914 260 Marginal[10] || || || 275 996 289 || || || || 275 996 289 || 5. ADMINISTRATION || 9 095 000 000 || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 || || || 8 430 374 740 || 8 430 049 740 Marginal[11] || || || 750 625 260 || || || || 750 625 260 || 6. KOMPENSATION || 75 000 000 || || 75 000 000 || 75 000 000 || || || 75 000 000 || 75 000 000 Marginal || || || || || || || || TOTALT || 153 168 000 000 || 144 285 000 000 || 151 553 441 395 || 144 436 229 059 || 14 607 942 || 14 607 942 || 151 568 049 337 || 144 450 837 001 Marginal[12][13] || || || 2 464 673 605 || 14 770 941 || || || 2 464 673 605 || 162 999 [1] EUT L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] EUT L 66, 8.3.2013, s. 1. [3] KOM(2013) 156. [4] KOM(2013) 183. [5] KOM(2013) XXX. [6] KOM(2013) XXX. [7] Rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (EGT L 311, 14.11.2002, s. 3). [8] Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ingår inte i beräkningen av marginalen för rubrik 1a (500 miljoner euro). [9] Beloppet för Europeiska unionens solidaritetsfond går utöver de utgiftstak som anges i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 (EUT C 139, 14.6.2006). [10] I marginalen för rubrik 4 för år 2013 beaktas inte anslagen för reserven för katastrofbistånd (264,1 miljoner euro). [11] Marginalen under utgiftstaket i rubrik 5 har beräknats med hänsyn till fotnot 1 i budgetramen 2007–2013, med ett belopp på 86 miljoner euro för personalens inbetalningar till pensionssystemet. [12] Den totala marginalen för åtagandena har beräknats utan hänsyn till anslagen för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (500 miljoner euro), reserven för katastrofbistånd (264,1 miljoner euro) och personalens bidrag till pensionssystemet (86 miljoner euro). [13] Den totala marginalen för betalningarna har beräknats utan hänsyn till anslagen för reserven för katastrofbistånd (80 miljoner euro) och personalens bidrag till pensionssystemet ( 86 miljoner euro).