EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 25.6.2019 COM(2019) 299 final RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN









Årlig förvaltnings- och resultatrapport för EU:s budget 2018



Innehållsförteckning FÖRORD 3 SAMMANFATTNING 7 INLEDNING 21 AVSNITT 1 – GENOMFÖRANDE OCH RESULTAT 22 1.En resultatinriktad EU-budget 23 2.Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning (budgetrubrik 1A) 32 3.Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (budgetrubrik 1B) 68 4.Hållbar tillväxt: naturresurser (budgetrubrik 2) 81 5.Säkerhet och medborgarskap (budgetrubrik 3) 97 6.Europa i världen (budgetrubrik 4) 116 7.Särskilda instrument 140 AVSNITT 2 – INTERN KONTROLL OCH EKONOMISK FÖRVALTNING 144 1.EU:s budget förvaltas väl 144 2.Kontrollsystemen är kostnadseffektiva 149 3.Finansiella korrigeringar och återkrav visar att den fleråriga kontrollcykeln skyddar EU:s budget 160 4.Kommissionens strategi för bedrägeribekämpning har uppdaterats 165

5.Förvaltningen ger rimliga garantier, och reservationernas finansiella konsekvenser är begränsade 168 6.Försäkran genom tjänsten för internrevision 174 7.Sammanfattning av slutsatserna om det arbete som kommittén för revisionsuppföljning har utfört 176 8.Extern revision och ansvarsfrihet:Att lära av erfarenhet för att förbättra framtiden 179 9.Ledning 181 BILAGOR Förord Jag har glädjen att presentera 2018 års årliga förvaltnings- och resultatrapport för EU:s budget. Rapporten ger en översikt över resultat, förvaltning och skydd av EU:s budget. Här förklaras hur EU:s budget stöder EU politiska prioriteringar, och vi beskriver både de resultat som har uppnåtts och den roll kommissionen har i att säkra en ekonomisk förvaltning av högsta möjliga standard. Denna rapport ingår i kommissionens integrerade paket för finansiell rapportering och redovisningsrapportering. Den uppfyller våra skyldigheter enligt budgetförordningen och är en viktig del av vårt välutvecklade system för ekonomisk ansvarighet. Trots sin relativt blygsamma storlek har EU:s budget stor betydelse för miljontals människor i EU. Den kompletterar de nationella budgetarna och stöder politiska prioriteringar på områden där den har ett verkligt värde och där den kan leda till resultat så effektivt som möjligt. Min vägledande princip är att EU-budgeten ska inriktas på områden där den kan få större effekt än offentliga utgifter på nationell nivå. Ingen medlemsstat kan t.ex. ensam finansiera stora infrastrukturer eller forskningsprojekt i den skala som krävs för att konkurrera med globala aktörer som Kina eller Förenta staterna. Vissa av de utmaningar som EU står inför är globala. Terrorism, organiserad brottslighet, klimatförändringar, naturkatastrofer och epidemier har inga gränser. Dessa utmaningar hanteras bäst på alleuropeisk nivå med hjälp av EU:s budget. Men EU-budgeten är begränsad, även om den har visat sig vara flexibel. Därför måste beslutsfattandet vara mer välgrundat och evidensbaserat än någonsin, så att pengarna används där de behövs mest. I denna rapport beskriver vi de många sätt på vilka EU:s budget har bidragit till de gemensamma målen under 2018. Fokus för 2018 låg på att stärka den ekonomiska återhämtningen genom att investera i nyckelområden som främjar nya arbetstillfällen. Europeiska fonden för strategiska investeringar, Fonden för ett sammanlänkat Europa och de europeiska struktur- och investeringsfonderna spelade alla en viktig roll i denna process. Läs mer om historierna bakom de många EU-investeringarna på portalen ”InvestEU” (https://europa.eu/investeu). EU:s budget gav också starkt stöd inom andra prioriterade områden, såsom EU:s övergripande strategi för migration, säkerhetsunionen, spetsforskning och EU:s yttre åtgärder, samtidigt som den bidrog till övergripande politiska mål, som klimatåtgärder och biologisk mångfald. I denna rapport beskrivs också de åtgärder som vi vidtar för att se till att EU:s budget förvaltas i enlighet med högsta standarder för en sund ekonomisk förvaltning. Med denna rapport tar kommissionen det övergripande politiska ansvaret för förvaltningen av EU-budgeten 2018. Kommissionen övervakar noggrant hur EU:s budget används i praktiken. Om medlemsstaterna eller de slutliga stödmottagarna har använt EU:s pengar på ett felaktigt sätt vidtar kommissionen omedelbara åtgärder för att korrigera dessa fel och återkräva medlen när så behövs. Kommissionen uppskattar att efter korrigeringar och återkrav kommer den kvarstående felnivån för 2018 års utgifter att ligga under 1 %, vilket är långt under väsentlighetströskeln. Därmed var 2018 en fortsättning på de mycket stora framsteg som vi har gjort under de senaste åren inom den ekonomiska förvaltningen. EU:s system för att upptäcka och korrigera fel och bekämpa bedrägerier är mogna och robusta. Detta har uppmärksammats av Europeiska revisionsrätten. Vi kommer att fortsätta att vara vaksamma och att se till att EU:s budget skyddas på ett lämpligt sätt även i framtiden. Detta är särskilt viktigt mot bakgrund av den allt mer utmanande politiska miljön. En konsekvent och effektiv rapportering stärker ansvarigheten för EU:s utgifter, inte bara vad beträffar den rena rättsliga efterlevnaden. Den bidrar också till att engagera medborgarna och andra berörda parter och att återupprätta deras förtroende för och tillit till Europeiska unionen. Detta var också det år då kommissionen lade fram sina förslag till den kommande fleråriga budgetramen i maj och juni 2018. En omfattande utgiftsöversyn genomfördes för att analysera resultatet för samtliga program. Jag valde att använda mervärde för EU som ett grundläggande kriterium för alla utgifter, öka finansieringen av nya prioriteringar, modernisera befintliga program, förenkla och effektivisera i största möjliga omfattning och ge unionen en mer flexibel budget. Jag menar att kommissionen har lagt förslag till en budget för en union som skyddar, försvarar och sätter medborgarna i centrum, och som är balanserad och realistisk. En snabb överenskommelse om den framtida ramen skulle bekräfta EU-institutionernas gemensamma åtagande att göra det allra mesta av varje euro som investeras genom EU:s budget. Günther H. Oettinger

Kommissionsledamot med ansvar för budget och personal





SAMMANFATTNING Sammanfattning Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU:s budget innehåller de senaste uppgifterna om resultaten av EU:s budget (avsnitt 1) och om hur den förvaltas och skyddas (avsnitt 2). Avsnitt 1 är indelat efter budgetrubrik. Här förklaras hur EU:s finansieringsprogram har bidragit till unionens politiska prioriteringar. Dessutom sammanfattas de senaste resultaten av utvärderingen av hur dessa program har genomförts. År 2018 var det femte året i den nuvarande fleråriga budgetramen, som löper från 2014 till 2020. Till följd av det sena antagandet av den fleråriga budgetramen skedde förseningar i början av perioden. Nu är EU:s finansieringsprogram helt i drift. De ger ett starkt och påtagligt stöd till EU:s politiska prioriteringar på många olika områden. Budgetrubrik 1A – Att främja sysselsättning, tillväxt och investeringar När Junckerkommissionen tillträdde i efterdyningarna av den ekonomiska och finansiella krisen avgav den löftet att få fler människor i arbete. Tillsammans med medlemsstaterna har detta löfte uppfyllts. Fler än någonsin i EU – 240,7 miljoner människor – har ett arbete. Fler än tolv miljoner av dessa arbetstillfällen har skapats sedan den nuvarande kommissionen tillträdde. Ungdomsarbetslösheten ligger på sin lägsta nivå sedan 2008, även om den fortfarande är för hög i många delar av EU. EU-budgeten har varit avgörande för alla dessa resultat och fortsätter att vara en viktig källa för investeringar i hela EU. Över 12 miljoner arbetstillfällen har skapats sedan Junckerkommissionen tillträdde. Ungdomsarbetslösheten minskade från 24 % 2014 till 14 % i december 2018. Det viktigaste målet för EU:s budget 2018 var bygga vidare på den ekonomiska återhämtningen, särskilt genom att stärka investeringarna ytterligare. Investeringarna har ökat avsevärt tack var de satsningar på mer än 408 miljarder euro som utlösts av Europeiska fonden för strategiska investeringar. Denna fond, som kommissionen inrättade 2015 tillsammans med Europeiska investeringsbanksgruppen , lockar privat finansiering inom områden som transporter, energi, hälso- och sjukvård, små och medelstora företag och informations- och kommunikationsteknik. På så sätt förstärker den EU-budgetens effekter. Löptiden för Europeiska fonden för strategiska investeringar förlängdes från mitten av 2018 till utgången av 2020 med ett nytt investeringsmål på 500 miljarder euro. Planen väntas bidra till att skapa omkring 1,4 miljoner nya arbetstillfällen fram till 2020, medan EU:s bruttonationalprodukt beräknas öka med 1,3 %. Tack vare dessa investeringar har ytterligare 11 miljoner hushåll glädje av tillgång till höghastighetsinternet, mer än 4 miljoner hushåll använder energi från förnybara källor och 30 miljoner människor i EU får bättre hälso- och sjukvård. Per den 31 december 2018 hade Europeiska fonden för strategiska investeringar mobiliserat mer än 370 miljarder euro i investeringar i hela EU sedan 2015, vilket är betydligt mer än det ursprungliga målet på 315 miljarder euro och är på väg att uppnå det höjda målet inför 2020 på 500 miljarder euro. Europeiska fonden för strategiska investeringar har bidragit till att finansiera uppförandet av en halv miljon bostäder till överkomligt pris, förbättra hälso- och sjukvårdstjänsterna för 30 miljoner människor i EU, uppgradera järnvägs- och stadsinfrastrukturen för 95 miljoner passagerare och stödja tillgången till finansiering för mer än 280 000 små och medelstora företag. Strategiska investeringar har också stärkt den ekonomiska tillväxten och konkurrenskraften genom att finansiera viktig transport-, energi- och telekommunikationsinfrastruktur. Dessa investeringar inriktas på områden där EU har större genomslagskraft än offentliga utgifter på nationell nivå. Fonden för ett sammanlänkat Europa spelar en viktig roll i utvecklingen av sådan infrastruktur, som också banar väg för ett mindre koldioxidintensivt EU-energinät. Under 2018 gav denna fond tillgång till 1,4 miljarder euro i EU-bidrag för att kombineras med finansiering från Europeiska fonden för strategiska investeringar och andra källor. Fonden för ett sammanlänkat Europa delfinansierar en ny tunnel under det 18 km breda Fehmarn bält mellan Rødby i Danmark och Puttgarden i Tyskland. Restiden med bil mellan Köpenhamn och Hamburg kommer att kortas med ungefär en timme och med två timmar för järnvägstransporter. EU-budgeten ger också resultat genom rymdprogram som Galileo, Copernicus och Egnos. Ingen enskild medlemsstat skulle på egen hand ha kunnat placera 26 satelliter i omloppsbana som kommer att vara tillgängliga för 500 miljoner användare världen över fram till utgången av 2018. Under 2018 skickades ytterligare fyra nya Galileosatelliter upp för att förbättra övervakningen av hav, land och atmosfär. EU:s rymdsignaler och data håller på att förändra våra liv med tjänster som förbättrad navigering, precisionsjordbruk, övervakning av grödor, insatser vid naturkatastrofer, livräddning till havs, sök- och räddningsinsatser för personer som är utrustade med nödsändare samt övervakning av fartyg och oljeutsläpp. Vid utgången av 2018 använde 315 flygplatser i så gott som alla EU-länder Egnos (European Geostationary Navigation Overlay Service) som ger säkrare landningar under svåra väderförhållanden och minskar antalet förseningar och omdirigeringar. Från och med april 2018 ingår Galileo i varje ny biltyp som säljs i Europa och ger stöd för larmsystemet eCall. Copernicus har tillhandahållit katastrofkartor för 80 % av översvämningarna i Europa. Detta hjälpte de nationella räddningstjänsterna att få bättre överblick över situationen och att arbeta effektivare i samband med räddningsinsatser. År 2018 innebar också ett nytt kapitel för det europeiska försvarssamarbetet, med Europeiska försvarsfonden. Under 2018 har 40 miljoner euro anslagits för forskningssamverkan inom innovativ försvarsteknik och innovativa försvarsprodukter. Kommissionen har antagit tvååriga arbetsprogram för att medfinansiera gemensamma projekt för utveckling av försvarskapacitet under 2019–2020, med ett EU-bidrag på 500 miljoner euro. EU investerar 35 miljoner euro i forskningsprojektet Ocean2020. Projektet har 42 partner från 15 EU-medlemsstater och arbetar för att ge stöd till havsövervakningsuppdrag genom att integrera drönare och obemannade ubåtar i flottornas insatser. Stödja spetsforskning och innovation EU:s budget fortsatte att bidra till EU:s åtagande att stödja spetsforskning och innovation, med fokus på gränsöverskridande samarbete, industriell relevans och stordriftsfördelar. Horisont 2020, EU:s ramprogram för forskning och innovation, är världens största transnationella forskningsprogram. Det är också EU:s största forsknings- och innovationsprogram någonsin, med nästan 80 miljarder euro tillgängliga i finansiering under sju år . Under 2018 inleddes ansökningsomgångar värda 10 miljarder euro för Horisont 2020. Genom att använda medel från Horisont 2020 har det gemensamma forskningscentrumet utvecklat och driver det enda globala varningssystemet för tsunamier. Det kan snabbt beräkna den uppskattade våghöjden och hastigheten och automatiskt sända en varning via det globala systemet för katastrofvarning och samordning.

Horisont 2020 är en gemensam strategisk ram för EU:s finansiering av forskning och innovation. Programmet är avgörande för att se till att EU fortsätter att producera vetenskap och teknik av världsklass. Det bidrar till att undanröja hinder för innovation och gör det lättare för den offentliga och den privata sektorn att samarbeta för att finna lösningar på stora samhällsutmaningar. EU:s stöd till forskning och innovation stimulerar samarbete mellan forskarlag i olika länder och mellan ämnesområden som är avgörande för banbrytande upptäckter. Det ger EU en möjlighet att agera på sådana prioriteringar som Parisavtalet om klimatförändringar . Horisont 2020 har direkt bidragit till det övergripande målet att stärka Europas industriella ledarskap och konkurrenskraft. Programmet har varit särskilt framgångsrikt när det gäller att stimulera innovation bland små och medelstora företag. Det övergripande målet på 20 % deltagande har överträffats. Det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem inledde sin verksamhet i november 2018. Det kommer att sammanföra EU:s och de deltagande ländernas resurser för att bygga upp superdatorer och datainfrastruktur av världsklass och ett konkurrenskraftigt ekosystem för innovation inom relevant teknik och relevanta tillämpningar i Europa. Tack vare forskning och delfinansiering från Horisont 2020 under 2018 opererades en 45-årig kvinna i Sverige för att få en permanent robothand som hon kan använda i vardagslivet. Stöd till unga européer EU-budgeten har skapat möjligheter att studera och resa utomlands och hjälpt unga arbetslösa att hitta jobb eller påbörja en utbildning för att öka sina möjligheter att få jobb. Över 3,5 miljoner ungdomar registreras varje år inom ungdomsgarantin och erbjuds sysselsättning, vidareutbildning, lärlingspraktik eller praktik. Sedan 2014 har sammanlagt mer än 14 miljoner ungdomar tagit del av detta stöd. Erasmus+ är ett av de viktigaste sätten för människor i EU att uppleva den europeiska identiteten i all dess mångfald. Under 2018 gav Erasmus+ ungefär 800 000 lärare, föreläsare, utbildningspersonal och ungdomsarbetare möjlighet att förvärva ny kompetens utomlands och stärka sin framtida anställningsbarhet. Flaggskeppsprogrammet visade sin flexibilitet genom sitt stöd till inrättandet av ”europeiska universitet” och virtuella utbyten inom Erasmus+. Dessutom lanserade kommissionen ett pilotinitiativ, DiscoverEU , som ger 18-åringar möjlighet att resa runt i Europa, lära av andra kulturer och utforska sin europeiska identitet. EU-kommissionen har för avsikt att utveckla DiscoverEU och har därför tagit med det även i sitt förslag till nästa Erasmusprogram. Programmet Europeiska solidaritetskåren fick sina egna regler och sin egen budget och har gett många ungdomar chansen att hjälpa, utforska, lära och utvecklas genom verksamhet som t.ex. att hjälpa människor i socialt utanförskap, ta hand om miljön eller återuppbygga samhällen och skapa hopp efter en naturkatastrof. Sedan starten 1987 har mer än 10 miljoner människor deltagit i Erasmus. Mellan juli och oktober 2018 kunde omkring 15 000 ungdomar utforska Europa med tåg, tack vare resekortet DiscoverEU. Ytterligare 14 500 valdes ut i ansökningsomgången i november 2018. Fram till slutet av december 2018 hade ungefär 100 000 samhällsintresserade unga registrerat sig för att gå med i Europeiska solidaritetskåren. Nästan 11 000 av dem har gett stöd till enskilda människor och samhällen i hela EU, främst genom volontärverksamhet. EU-budgeten har gett ett betydande bidrag till genomförandet av ungdomsgarantin genom att skapa möjligheter för ungdomar att studera och resa utomlands och hjälpa dem att hitta arbete eller få tillgång till utbildning för att öka deras chanser att få ett arbete. Varje år sedan starten har mer än 3,5 miljoner unga som har registrerats inom ungdomsgarantin fått ett erbjudande om anställning, vidareutbildning, praktik eller lärlingspraktik. Budgetrubrik 1B – Främja skapandet av arbetstillfällen, hållbar tillväxt och innovation genom sammanhållningspolitiken Med en budget på 352 miljarder euro (för perioden 2014–2020), nästan en tredjedel av den totala EU-budgeten, syftar sammanhållningspolitiken till att minska skillnaderna och stödja den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i EU. Att denna politik ger ett viktigt bidrag framgår av att mindre utvecklade medlemsstater och regioner har gjort stora framsteg när det gäller att komma i kapp resten av EU i fråga om produktivitet och bruttonationalprodukt per capita. Fonden ger direkt stöd för EU:s viktigaste prioriteringar och för genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen och bidrar även till att säkerställa de investeringsvillkor som krävs genom att följa upp de förhandsvillkor som har fastställts för programmen 2014–2020. En sammanhållningspolitisk investering på 1 euro under perioden 2007–2013 väntas ge 2,74 euro i ytterligare bruttonationalprodukt fram till 2023. Under samma period skapades cirka 1,3 miljoner arbetstillfällen. EU:s budget fortsatte att stödja medlemsstaterna och regionerna när det gäller att ta itu med nya och ihållande utmaningar, såsom att möta globaliseringen, ta itu med arbetslösheten, ta itu med förändringar i industrin, främja innovation och digitalisering, omskolning, hantering av migration på lång sikt och bekämpning av klimatförändringarna, inbegripet övergången till en mindre koldioxidintensiv ekonomi och mindre koldioxidintensiva transporter. EU:s transportinvesteringar var inriktade på att avlägsna flaskhalsar genom bidra till reparationer och förbättringar av 7 500 km befintliga vägar och anläggning av 3 100 km nya vägar (utvalda projekt fram till slutet av 2018). Tack vare sammanhållningspolitiska investeringar har den årliga elförbrukningen i offentliga byggnader minskat med 5,2 terawattimmar. Dessutom har politiken bidragit till 748 km nya eller förbättrade spårvägs- och tunnelbanelinjer och nära 7 500 km nya eller moderniserade järnvägslinjer. I slutet av 2017 fick mer än 15 miljoner människor stöd från Europeiska socialfonden för att hitta bättre jobbmöjligheter och utveckla sina färdigheter, mer än 1,7 miljoner arbetslösa fick jobb och över 2 miljoner människor fick nya kvalifikationer.

Budgetrubrik 2 – EU:s budget bidrar till att modernisera EU:s jordbrukssektor, garantera säkra och högkvalitativa livsmedel och skapa ett hållbart jordbruk och en hållbar landsbygdsutveckling Den gemensamma jordbrukspolitiken har bidragit till en balanserad territoriell utveckling och minskat inkomstklyftan mellan jordbrukssektorn och andra sektorer och mellan medlemsstater och regioner. Politiken bidrar också till att upprätthålla en hållbar livsmedelsproduktion i EU. Direktstöd ökar inkomsterna och ger relativt stabila inkomster för jordbrukare som står inför betydande prissvängningar och produktionsvolatilitet. EU-budgeten tillhandahåller de medel som behövs för ett motståndskraftigt, hållbart och konkurrenskraftigt jordbruk. Omkring 6,5 miljoner jordbrukare har fått direktstöd tack vare detta, och det utgör 38 % av deras jordbruksinkomster. Sedan 2014 har Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling bidragit till modernisering av mer än 51 400 unga jordbrukares jordbruksföretag, utbildning av mer än 1 miljoner deltagare, stöd till ekologiskt jordbruk på nästan 16 miljoner hektar och investeringar på mer än 255 miljoner euro i förnybar energiproduktion. Europeiska havs- och fiskerifonden ger stöd till miljömässigt hållbart, resurseffektivt, innovativt, konkurrenskraftigt och kunskapsbaserat fiske och vattenbruk. Dessa insatser gör det möjligt för EU att behålla ledningen internationellt när det gäller hållbar förvaltning av världshaven. EU är en global föregångare när det gäller hållbarhet och klimatpolitik. Som en del av sitt åtagande om att bekämpa klimatförändringen har EU integrerat klimatåtgärder till ett värde av 32 miljarder euro i alla sina program, särskilt inom sammanhållningspolitik, energi, transport, forskning och innovation och den gemensamma jordbrukspolitiken, och även i EU:s utvecklingspolitik, vilket innebär att EU-budgeten blir en viktig pådrivande faktor för hållbarhet. Detta motsvarar 20,7 % av 2018 års budget. Enligt den senaste beräkningen kommer det att bli 210 miljarder euro (19,7 %) för hela programperioden. Mellan 2014 och 2020 investerar Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden 54,8 miljarder euro i klimatrelaterade mål. Dessa investeringar underlättar övergången till en ekonomi med låga koldioxidutsläpp genom att främja produktion och distribution av energi från förnybara källor, främja energieffektivitet, genomföra smarta distributionssystem och forskning och innovation inom koldioxidsnål teknik, investera i anpassning till klimatförändringen, främja investeringar för att hantera särskilda risker, säkerställa motståndskraft mot katastrofer och utveckla system för att hantera katastrofer. Projekt som får stöd av Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden gör det möjligt att renovera bostäder för 875 000 familjer som kommer att kunna sänka sin energiförbrukning, och ytterligare 3,3 miljoner energianvändare kommer att anslutas till smarta elnät. Projekten har också gett stöd till mer kapacitet för att producera förnybar energi (7 670 megawatt). Under 2018 anslogs sammanlagt 522 miljoner euro till Life-programmet. Genom detta program ger EU-budgeten stöd till miljö- och naturvårdsprojekt och klimatinsatser. Detta omfattar stora investeringar i projekt som kommer att göra det möjligt att återanvända mer plast. Att omvandla detta avfall till råvaror av hög kvalitet för bil-, byggnads- och förpackningsindustrin är ett av de sätt på vilka Life ger praktiskt stöd till målen i den europeiska strategin för plast i en cirkulär ekonomi. Projekt som stöds av Life-programmet har bidragit till övergången till en resurseffektiv, cirkulär, koldioxidsnål och klimattålig ekonomi och till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, motverka förstöringen av ekosystemen genom att förbättra miljön, inklusive luft, vatten och mark, samt förbättra miljö- och klimatstyrningen på alla nivåer. Budgetrubrik 3 – EU:s budget är en viktig del av EU:s övergripande strategi för migrationspolitiken EU:s budget har också gett stöd till unionens fortsatta övergripande insatser i samband med migrationsutmaningarna och förvaltningen av EU:s yttre gränser. Under 2018 fortsatte EU:s övergripande strategi för migration att verka på alla fronter: fördjupat samarbete med partnerländerna, bättre förvaltning av de yttre gränserna och mer effektiva och operativa verktyg för att skydda våra gränser och hantera migrationen inom EU i en anda av solidaritet och ansvarstagande. Särskilda instrument såsom Asyl-, migrations- och integrationsfonden spelade en viktig roll för snabba insatser i migrationsfrågor, vid sidan av riktat stöd från sammanhållningspolitiken för långsiktig integration av migranter och EU:s externa instrument. Arbetet med den europeiska migrationsagendan bidrog på ett positivt sätt till att ersätta okontrollerad migration under farliga förhållanden med säker, ordnad och reguljär migration. I enlighet med EU:s pågående vidarebosättningssystem har 20 medlemsstater åtagit sig att vidarebosätta över 50 000 personer senast i oktober 2019. Vid slutet av 2018 har över 24 000 av dessa utfästelser redan infriats och gett människor skydd i EU. Efter toppen av nyanlända till EU 2015 går migrationsströmmarna nu tillbaka mot en lägre nivå än före krisen. Antalet irreguljära gränspassager till EU sjönk till 150 100 under 2018. Detta är det lägsta antalet på fem år. Sedan 2015 har lagliga migrationskanaler till EU ökat för personer i behov av internationellt skydd. EU:s vidarebosättningsprogram har erbjudit säkra och lagliga vägar för nästan 50 000 människor (den 31 december 2018). Uttalandet från EU och Turkiet från 2016 och faciliteten för flyktingar i Turkiet är fortfarande mycket viktiga för att minska irreguljära och farliga överfarter till de grekiska öarna från Turkiets fastland, rädda liv till sjöss och främja vidarebosättning av syrier som behöver internationellt skydd. EU har stött Turkiet i dess insatser för att tillhandahålla skydd och stöd för mer än 4 miljoner registrerade syriska flyktingar. Vid utgången av 2018 hade humanitärt bistånd hjälpt 1,5 miljoner av de mest utsatta flyktingarna genom det sociala nödskyddsnätet, ett system för socialt stöd, och hjälpt mer än 410 000 elever att gå i skolan (inom ramen för programmet för villkorad kontantöverföring för utbildning). Ytterligare 600 000 barn har fått hjälp att integreras i det turkiska skolsystemet. Tack vare faciliteten för flyktingar i Turkiet har 136 nya skolor uppförts, 410 000 flyktingbarn går nu i skolan och 60 000 elever har fått börja i stödklasser. Nu har 178 vårdcentraler tagits i drift, fyra miljoner besök i primärvården har fått stöd och 650 000 flyktingbarn har vaccinerats. EU har, liksom i Turkiet, gett betydande humanitärt stöd till internflyktingar i Syrien och till flyktingar och värdsamhällen i Jordanien och Libanon samt till bistånd i Irak och Egypten. Totalt sett gav EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien stöd till ca 2 miljoner syriska flyktingar och värdsamhällen under 2018. Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, som finansieras genom EU:s budget, har med sitt utökade mandat förstärkt sin närvaro vid EU:s yttre gränser avsevärt. Syftet är att stödja medlemsstaterna i deras gränsförvaltningsverksamhet och gemensamt bedriva en integrerad gränsförvaltning på EU-nivå.

Under 2018 skickade Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån ut sammanlagt cirka 11 000 gränsvakter till stöd för medlemsstaterna vid de yttre gränserna. Detta gjorde det möjligt att rädda 37 000 migranter, fånga nästan 1 200 människosmugglare och samordna/organisera återvändandet för nästan 14 000 migranter. Dessutom gjorde Asyl-, migrations- och integrationsfonden det möjligt för nästan 39 500 människor att återvända frivilligt. EU:s budget fortsätter att bidra till att göra unionen tryggare att leva och arbeta i. Säkerhetshoten har intensifierats och breddats i Europa. De tar formen av terroristattacker och nya typer av organiserad brottslighet, samt it-brottslighet. För att skydda allmänheten mot dessa hot har EU tillhandahållit finansiering och gett stöd till samarbete för att t.ex. bekämpa penningtvätt, upptäcka och beslagta förfalskade produkter och bekämpa desinformationskampanjer. Fonden för ett sammanlänkat Europa har inrättat en plattform för frivilligt samarbete i syfte att stärka beredskapen och insatserna vid cyberattacker. På så sätt bidrar EU till en EU-omfattande lösning på ett hot som inte stannar vid de nationella gränserna. EU har visat solidaritet inom sina gränser genom att samordna och finansiera katastrofhjälpinsatser, stödja jordbrukare som har drabbats av torka och ge stöd till anställda som har drabbats av omfattande omstruktureringar av företag. Med hänsyn till de svårigheter som jordbrukarna ställdes inför under sommartorkan gjordes högre förskottsbetalningar för att hjälpa jordbrukarna att utfodra sina djur. Under 2018 användes 4,5 miljoner euro från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för att hjälpa 730 uppsagda arbetstagare inom den portugisiska konfektionssektorn. Sedan 2003 har EU deltagit i 163 officiella uppdrag och skickat ut 560 experter för att skydda människor över hela världen. Under 2018 gjorde EU en rekordstor civilskyddsinsats för att hjälpa Sverige att bekämpa skogsbränder: över 360 brandmän, sju flygplan, sex helikoptrar och 67 fordon mobiliserades. Budgetrubrik 4 – EU:s budget har hjälpt EU att bli en starkare global aktör EU:s budget gjorde det möjligt för unionen att behålla sin inriktning på investeringar i hållbarhet och motståndskraft hos våra partner, särskilt genom det europeiska grannskapsinstrumentet och instrumentet för stöd inför anslutningen. EU hjälper grannländerna att vidareutveckla stabila demokratiska institutioner och samtidigt öka sitt välstånd. Detta har bidragit till att skapa stabilitet vid Europas gränser. Under 2018 tillhandahöll EU också ledarskap och stöd i fråga om kärnteknikavtalet med Iran , Parisavtalet om klimatförändringar, FN:s mål för hållbar utveckling, nya handelsavtal med en stark komponent för hållbar utveckling, samarbete med Afrikanska unionen och förbindelser med FN. EU är tillsammans med sina medlemsländer världens största givare av humanitärt bistånd. Detta innebär att EU kan ge livräddande stöd vid naturkatastrofer och konflikter orsakade av människan i hela världen. Under 2018 användes mer än 1,4 miljoner euro för humanitärt bistånd i över 90 länder. En betydande del lades på stöd till konfliktdrabbade befolkningar i Syrien och till flyktingar i grannländerna. Under 2018 anslogs ytterligare 15 miljoner euro för att bidra till att skapa de nödvändiga förutsättningarna för ett frivilligt, säkert och värdigt återvändande för rohingyiska flyktingar som har flytt från Myanmar/Burma till Bangladesh. Olika instrument inom området för utvecklingssamarbete hjälper EU att uppfylla sitt åtagande om att genomföra Agenda 2030 för hållbar utveckling i enlighet med det europeiska samförståndet om utveckling . EU strävar efter att rikta medel till de länder som har störst behov. Dessutom föreslås ett paradigmskifte i förbindelserna mellan EU och Afrika i syfte att skapa ett verkligt och rättvist partnerskap som är inriktat på ömsesidigt ekonomiskt intresse och fullt ut är förenligt med Afrikas Agenda 2063 och med flaggskeppsinitiativ som det afrikanska kontinentala frihandelsområdet. Som ett led i den yttre investeringsplanen för EU 2018 gav EU:s budget stöd till mobiliseringen av finansiering till Afrika och det europeiska grannskapet . Europeiska fonden för hållbar utveckling används för att få fram mer privata investeringar i detta syfte. Under 2018 undertecknade kommissionen det första garantiavtalet (riskdelningsmekanismen Nasira). Detta EU-avtal om upp till 75 miljoner euro väntas mobilisera investeringar för entreprenörer i Afrika söder om Sahara och i det europeiska grannskapet. Det väntas bidra till att skapa upp till 800 000 arbetstillfällen och hjälpa människor som har svårt att få lån till överkomlig ränta, t.ex. internflyktingar, flyktingar, återvändande, kvinnor och ungdomar. Kommissionen ger högsta prioritet åt att se till att EU:s budget förvaltas väl och skyddas mot fel och bedrägerier. Kommissionen strävar efter högsta standard inom ekonomisk förvaltning när det gäller ändamålsenlighet, effektivitet och ekonomi. Dessutom försöker den se till att revisioner och kontroller är kostnadseffektiva. Detta behandlas i avsnitt 2 i denna rapport. Kommissionen ansvarar för att se till att EU:s medel används på rätt sätt, oavsett om de genomförs direkt av kommissionens avdelningar eller av genomförandepartner. Medlemsstaterna verkställer 71 % av utgifterna enligt reglerna för delad förvaltning, och 8 % genomförs genom betrodda enheter som förvaltas indirekt. För att fullgöra sina skyldigheter har kommissionen infört en effektiv modell för säkerhet och ansvarsskyldighet samt en robust ram för intern kontroll. Inom denna ram – i förekommande fall i samarbete med medlemsstaterna och betrodda enheter (på grundval av deras skyldigheter att skydda EU-budgeten) – vidtar kommissionens avdelningar åtgärder för att förebygga fel, oriktigheter och bedrägerier och vidtar åtgärder för att avhjälpa situationen när sådana uppstår. Dessutom har Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) i uppdrag att utföra oberoende utredningar av bedrägerier och korruption när det gäller EU-medel och för att utveckla EU:s politik för bedrägeribekämpning. Under 2018 antogs också den nya budgetförordningen, som bl.a. innebär en avsevärd förenkling av de finansiella reglerna för stödmottagarna. Risken för de finansiella transaktionernas laglighet och korrekthet är mindre än 2 %.

Kommissionens mål är att det ”riskbelopp vid utbetalning” som påverkar EU:s intäkter och utgifter och som beräknas efter att förebyggande kontroller har gjorts, men innan korrigerande åtgärder har vidtagits, ska ligga under 2 % – vilket det också gjorde även under 2018. Sammantaget beräknas ”riskbeloppet vid utbetalning” utgöra 1,7 % av de totala relevanta utgifterna för 2018. Avdelningarna vidtar åtgärder för de delar där riskbeloppet vid utbetalning är större än 2 %. Eftersom EU:s finansieringsprogram löper över flera år går det att korrigera fel även åren efter det att utbetalningarna har gjorts, tills programmen har avslutats. Avdelningarna har beräknat att de totala framtida korrigeringarna kommer att motsvara 0,9 % av de sammanlagda relevanta utgifterna 2018. Under 2018 krävde kommissionen tillbaka 3,2 miljarder euro. Dessa finansiella korrigeringar och återkrav är mycket viktiga förebyggande och korrigerande åtgärder som skyddar EU:s budget. Kommissionens målsättning för sin förvaltning av EU-budgeten är att se till att det återstående ”riskbeloppet vid avslutandet” är mycket lågt när ett program har avslutats och alla kontroller har genomförts. Totalt sett beräknar kommissionen att detta uppgår till endast 0,8 % av de totala relevanta utgifterna 2018 – dvs. mindre än 1 %. För andra året i rad lämnade Europeiska revisionsrätten 2018 ett yttrande med förbehåll snarare än ett negativt yttrande om lagligheten och korrektheten i utbetalningarna från EU:s budget 2017. Detta bekräftar att det har gjorts betydande framsteg och att en stor del av EU:s budget har bedömts som sund.



Upptrappning av bedrägeribekämpningen Kommissionen har en fast och långvarig nolltolerans mot bedrägerier. Kommissionens ändrade och förstärkta strategi för bedrägeribekämpning skapar en stabil politisk ram för att förebygga, upptäcka, utreda och vidta åtgärder mot bedrägerier och bidrar till att kommissionens avdelningar kan fungera väl när det gäller att skydda EU:s ekonomiska intressen. Den reviderade strategin mot bedrägerier kommer att bidra till att säkerställa att kommissionens avdelningar är fullt förberedda på genomförandet av den fleråriga budgetramen för perioden 2021–2027. Den nya strategin tar hänsyn till viktig utveckling i EU:s lagstiftning om bedrägeribekämpning (t.ex. inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten) och revisionsrättens senaste konstateranden om hantering av bedrägeririsker i EU:s utgifter. Antagandet av den reviderade strategin kommer att förbättra bedrägeribekämpningen ytterligare. Förslagen till de nya finansieringsprogrammen har också bedrägerisäkrats av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning. Den nya budgetförordningen 2018 har stärkt behandlingen av intressekonflikter, och kommissionen har lagt fram viktiga förslag för att skydda EU-budgeten mot allmänna brister i tillämpningen av rättsstatsprincipen i medlemsstaterna, bl.a. genom att sätta som villkor för fortsatta EU-utbetalningar att rättsstatsprinciperna respekteras. Systemet för tidig upptäckt och uteslutning har stärkts ytterligare. Dessa åtgärder kommer att skydda EU:s budget ännu mer effektivt under de kommande åren. Förvaltningen ger rimliga garantier, och kommissionen tar det politiska ansvaret för förvaltningen av EU:s budget. Baserat på de centrala beståndsdelar som ligger till grund för deras redovisning har varje utanordnare förklarat att de har rimlig visshet om att 1) informationen i rapporten ger en sanningsenlig och rättvisande bild, 2) de medel som har avsatts för verksamheten har använts för de tilltänkta ändamålen och i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning, och 3) att de kontrollförfaranden som införts ger tillräckliga garantier för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet – vid behov med en eller flera reservationer för full insyn och ytterligare åtgärder. Det gjordes 40 reservationer – två fler än förra året. För varje reservation finns det en handlingsplan för att ta itu med de underliggande bristerna och dämpa de åtföljande riskerna. Hälften av reservationerna gäller ”gamla” program för perioden 2007–2013 och har mycket begränsade finansiella konsekvenser. På grundval av förklaringarna från kommissionens delegerade utanordnare tar kommissionskollegiet det politiska ansvaret för förvaltningen av EU:s budget. En ny långtidsbudget för ett EU som skyddar, försvarar och sätter medborgarna i centrum Parallellt med budgetgenomförandet var 2018 också året för att sätta fart på en process för att få fram en ny flerårig budgetram för Europeiska unionen. I maj 2018 lade kommissionen fram sina förslag till en ny, modern långtidsbudget för EU, för perioden 2021–2027. Förslagen är utformade för att uppfylla de politiska prioriteringar som EU:s stats- och regeringschefer enades om i Bratislava och Rom. Inom ramen för dessa förslag kommer finansieringen att utökas för en rad områden som är av avgörande betydelse för Europas framtid, bl.a. ett samordnat europeiskt svar på utmaningarna i samband med migration, kampen mot terrorism och organiserad brottslighet, digital omvandling, klimatåtgärder, program för ungdomar samt forskning och innovation, samtidigt som man ser till att den traditionella politik som stöder unionens centrala mål om solidaritet moderniseras och upprätthåller en meningsfull finansieringsnivå för alla medlemsstater och regioner när det gäller sammanhållningspolitiken. Kommissionens förslag grundas på en utgiftsöversyn, en heltäckande bedömning av gjorda lärdomar från nuvarande och tidigare program. Därmed har kommissionen kunnat föreslå nödvändiga moderniseringar: ·Tydligt fokus på europeiskt mervärde och behovet att ge tillräckligt stöd till nya, brådskande prioriteringar som forskning och innovation, digital ekonomi, ungdomar, migration och gränsförvaltning, säkerhet, försvar och yttre åtgärder, samt större tonvikt vid hållbarhet, bl.a. genom mer ambitiösa mål för integrering av klimatåtgärder. ·En rationaliserad och mer transparent struktur i nästa budget.

·En radikal minskning av antalet program och nya integrerade program på områden som investeringar i människor, den inre marknaden, strategiska investeringar, rättigheter, värderingar samt yttre åtgärder, och den ökade inriktningen på synergi mellan instrument. ·Enklare finansieringsregler för att minska krånglet för stödmottagare och förvaltningsmyndigheter, och mer tonvikt på resultat. ·En mer flexibel budget som kan reagera snabbt på en föränderlig omvärld. Eurogruppen kom överens om egenskaperna hos ett budgetinstrument för konvergens och konkurrenskraft för euroområdet. Det ska främja sammanhållningen inom unionen genom att stärka den ekonomiska och monetära unionens motståndskraft. Det råder också allmän enighet om att den nya mekanismen för att se till att utbredda brister i rättsstatsprincipen inte äventyrar budgeten bör bli ett viktigt inslag i en överenskommelse om nästa fleråriga budgetram. Arbetet med kommissionens förslag om att modernisera inkomstsidan i EU:s budget har också gått framåt. Att säkerställa en överenskommelse om den framtida ramen är en viktig prioritet för de kommande månaderna, samtidigt som arbetet kommer att fortsätta med att se till att de nuvarande finansieringsprogrammen ger ett så stort bidrag som möjligt till EU:s välstånd och säkerhet. En förstärkning av kommissionens förvaltningsstyrning I november 2018 antog kommissionen en rad riktade åtgärder för att stärka förvaltningsstyrningen. Denna reform stärker kommissionens väletablerade och effektiva modell för finansiell ansvarsskyldighet som bygger på en tydlig ansvarsfördelning mellan de politiska nivåerna, verksamhets- och avdelningsnivåerna. Grundstenen för denna reform är en rationalisering av förvaltningsstyrningsorganen under övergripande ledning på hög tjänstemannanivå av förvaltningens styrelse, med generalsekreteraren som ordförande. Förvaltningens styrelse ska tillhandahålla tillsyn och strategisk vägledning på områden som personalfördelning, riskhantering, strategisk planering och programplanering, dataskydd, säkerhet och driftskontinuitet, kommunikation inom organisationen och politik för att bekämpa bedrägerier. Denna reform förenklar även it-styrningen och säkerhetsmiljön, förstärker hanteringen av förvaltningsrisk och förtydligar rollen för kommittén för revisionsuppföljning. 2018 ÅRS ÅRLIGA FÖRVALTNINGS- OCH RESULTAT-RAPPORT Inledning 2018 års årliga förvaltnings- och resultatrapporter för EU:s budget är kommissionens viktigaste bidrag till det årliga ansvarsfrihetsförfarande genom vilket Europaparlamentet och rådet granskar genomförandet av EU:s budget. Kommissionen fäster stor vikt vid att se till att EU:s budget förvaltas på ett ansvarsfullt och korrekt sätt och att samarbeta med alla berörda parter för att säkerställa att den ger konkreta resultat på fältet. Rapporten innehåller en översikt över den senaste informationen om budgetens genomförande. Den innehåller också detaljerad rapportering om frågor som rör förvaltning och skydd av EU:s budget. Denna rapport består av två huvudavsnitt. Avsnitt 1 innehåller en beskrivning av och ger exempel på hur EU:s budget stöder EU:s politiska prioriteringar. Där finns de senast tillgängliga uppgifterna om de resultat som har uppnåtts fram till slutet av 2018. Denna rapportering bygger på information från de årliga verksamhetsrapporterna för 2018 från kommissionens alla avdelningar och från andra källor, t.ex. programförklaringar, utvärderingsrapporter, studier och genomföranderapporter om EU-program. Den grundläggande frågan i detta avsnitt är om EU:s budget används på bästa möjliga sätt för att ge konkreta resultat för alla EU-invånare. Kommissionen kan inte garantera detta på egen hand, utan det är ett gemensamt ansvar som delas med medlemsstater, regioner, icke-statliga organisationer, stödmottagare och alla som deltar i genomförandet av EU:s budget. Detta avsnitt innehåller en utvärdering av EU:s ekonomi baserat på de resultat som har uppnåtts. Ytterligare resultatuppgifter finns tillgängliga i programförklaringarna och den översikt över programmets resultat som kommissionen har offentliggjort tillsammans med förslaget till årsbudget. I avsnitt 2 beskrivs kommissionens internkontroll, ekonomiska förvaltning och skydd av EU:s budget. Avsnittet baseras även på respektive kommissionsavdelnings årliga verksamhetsrapporter med en detaljerad beskrivning av internkontrollen och relaterade frågor. I de fall problem har uppstått under året beskrivs hur kommissionens avdelningar har hanterat dem. I detta avsnitt ges en sammanfattning av informationen om ·hanteringen av rättsliga risker, ·hanteringen av kostnadseffektiviteten i kontrollerna och översynen av strategierna för bedrägeribekämpning, ·skyddet av EU:s budget, och ·den förvaltningsförklaring som lämnas till kommissionskollegiet. Avdelningarnas förvaltningsförklaringar och den garanti som erhålls genom det interna revisionsarbetet ligger till grund för rapportens övergripande slutsats. På grundval av denna slutsats kan kommissionen anta rapporten och därigenom ta det övergripande politiska ansvaret för förvaltningen av EU:s budget för 2018. 2018 års årliga förvaltnings- och resultatrapporter för EU:s budget ingår i ett större paket för integrerad finansiell rapportering och redovisningsrapportering. Här ingår även årsredovisningen , en prognos för kommande in- och utflöden på lång sikt som omfattar de närmaste fem åren, rapporten om internrevisioner och rapporten om uppföljningen av förfarandet för ansvarsfrihet. Avsnitt 1

Genomförande och resultat Att generera ett mervärde från varje euro som används är av central betydelse för kommissionen. Ordförande Jean-Claude Juncker angav tonläget i början av sin mandatperiod: ”Det räcker inte att fördela pengarna klokt. Vi måste göra mer, med mindre resurser. Vi måste få ut det bästa ur budgeten och spendera pengarna smart. […] Folk vill att vi ska nå resultat. De vill också veta hur vi spenderar skattebetalarnas pengar.”

EU:s budget är inriktad på områden där samordnade resurser till gemensamma utmaningar kan ge sådana resultat för alla EU-invånare som medlemsstaterna inte skulle kunna uppnå lika effektivt och ändamålsenligt på egen hand. Det handlar om vitt skilda områden, såsom gränsöverskridande infrastruktur, förvaltning av de yttre gränserna, storskaliga rymdprojekt och EU-omfattande forskning. Fokus på EU-mervärde är kärnan i kommissionens förslag för den fleråriga budgetramen 2021–2027. Detta avsnitt inleds med en översikt över EU:s budget och dess resultatram. Därefter kommer en sammanfattning av hur den nuvarande och framtida långtidsbudgeten bidrar till den politiska dagordning som EU:s ledare fastställde i Bratislava, Rom och Sibiu, samt till internationella prioriteringar såsom klimatmål och FN:s mål för hållbar utveckling. Därefter redovisas de senaste uppgifterna om vilka resultat som har uppnåtts med EU:s budget fram till slutet av 2018. Uppgifterna struktureras enligt rubrikerna i den nuvarande fleråriga budgetramen. I rapporten beskrivs även hur dessa program bidrar till Junckerkommissionens politiska prioriteringar. Vilken typ av uppgifter som rapporteras beror på hur långt framskridna programmen är. Det rör sig om allt från indata till resultat från den inledande programfasen. De slutliga utvärderingarna av programmens effekter är ännu inte tillgängliga, varför en slutlig rapportering först kommer att kunna göras i ett senare skede. Rapporten omfattar områden där resultaten inte har motsvarat förväntningarna eller där brister har upptäckts i programutformningen genom utvärderingar och revisioner. Dessa uppgifter används som underlag för genomförandebeslut om de nuvarande finansieringsprogrammen och för att informera lagstiftarna om den framtida långtidsbudgeten. En resultatinriktad EU-budget EU:s budget EU:s budget är ett avgörande instrument för genomförandet av EU:s politik och prioriteringar. Till skillnad från de nationella budgetarna är EU-budgeten främst inriktad på att stödja strategiska investeringar på medellång till lång sikt och på att använda sitt inflytande för att få fram investeringar från andra offentliga och privata källor. Den kompletterar de nationella budgetarna för att hantera de gemensamma utmaningar som medlemsstaterna står inför och skapa möjligheter för EU som helhet. EU:s finansieringsprogram förvaltas i vissa fall direkt av kommissionen, t.ex. på forskningsområdet, eller tillsammans med medlemsstaterna (delad förvaltning), t.ex. inom sammanhållningspolitiken. Cirka två tredjedelar av EU:s budget förvaltas genom delad förvaltning. EU använder innovativa finansiella instrument som ett smart sätt att utnyttja EU:s budgetmedel. Innovativa finansiella instrument attraherar finansiering från andra offentliga eller privata investerare för ekonomiskt bärkraftiga projekt i områden där det finns marknadsmisslyckanden eller brist på investeringar. Exempel på detta är sektorer med hög ekonomisk tillväxt eller innovativ affärsverksamhet. Att EU investerar riskkapital i en viss fond eller täcker en del av den risk som är förknippad med en viss typ av projekt kan lugna andra investerare och uppmuntra dem att investera tillsammans med EU. Lånegarantiinstrumentet och egetkapitalinstrumentet för tillväxt inom ramen för programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag är goda exempel på sådana finansieringsinstrument. Finansieringsinstrument används också i andra EU-program, t.ex. Horisont 2020, EU:s program för sysselsättning och social innovation, Fonden för ett sammanlänkat Europa och EU:s utrikespolitiska program. Resultatramen för EU:s budget En stabil resultatram för EU:s budget är en förutsättning för resultatinriktade och väl förvaltade EU-program. För den fleråriga budgetramen 2014–2020 är resultatramar ett nytt obligatoriskt inslag i den rättsliga grunden för samtliga finansieringsprogram. Detta har lett till en ökad inriktning på resultat i hela budgeten. Dessa ramar innebär att det ska fastställas tydliga och mätbara mål och indikatorer samt nödvändiga förfaranden för övervakning, rapportering och utvärdering. Indikatorerna i ramarna bildar tillsammans med andra källor till kvalitativ och kvantitativ resultatinformation, t.ex. utvärderingar, en god grund för bedömningen av programmets resultat och framsteg mot de överenskomna målen. Med hjälp av denna information kan problem förutses och lösas när de uppstår vid genomförandet av programmet. Under programmens första år baseras resultaten huvudsakligen på bidrag (dvs. anslagen till ett visst program) och successivt på utfall (dvs. de direkta resultaten av ett visst projekt). Denna typ av information ger en god första indikation på hur och var EU-budgeten används. I takt med att ett program genomförs kommer information om resultaten och i mindre utsträckning effekterna på längre sikt av utgifterna att bli tillgängliga. För att göra de europeiska struktur- och investeringsfonderna mer resultatinriktade har en mekanism med en resultatreserv planerats. Denna reserv kommer att frigöras under 2019 för program som hade uppnått sina i förväg fastställda milstolpar före utgången av 2018. När det gäller program och prioriteringar som inte har uppnått sina delmål kommer resurserna att omfördelas till andra prioriteringar. I tillägg till resultatramen bidrar de revisioner som utförs av interna och externa revisorer också till bättre genomförande av programmen, och likaså till effektivare och mer ändamålsenliga insatser, förvaltningssystem och förfaranden för de organ och institutioner som förvaltar EU-medel. Revisionsarbetet har också hjälpt kommissionen att förbättra kvaliteten på resultatrapporteringen. Den senaste tidens rekommendationer från revisionsrätten har lett till en mer balanserad rapportering i de årliga verksamhetsrapporterna, med större fokus på de utmaningar som uppstått, större fokus på uppgifternas tillförlitlighet och kvalitet och tydligare förklaringar av hur uppgifter om resultat har använts för att förbättra resultaten. Förslag till en ny, modern och fokuserad långtidsbudget som är väl anpassad till de politiska prioriteringarna Kommissionens avdelningar genomförde en omfattande utgiftsöversyn av EU:s budget under 2017 och 2018 med de belägg och den analytiska bas som låg till grund för kommissionens förslag till den kommande fleråriga budgetramen och de tillhörande sektorsprogrammen. Syftet med översynen var att identifiera egenskaperna hos de nuvarande program som har bevisat sitt värde och som bör upprepas eller utökas i framtida finansieringsprogram. Den pekade också på följande områden där det behövdes reformer för att fullt ut utnyttja EU-budgetens potential: i) fokus på EU-mervärde, ii) rationalisering av budgeten och utnyttjande av synergieffekter mellan programmen, iii) förenkling och sund ekonomisk förvaltning, iv) flexibilitet och förmåga att reagera på kriser, v) fokus på resultat och vi) samstämmighet med de viktigaste politiska målen och värdena. I dessa förslag inriktade kommissionen sig på det europeiska mervärdet av EU:s utgifter. Förslagen omfattar också åtgärder för att förbättra den övergripande resultatramen, till exempel genom att rationalisera antalet program och förbättra samarbetet, skapa mer flexibilitet och använda ett mindre antal indikatorer av högre kvalitet för att övervaka och rapportera om programmens resultat. EU-budgeten speglar de prioriteringar vi har enats om och visar hur de kan genomföras. Den politiska agenda som EU:s ledare beslutade om i Bratislava och Rom ligger till grund för den framtida långtidsbudget som kommissionen föreslog i maj 2018 och som omfattar perioden 2021–2027. Förslagen innebär en modernisering av budgeten genom att anslagen höjs avsevärt inom flera viktiga strategiska områden. Från innovation till den digitala ekonomin, från utbildning och sysselsättning för unga till klimatåtgärder och miljön, från migration och gränsförvaltning till säkerhet, försvar och utrikespolitiska åtgärder – budgeten ska gå till investeringar som verkligen betyder något. Nästa långtidsbudget bör också vara mindre komplicerad och lättare att få insyn i, så att berörda aktörer kan dra största möjliga fördelar av den. Kraven på förenkling kommer från såväl Europaparlamentet och rådet som från stora och små stödmottagare, och kommissionen har lyssnat och föreslagit radikala förändringar för att gå dem till mötes. De viktigaste dragen i EU:s nästa budget är följande:

Högre anslag till prioriterade områden En ny mekanism skyddar EU-budgeten mot ekonomiska risker kopplade till rättsstatsprincipen Mer fokus på EU:s mervärde och på resultat Mindre krångel för stödmottagarna En flexiblare och smidigare budget med tydligare och enklare struktur EU-budgeten och Europa 2020-strategin Den nuvarande långtidsbudgeten bidrar till Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. EU och medlemsstaterna ansvarar gemensamt för att nå målen, och för detta krävs en kombination av flera politiska verktyg, bl.a. EU:s budget och de nationella budgetarna. Kommissionen använder nio indikatorer för att övervaka de överordnade målen för Europa 2020. Information om framstegen uppdateras regelbundet och publiceras på Eurostats webbplats. I diagrammet nedan presenteras de senaste tillgängliga uppgifterna för dessa indikatorer. Medlemsstaterna gör framsteg mot de mål som de fastställde för nio år sedan i Europa 2020-strategin. Sammantaget närmar sig EU målen för utbildning, energi, klimat och sysselsättning. Redan nu har 14 medlemsstater nått sina nationella mål för att minska andelen unga med högst grundskoleutbildning och öka den andel av befolkningen som har högre utbildning. Elva medlemsstater har redan uppnått en andel förnybar energi som motsvarar det nationella målet för 2020. EU:s mål på 75 % sysselsättning senast 2020 är på väg att nås, om den nuvarande utvecklingen fortsätter, och sju medlemsstater har redan nått sina nationella mål. Detta är ett anmärkningsvärt resultat, med tanke på krisens allvarliga konsekvenser för sysselsättningen. Antalet personer som riskerar att drabbas av fattigdom eller social utestängning nådde sin kulmen 2012, och har sedan dess minskat till ungefär de nivåer som rådde före krisen. Det innebär att målet troligen inte nås till 2020. Likaså är det långt till målet om att investera 3 % av BNP i forskning och utveckling, och det krävs stora insatser för att nå dit. Bidraget till Europa 2020 bör inte begränsas till ett enda program. Det bör ses som ett ömsesidigt förstärkt bidrag från EU:s budget som helhet. Totalt sett var uppskattningsvis 59 % av EU:s budgetåtaganden 2018 kopplade till Europa 2020-strategin. Europa 2020-mål för EU Uppgifter 2010 Senaste tillgängliga uppgifter 2020 enligt den senaste utvecklingen 1. Öka sysselsättningsgraden till 75 % av befolkningen i åldrarna 20–64 år 68,6 % 73,5 % (tredje kvartalet 2018) Målet nås sannolikt 2. Öka de sammanlagda offentliga och privata investeringarna i forskning och utveckling till 3 % av BNP 1,93 % 2,07 % (2017) Målet nås sannolikt inte 3a. Minska utsläppen av växthusgaser med minst 20 % jämfört med 1990 års nivåer Minskning med 14,2 % Minskning med 22 % Målet nås sannolikt 3b. Öka andelen förnybara energikällor i den slutliga energiförbrukningen till 20 % 12,5 % 17,5 % (2017) Målet nås sannolikt 3c. Höja energieffektiviteten med 20 % 11,8 % (avstånd till målet för 2020 för primärenergiförbrukning) 5,3 % (2017) Målet nås sannolikt 4a. Andelen elever som lämnar utbildningen i förtid (åldrarna 18–24) minskas till under 10 %. 13,9 % 10,6 % (2017) Målet nås sannolikt 4b. Öka andelen av befolkningen i åldern 30–34 år som har avslutad högre utbildning till minst 40 % 33,8 % 39,9 % (2017) Målet nås sannolikt 5. Minska antalet människor som riskerar fattigdom eller social utestängning med minst 20 miljoner Ökning med 1,4 miljoner (jämfört med basåret 2008) Minskning med 5,2 miljoner (jämfört med basåret 2008) 2017 Målet nås sannolikt inte Tabell: Framsteg mot Europa 2020-målen. Källa: COM(2019) 150 final, 27 februari 2019. Övergripande utgifter på klimatåtgärder och biologisk mångfald EU-budgeten är också ett viktigt verktyg för att uppnå övergripande politiska mål, såsom klimatinsatser och biologisk mångfald. För att möta utmaningarna och tillgodose investeringsbehoven i samband med klimatförändringarna har EU beslutat att minst 20 % av dess budget för perioden 2014–2020 – så mycket som 200 miljarder euro under hela perioden – bör gå till insatser relaterade till klimatförändringarna. Denna strategi kallas ”klimatintegrering”. Därför integreras nu begränsnings- och anpassningsåtgärder i EU:s alla stora utgiftsprogram, särskilt när det gäller regional utveckling och Sammanhållningsfonden, energi, transport, forskning och innovation, den gemensamma jordbrukspolitiken och EU:s utvecklingspolitik. Beräkningarna av klimatrelaterade utgifter övervakas årligen med ”EU-klimatmarkörer” som är en anpassning av ”Riomarkörerna” från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD). Under 2018 var beloppet över 32 miljarder euro, 20,7 % av 2018 års budget. Det sammanlagda bidraget till klimatrelaterade utgifter uppgick till mer än 141 miljarder euro i slutet av 2018. Enligt den senaste beräkningen kommer det att bli 210 miljarder euro (19,7 %) för hela programperioden. Diagram: Integrering av klimatåtgärder 2018. Alla belopp i diagrammet anges i miljoner euro. Källa: Europeiska kommissionen. EU gör också en samlad insats för att stödja den biologiska mångfalden. De tillhörande utgifterna uppgick till mer än 13 miljarder euro, 8,5 % av 2018 års budget. Syftet med dessa medel är att begränsa och vända minskningen av den biologiska mångfalden i EU, vilket är ett viktigt bidrag till målen för hållbar tillväxt i Europa 2020-strategin. EU:s budget och FN:s mål för hållbar utveckling Målen för hållbar utveckling är en plan för att uppnå en bättre och mer hållbar framtid för alla. De är ett sätt att tackla de globala utmaningar vi står inför, däribland fattigdom, ojämlikhet, klimat, miljöförstöring, välstånd, fred och rättvisa. FN antog dessa mål i september 2015 som en del av sin Agenda 2030 för hållbar utveckling. Agendan gav ny fart åt de globala ansträngningarna för att skapa hållbar utveckling. EU har fyllt en viktig funktion vid utformningen av Agenda 2030 genom offentliga samråd, dialog med sina partner och fördjupade undersökningar. Enligt kommissionens meddelande Nästa steg för en hållbar europeisk framtid har EU för avsikt att spela en aktiv roll i syfte att maximera framstegen mot målen för hållbar utveckling. Målen för hållbar utveckling är fast förankrade i EU-fördragen och integreras i alla program, initiativ och sektorspolitiska åtgärder. EU fortsätter varje år att sträva mot målen för hållbar utveckling genom sina politiska och rättsliga instrument. Unionen fyller dessutom en viktig funktion genom att stödja, samordna och komplettera medlemsstaternas politik, även ekonomiskt via EU:s budget.

I programförklaringarna 2018 betonades – visserligen ofta indirekt och icke mätbart – framför allt de senaste och mest relevanta initiativen som bidrar till målen för hållbar utveckling. Dessa tas upp i informationssyfte och ingår inte i den officiella rapporteringen om EU-budgetens bidrag till målen för hållbar utveckling. Eftersom målen är sammanlänkade kan många EU-åtgärder bidra till flera mål för hållbar utveckling. Budgeten 2018 År 2018 var det femte året för genomförandet av den fleråriga budgetramen 2014–2020. Två särskilda prioriteringar fastställdes för 2018 års budget. Den ena var ett europeiskt svar på de nya utmaningarna till följd av den komplexa geopolitiska miljön, från migration till skydd av EU:s yttre gränser och medborgarnas säkerhet. Den andra var strategiska investeringar och hållbar tillväxt för att stödja ekonomisk sammanhållning och skapa arbetstillfällen, särskilt för ungdomar. Programmens framsteg i fråga om särskilda indikatorer och mål beskrivs närmare i programmens resultatöversikt , som är ett utdrag ur programförklaringarna som bifogas budgetförslaget. Diagram: EU:s budget för 2018, åtagandebemyndiganden, per budgetrubrik. Alla belopp anges i miljoner euro. Källa: Europeiska kommissionen. Under 2018 uppgick det sammanlagda beloppet för åtaganden som genomförts från EU:s budget, inklusive ändringsbudgetar, till 160 miljarder euro. Omkring hälften av detta (50 %, eller 77,5 miljarder euro) anslogs till rubrik 1 ”Smart tillväxt för alla”, fördelat mellan rubrik 1A ”Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning” (28 %) och rubrik 1B ”Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning” (72 %). Rubrik 2 ”Hållbar tillväxt: naturresurser” var det näst största budgetområdet, på 58,8 miljarder euro, vilket motsvarade 37 %. 3,5 miljarder euro anslogs till budgetrubrik 3 ”Säkerhet och medborgarskap”, bl.a. för att förstärka EU:s yttre gränser och hantera flyktingkrisen och irreguljär migration. 10,4 miljarder euro anslogs till åtgärder utanför EU, och 9,5 miljarder euro gick till förvaltning av EU-institutionerna. Sex förslag till ändringsbudgetar antogs under 2018. Förutom standardjusteringarna på inkomstsidan antogs två förslag till ändringsbudgetar för att utnyttja Europeiska unionens solidaritetsfond. I denna rapport beskrivs de många tillfällen då denna fond ger stöd till EU-länder som drabbats av naturkatastrofer och hjälper dem att snabbt återhämta sig. Ytterligare justeringar behövdes för EU-budgetens bidrag till faciliteten för flyktingar i Turkiet. Detta omfattade indragning av reserven för stöd till Turkiet från instrumentet för stöd inför anslutningen och förstärkning av det europeiska grannskapsinstrumentet för att finansiera ytterligare åtgärder, bl.a. i samband med den centrala Medelhavsrutten.



EU-budgeten gör det möjligt att omsätta politiska prioriteringar i verklighet. Därför styr EU pengarna dit behoven finns. EU:s budget för 2018, en budget för alla, skapade fler arbetstillfällen, ökad tillväxt och mer investeringar.



Förteckning över program som omfattas av denna rapport Horisont 2020 Euratom Iter Europeiska fonden för strategiska investeringar Fonden för ett sammanlänkat Europa Företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag Erasmus+

Europeiska solidaritetskåren Sysselsättning och social innovation (EaSI) Rymdfrågor (Copernicus, Galileo och Egnos) Europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet Tull 2020 Fiscalis 2020 Herkules III 64 Perikles 2020 64 Informationssystem för bedrägeribekämpning 64 ISA2 — Lösningar för interoperabilitet och gemensamma ramar för europeiska offentliga förvaltningar, företag och medborgare 65 Programmet för europeisk statistik 66 Stödprogram för kärnkraftsavveckling i Bulgarien, Slovenien och Litauen 66 Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden 71 Europeiska socialfonden 76 Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt 79 Europeiska garantifonden för jordbruket 82 Europiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling 86 Europeiska havs- och fiskerifonden 89 Regionala fiskeriorganisationer och fiskeavtal 92 Life — EU:s program för miljö- och klimatpolitik 93

Asyl-, migrations- och integrationsfonden 99 Fonden för inre säkerhet 102 Hälsoprogrammet 105 Livsmedel och foder 107 Konsumentprogrammet 108 Kreativa Europa 109 Programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap 111 Programmet Rättsliga frågor 112 Programmet Ett Europa för medborgarna 113 EU:s civilskyddsmekanism 114 Instrumentet för stöd inför anslutningen 117 Europeiska grannskapsinstrumentet 120 Finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete 123 Europeiska fonden för hållbar utveckling 126 EU:s program för humanitärt bistånd 127 Initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete 129 Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter 129 Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik 131 Instrumentet som bidrar till stabilitet och fred 132 Partnerskapsinstrument för samarbete med tredjeländer 134

Samarbete med Grönland 134 Stöd till den turkcypriotiska befolkningsgruppen 135 Instrumentet för kärnsäkerhetssamarbete 135 Faciliteten för flyktingar i Turkiet 136 Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland 137 EU:s civilskyddsmekanism 138 Reserven för katastrofbistånd 140 Flexibilitetsmekanismen 140 Europeiska unionens solidaritetsfond 140 Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter 142



Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning (budgetrubrik 1A) När ordförande Jean-Claude Juncker fastställde sina politiska riktlinjer i början av sitt mandat sade han att ”min första prioritet som kommissionens ordförande kommer att vara att stärka Europas konkurrenskraft och stimulera investeringar för att skapa arbetstillfällen”. Kommissionen har hållit sitt löfte att få fler människor i arbete. Fler i EU arbetar än någonsin tidigare: 12,4 miljoner nya arbetstillfällen har skapats sedan 2014, arbetslösheten har sjunkit till 6,8 % och ungdomsarbetslösheten (14 %) är tillbaka på samma nivå som 2008. Investeringarna har nästan återgått till nivåerna före krisen, och de offentliga finanserna har förbättrats i fråga om skulder och underskott. EU-budgeten har varit avgörande för alla dessa resultat och är en viktig källa för investeringar i hela EU. Under 2018 anslogs 22 miljarder euro till programmen för konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning (åtaganden under rubrik 1A), vilket motsvarar nästan 14 % av de totala budgetutgifterna under året. I denna rapport tar vi först upp programmen för forskning och innovation (ramprogrammet Horisont 2020, Euratom och Iter). Därefter behandlar vi programmen som är inriktade på strategiska investeringar (Europeiska fonden för strategiska investeringar, Fonden för ett sammanlänkat Europa för att utveckla transeuropeiska nät för transport, energi och den digitala sektorn) och de program som stöder den inre marknaden (konkurrenskraft, bedrägeribekämpning, skattesamordning). Erasmus+, programmet för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott gav ungefär 600 000 unga människor och 190 000 anställda vid utbildningsanstalter och ungdomsorganisationer möjlighet att delta i inlärningsverksamhet. Diagram: De viktigaste program som finansierades 2018 under rubrik 1A, Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning. Alla belopp anges i miljoner euro. Kategorin ”andra program” omfattar bl.a. kärnsäkerhet och avveckling, tull, Fiscalis och bedrägeribekämpning, energiprojekt till stöd för ekonomisk återhämtning (ekonomisk återhämtningsplan för Europa), decentraliserade organ, andra åtgärder och program, pilotprojekt och förberedande åtgärder, åtgärder som finansieras inom ramen för kommissionens befogenheter och särskilda befogenheter som tilldelats kommissionen. Källa: Europeiska kommissionen. Europas framtida välstånd beror på vilka investeringsbeslut som fattas i dag. Inför nästa fleråriga budgetram har kommissionen föreslagit ökade investeringar inom nyckelområden som forskning, strategisk infrastruktur och digital omvandling.

Programmen under denna budgetrubrik bidrar i huvudsak till Junckerkommissionens prioriteringar för ”sysselsättning, tillväxt och investeringar", ”en digital inre marknad", ”energiunion och klimat” samt ”en djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union". Att öka konkurrenskraften och stärka hållbara arbetstillfällen och tillväxt står i centrum för diskussionerna om den strategiska agendan för framtiden. Horisont 2020 Programmets mål Horisont 2020, EU:s ramprogram för forskning och innovation, är världens största transnationella forskningsprogram. Det är också EU:s största program för forskning och innovation någonsin med nästan 80 miljarder euro i tillgänglig finansiering under 7 år (2014–2020). Dessutom har Horisont 2020 genererat omkring 13 miljarder euro i privata medel och mobiliserat 29,6 miljarder euro genom skuldfinansiering. Programmet har en central funktion som gemensam strategisk ram för EU:s finansiering av forskning och innovation. Målet är att se till att EU producerar vetenskap och teknik av världsklass, undanröja hinder för innovation och göra det lättare för den offentliga och privata sektorn att samarbeta för att ta fram lösningar på de stora utmaningar som vårt samhälle står inför. EU:s stöd till forskning och innovation ger ett mervärde genom att uppmuntra till den typ av samarbete mellan forskarlag i olika länder och på olika ämnesområden som är avgörande för banbrytande upptäckter. Det ger EU en möjlighet att agera på sådana prioriteringar som Parisavtalet om klimatförändringar. Programmets allmänna mål är att bygga upp ett samhälle och en ekonomi som bygger på kunskap och innovation i hela EU och samtidigt bidra till en hållbar utveckling. De särskilda målen är följande: Skapa vetenskaplig spetskompetens och bredda deltagandet Stärka Europas industriella ledarskap Hantera samhällsutmaningar Främja vetenskap med och för samhället Genomförande och senaste resultat I slutet av 2018 hade 679 ansökningsomgångar inom Horisont 2020 avslutats. Stödmottagarna gav stor respons på dessa ansökningsomgångar och lämnade in nästan 192 000 stödberättigande förslag och ansökte om ekonomiska bidrag från EU på sammanlagt 290 miljarder euro. Av dessa valdes 23 250 förslag ut för finansiering, vilket innebär att den totala andelen godkända fullständiga ansökningar under de första 5 åren uppgår till 12 %. I slutet av december 2018 hade sammanlagt 21 599 bidragsöverenskommelser undertecknats, med en finansiering på 39 miljarder euro från EU:s budget. Detta anslag väntas öka ännu mer eftersom en del av bidragen från 2018 års ansökningsomgångar kommer att undertecknas under 2019. Nya planeter har upptäckts. Viktiga framsteg har gjorts när det gäller cancerbehandling. Nu finns det 1,6 miljoner doser av ebolavaccin. Ett batteri har utvecklats som är 100 gånger kraftfullare än det vanliga. Ny teknik för att lagra energi baserat på vätgasbränsleceller testas i våra städer. Programmets genomslagskraft är i slutändan beroende av att forsknings- och innovationsdata och resultat sprids och utnyttjas. Det är därför som arbetsprogrammet har finjusterats ytterligare för att öka tillgången till sådana data och resultat. Det har också tagits initiativ för att lyfta fram säljbara innovationer under 2018, framför allt pilotprojektet för ett europeiskt innovationsråd, med en budget på 2,7 miljarder euro. Tusentals Horisont 2020-projekt ger direkta och påtagliga resultat Kvantteknik Kvantteknik utnyttjar kvanteffekternas egenskaper – samspelet mellan molekyler, atomer och ännu mindre partiklar som kallas kvantobjekt – för att skapa praktiska tillämpningar inom många olika områden. ”Kvantflaggskeppet” lanserades i oktober 2018. Det är ett av kommissionens mest ambitiösa långsiktiga och storskaliga forsknings- och innovationsinitiativ och omfattar mer än 5 000 forskare. Syftet är att europeisk forskning ska gå i spetsen för den andra kvantrevolutionen och sätta fart på en konkurrenskraftig europeisk industri inom kvantteknik, vilket leder till transformativa framsteg inom vetenskap, industri och samhälle. Rymdteknik Rymdteknik, rymddata och rymdtjänster har blivit oumbärliga i EU-invånarnas dagliga liv och för att EU ska kunna tillvarata sina strategiska intressen. Små, lätta satelliter är avgörande för att förbättra den rymdbaserade konnektiviteten, internettjänster samt jordobservation och positionsbestämning. Därför instiftade EU ett pris på 10 miljoner euro för en innovativ och kommersiellt bärkraftig lösning som erbjuder uppskjutningstjänster till låga kostnader för lätta satelliter. Priset kommer att bidra till målen för kommissionens rymdstrategi för Europa , som syftar till att ge EU mer oberoende tillgång till rymden och uppmuntra utvecklingen av kommersiella marknader för billiga uppskjutningstjänster. Europeiska lösningar för kollektivtrafik År 2050 kommer två tredjedelar av världens befolkning att bo i städer. Utsläppen från vägtrafiken är ett stort problem i många städer. Det går dock inte att få bort personbilarna helt och hållet. Förarlösa fordon kommer att förändra våra liv, precis som ångtåg och bilar gjorde på sin tid. Avenue är ett EU-finansierat projekt inom ramen för Horisont 2020 som inleddes den 1 maj 2018. Det visar på den ekonomiska, miljömässiga och sociala potentialen hos autonoma fordon – både för företag och pendlare i kollektivtrafiken – och bedömer samtidigt fordonens trafiksäkerhet. Fotografi: © Europeiska unionen En koldioxidfri metod som håller på att testas i städer runt om i Europa är bussar som drivs av vätgasbränsleceller. De fungerar precis som vanliga bussar men drivs av el framställd med bränslecellsteknik som har utvecklats av industrin med stöd från EU. Dessa celler behöver bara väte och luft och släpper ut ofarlig vattenånga. Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas har satsat stora resurser för att finslipa elektrolysprocessen, vilket har lett till att EU nu är världsledande när det gäller nyckeltekniken, protonutbytesmembranet. Nu byggs gröna vätgasproduktionsanläggningar över hela EU. I Göteborg visade projektpartnerna att det skulle gå att ha en ”inomhushållplats” för bussar, vilket ger ett välkommet skydd mot väder och vind. Det betyder att en viss destination, som ett bibliotek, ett sjukhus eller ett köpcentrum, i framtiden skulle kunna fungera som busshållplats. Revolutionerande förändringar i konstruktion, drift och underhåll av bussar kommer att dramatiskt förändra vårt sätt att använda kollektivtrafik. Den första bilden av ett svart hål EU gav stöd till flera års forskning och ett aldrig tidigare skådat internationellt samarbete med forskare för att bilda konsortiet Event Horizon Telescope. De lyckades få fram den första bilden av ett svart hål med hjälp av observationer från Event Horizon Telescope. Bilden visar en ljusring som bildas när ljuset böjs av den enorma gravitationen runt ett svart hål, som har en massa som är 6,5 miljarder gånger större än solens. Den här efterlängtade bilden är det starkaste beviset hittills på att det finns supermassiva svarta hål, och det öppnar nya möjligheter att studera svarta hål och deras händelsehorisonter och gravitation. Fotografi: © Event Horizon Telescope (EHT) Collaboration. Licens enligt Creative Commons Attribution (CC-BY), 2018 Bedömning och utvärdering Halvtidsutvärderingen 2017 visade att Horisont 2020 är ett mycket attraktivt och relevant program för forskningsfinansiering. Denna attraktionskraft och fortsatta relevans har dock lett till omfattande överteckning. Utvärderingen visade på en framgångsgrad på endast 11,6 % jämfört med 18,5 % för föregångaren, sjunde ramprogrammet. Det skulle behövas ytterligare 62,4 miljarder euro för att finansiera alla ansökningar som var för sig har bedömts ligga över den stränga kvalitetströskeln. Alternativkostnaden i termer av resursslöseri för sökande som utan framgång lämnar in projekt av hög kvalitet beräknas till 636 miljoner euro per år. Halvtidsutvärderingen pekade också på att programmet kunde förenklas ytterligare. Europeiska revisionsrätten konstaterade i Särskild rapport nr 28/2018 att det har skett stora framsteg i fråga om förenklingar i Horisont 2020 jämfört med sjunde ramprogrammet. Den administrativa bördan för dem som ansöker om och förvaltar forskningsbidrag har minskat, och ytterligare förenklingsförslag har tagits med i det nya förslaget till Horisont Europa. Förenkling av finansieringsreglerna inom den nya fleråriga budgetramen är det viktigaste inslaget i den nya generationen program. Genom enhetsbelopp skulle stöd t.ex. kunna betalas ut på grundval av att överenskomna mål uppnås i stället för på grundval av stödberättigande kostnader. Denna förenkling kommer att underlätta administrationen och minska risken för fel. Metoden har testats i pilotansökningsomgångar under 2018, och testerna kommer att fortsätta under 2019. År 2018 lade kommissionen fram ett förslag till politiskt paket för det framtida ramprogrammet för forskning och innovation, Horisont Europa . Det kommer att hjälpa EU att behålla ledningen inom global forskning och innovation. Som sägs i rapporten från Pascal Lamys högnivågrupp gör investeringar i forskning det möjligt för EU att konkurrera med andra utvecklade ekonomier och tillväxtekonomier, säkerställa en framtid av välstånd för sina medborgare och bevara sin unika sociala modell. Genom att bygga vidare på det framgångsrika programmet Horisont 2020 ska det nya programmet främja spetsforskning och stärka inriktningen på innovation, exempelvis genom utveckling av prototyper, immateriella tillgångar och kunskaps- och tekniköverföring. Ett nytt europeiskt innovationsråd ska fungera som samlad kontaktpunkt för disruptiva innovatörer med hög potential, i syfte att göra EU till en föregångare inom marknadsskapande innovation. Euratom Programmets mål Kärnteknik och teknik för joniserande strålning kommer även fortsättningsvis att spela en viktig roll, oavsett om det gäller energi och bidrag till trygg energiförsörjning, strålning för medicinska och industriella ändamål eller hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall. En säker och trygg användning av sådan teknik är av yttersta vikt, och forskningsprogrammen bidrar till att bibehålla den högsta säkerhets- och skyddsnivån på området. Euratomprogrammet inriktas också på utveckling av fusionsenergi, som är en potentiellt outsinlig och klimatvänlig energikälla.

Programmet drivs genom ”indirekta åtgärder” för tredje parter och genom ”direkta” åtgärder som genomförs av kommissionens gemensamma forskningscentrum. Genomförande och senaste resultat De flesta av de utvalda fissionsprojekten ligger inom området kärnsäkerhet (41 %), forskningsinfrastruktur (22 %), avfallshantering (15 %) och strålskydd (13 %). Utvecklingen av en supraledare vid höga temperaturer fick 2016 års Euratompris för innovation inom fusionsforskning. Den kan nu tillverkas i 7 meter långa längder. Den har även kyltestats vid flytande kvävetemperatur och hög ström, dvs. under fusionsförhållanden. Det gemensamma forskningscentrumet har bidragit till Collaborative International Evaluated Library Organisation, ett initiativ för global standardisering av utvärderade kärndata för harmoniserade säkerhetsbedömningar inom kärnenergi. Bedömning och utvärdering Halvtidsutvärderingen 2017 visar att en viktig del av det europeiska mervärdet av Euratoms indirekta åtgärder är EU:s förmåga att mobilisera en bredare uppsättning av spetskompetens, sakkunskap och tvärvetenskaplig verksamhet inom kärnforskningen än vad enskilda medlemsstater skulle kunna göra. Genom samarbete inom forskning och innovation möjliggör Euratomprogrammet också en EU-omfattande strategi för förbättring av kärnsäkerhet och strålskydd inom alla tillämpningsområden. Detta kompletterar Euratomdirektiven om kärnsäkerhet, hantering av radioaktivt avfall och grundläggande säkerhetsnormer och innefattar påvisbara vetenskapliga och tekniska framsteg på alla områden som inte skulle ha varit möjliga utan en gemensam alleuropeisk strategi. Euratomprogrammet möjliggör också en mer brett baserad samordning av utbildningen i hela Europa, användning av infrastruktur för forskning och internationellt samarbete. Detta är särskilt fördelaktigt för mindre medlemsstater, som sedan kan dra nytta av de stordriftsfördelar som följer av att resurser sammanförs på europeisk nivå. Det förberedande arbetet för Euratoms framtida forsknings- och utbildningsprogram omfattade två utvärderingar, två högnivåexpertgrupper som bistod kommissionen, ett offentligt samråd med berörda parter och bidrag till konsekvensbedömningen av Horisont Europa . För att avhjälpa de brister i programmet som konstaterades vid utvärderingen har förslaget till det nya Euratomprogrammet förenklats (t.ex. genom att antalet mål har minskats från 14 till fyra), och synergier med Horisont Europa kommer att tas till vara på ett bättre sätt (t.ex. inom hälsoforskning och i Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna). Iter Programmets mål Iter är ett av världens mest ambitiösa energiprojekt i dag. Projektet inleddes i samarbete med sju parter: EU, Kina, Indien, Japan, Sydkorea, Ryssland och USA. Syftet är att bygga och driva en experimentreaktor för fusion för att undersöka och demonstrera att det är vetenskapligt och tekniskt genomförbart att använda fusion som energikälla. Iter kommer inte att producera elektricitet eftersom dess syfte är av experimentell karaktär: att lösa kritiska vetenskapliga och tekniska frågor för att utveckla fusion till den punkt där industriella tillämpningar kan utformas. Iter väntas bli den första fusionsanläggningen i världen som producerar mer energi än vad den förbrukar och därmed ge de bevis för att tekniken fungerar (”proof-of-principle”) som behövs för att ta nästa steg: en demonstrationsfusionskraftanläggning. Genomförande och senaste resultat Bygget av Iter inleddes 2007. EU står för 45 % av byggandet. Högteknologiska företag och avancerade bygg- och anläggningsföretag är involverade i utvecklingen. Hittills har över 700 kontrakt och bidrag tilldelats företag, däribland små och medelstora företag, i 24 länder till ett värde av nästan 5 miljarder euro. Byggandet gör märkbara och kontinuerliga framsteg på plats och är till 60 % klart i november 2018. Den biologiska skärmen för tokamakbyggnaden är färdigställd, och byggnadsställningen för den togs bort i februari 2018. Arbetet med att bygga en krona, som är en viktig del av Euratoms ansvar, slutfördes enligt planerna i augusti. Tre dräneringstankar som tillhandahålls av USA och fyra ångtankar från Kina installerades samma månad. Den första vakuumbehållarsektorn, som håller på att byggas i Sydkorea, är färdig till mer än 80 %. Ryssland har slutfört sin produktion av en poloidal fältledare för Iters magnetsystem, och Indien är nästan klara med tillverkningen av kryostatens undre cylinder och bas på plats i Cadarache. Tillverkningen av moduler för lindning av toroidalfältspolar, liksom kalltestning och infogning i precisionstillverkade höljen, har kommit långt i EU och Japan. Totalt sett har det skett stora framsteg när det gäller alla viktiga komponenter, system och byggnader för Iter. Iter är ett tekniskt komplicerat, storskaligt internationellt projekt som är det första i sitt slag och har därför ställts inför stora utmaningar som har lett till ökade kostnader och förseningar. Framstegen under 2018 har dock bekräftat att de åtgärder som har vidtagits för att lösa problemen har varit ändamålsenliga. Bedömning och utvärdering I den nyligen avslutade utvärderingen av Iter framhölls att projektledningen har förbättrats. För det första har det europeiska organ som ansvarar för EU:s bidrag till Iter (Fusion for Energy, eller F4E) förbättrat sina kontroll- och övervakningsmetoder. Nu sker en noggrann uppföljning av ett antal nyckelutförandeindikatorer som mäter projektets framsteg och kostnadseffektivitet. För det andra är det s.k. stegvisa tillvägagångssättet ett av de mest avgörande inslagen i den förändrade ledningen, eftersom man numera delar in arbetet i fyra steg, där vart och ett bygger vidare mot ett viktigt mål. Under varje steg i projektet bedrivs endast verksamhet som är avgörande för att nå målet med det steget. I nästa fleråriga budgetram kommer EU att fortsätta stödja Iter genom F4E och se till att utbetalningen av medel grundas på resultat och faktiska resultat på fältet. Europeiska fonden för strategiska investeringar

Programmets mål Investeringsplanen för Europa, även kallad ”Junckerplanen”, lanserades av kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker 2015 och var en viktig reaktion på den ekonomiska och finansiella krisen och dess negativa inverkan på investeringarna i EU. Planen var en av kommissionens viktigaste prioriteringar även under 2018. Den består av tre pelare: Europeiska fonden för strategiska investeringar erbjuder en EU-garanti för att mobilisera privata investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå erbjuder tekniskt stöd och ger större synlighet åt investeringsmöjligheter. Den tredje pelaren syftar till att förbättra företagsklimatet genom att undanröja rättsliga hinder för investeringar i hela EU. Europeiska fonden för strategiska investeringar, även kallad ”Junckerfonden”, har som målsättning att fram till 2020 mobilisera 500 miljarder euro i ytterligare offentliga och privata investeringar inom strategiska områden som infrastruktur, forskning och innovation, utbildning, förnybar energi och energieffektivitet, miljö och riskfinansiering för små och medelstora företag. Detta uppnås genom en EU-budgetgaranti till Europeiska investeringsbanksgruppen, vilket innebär att gruppen kan öka finansieringen av projekt med en högre riskprofil. Fonden ger stöd till tillväxtfrämjande investeringar, framför allt inom följande områden:



Diagram: investeringar efter sektor per den 15 maj 2019. Källa: Europeiska investeringsbanksgruppen – http://www.eib.org/efsi/ . Genomförande och senaste resultat Fram till utgången av 2018 hade Europeiska fonden för strategiska investeringar framgångsrikt gett stöd till innovativa och strategiska projekt och hjälpt till att få fram mer än 370 miljarder euro i privata och offentliga investeringar. Detta motsvarar redan nästan 75 % av målet för 2020. Inom ramen för området infrastruktur och innovation har Europeiska investeringsbanken godkänt 514 projekt med ett investeringsvärde på omkring 244,3 miljarder euro, där den finansiering från Europeiska investeringsbanken som garanteras av Europeiska fonden för strategiska investeringar förväntas uppgå till 52,9 miljarder euro. Inom ramen för små och medelstora företag har 517 insatser godkänts av Europeiska investeringsfonden till ett totalt investeringsvärde på 131,2 miljarder euro. Ungefär 858 000 små och medelstora börsnoterade företag i samtliga medlemsstater förväntas dra nytta av detta. Av de 1 031 godkända verksamheterna har 869 undertecknats i medlemsstaterna som helhet. Europeiska fonden för strategiska investeringar är på god väg att uppfylla sina mål. Europeiska fonden för strategiska investeringar hade en sammanlagd multiplikatoreffekt på 13,5 2018, vilket innebär att varje euro från EU-budgeten ger 14,96 euro i ytterligare investeringar (beräkning för fonden som helhet). Europeiska fonden för strategiska investeringar har haft stor betydelse för att kanalisera investeringar för att uppfylla EU:s strategiska mål. En tredjedel av de totala investeringarna från Europeiska fonden för strategiska investeringar stöder små och medelstora företag, 25 % är stöd till forskning och utveckling, 18 % stöder energiprojekt, 11 % digitala projekt, 7 % transportprojekt, 4 % samhällsinfrastruktur och 4 % miljö och resurseffektivitet. Tillhandahållande av nya anläggningar för patienter i Polen Sjukhus saknar ofta medel för att investera i bättre hälso- och sjukvård. Regionen Kujavien-Pommern var den första i Polen som beviljades ett lån för ett projekt inom den offentliga sektorn under Europeiska fonden för strategiska investeringar. Genom att kombinera ett EIB-lån på 57 miljoner euro med medel från den egna budgeten och annan EU-finansiering kan regionen bygga ut Rydygier-sjukhuset i Torún. Med fokus på forskning och modern teknik kommer det här projektet att ge invånarna ett fullständigt utbud av behandlingar och tillgång till de senaste medicinska behandlingarna. Antalet vårdplatser kommer att fördubblas från 551 till 1 059. Golvytan kommer att öka från 20 000 m2 till mer än 50 000 m2, och ett grönområde på 57 000 m2 kommer att anläggas. Sjukhuset kommer att spara pengar genom effektivare administration och miljövänliga och energibesparande åtgärder. De nya delarna av sjukhuset kommer att öppna dörrarna för patienter under 2019. Uppgradering av energinät i Italien Europeiska investeringsbanken ger Dolomiti Energia ett lån på 100 miljoner euro för att förnya och utveckla sina gas- och elnät. Finansieringen kommer att stärka vattenkraftverken i provinsen Trento i norra Italien där Dolomiti Energia bedriver sin verksamhet med 1 400 anställda. Investeringsfonden för bredband inom Fonden för ett sammanlänkat Europa : bredband till mindre befolkade delar av EU

Investeringsfonden för bredband inom Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) är den första investeringsplattform som ska investera i bredbandsinfrastruktur enligt Junckerplanen. Fonden kombinerar finansiering från Europeiska investeringsbanken, FSE, nationella utvecklingsbanker och privata investerare. Den nya bredbandsfonden kommer att hjälpa EU att uppnå målet om att hälften av hushållen i EU ska ha tillgång till internetanslutningar på 30 megabit per sekund senast 2020 och att alla skolor, knutpunkter för transporter, huvudleverantörer av offentliga tjänster och utpräglat digitaliserade företag har tillgång till bredbandsanslutningar på 1 gigabit per sekund senast 2025 (mål för det europeiska gigabitsamhället). Detta är ett sätt att möta det växande behovet av finansiering av småskaliga bredbandsprojekt med högre risk i hela EU, som för närvarande inte har tillgång till EU-medel. Fonden syftar till att få fram 500 miljoner euro till bredbandsinvesteringar fram till 2020 och förväntas leda till investeringar på totalt 1,0–1,7 miljarder euro. Fondens första projekt undertecknades i januari 2019. Det gäller utbyggnad av ett öppet fiber till hemmet-nät av hög kvalitet för boende, företag och offentlig förvaltning i landsbygdsområdena i regionerna Primorje-Gorski kotar och Istrien (Kroatien) som kommer att omfatta mer än 135 000 platser. Bedömning och utvärdering Belägg från 2018 års utvärdering pekar på ett uppenbart mervärde med hänsyn till att Europeiska fonden för strategiska investeringar har tillgodosett investeringsbehov och gett stöd till behovet av konjunkturutjämnande investeringar. Ur ett politiskt perspektiv har fonden lyckats vända debatten från åtstramningsåtgärder till åtgärder till stöd för investeringar. Baserat på insatserna fram till utgången av 2017 har Europeiska fonden för strategiska investeringar gett stöd till mer än 750 000 arbetstillfällen, vilket kommer att öka till 1,4 miljoner arbetstillfällen fram till 2020. Den har lett till en ökad BNP i EU med 0,6 % och kommer att höja EU:s BNP med 1,3 % fram till 2020. Helhetsbilden har visserligen förbättrats på makronivå i fråga om finansieringsklyftans storlek och finansieringsvillkoren (särskilt för små och medelstora företag), men det finns fortfarande stora och brådskande investeringsbehov. Resultaten från utvärderingen tyder på att de ihållande marknadsmisslyckanden som hämmar investeringarna fortfarande förekommer inom olika politikområden. Den senaste tidens ökade investeringar i EU har ännu inte lyckats få upp investeringarna till de historiska genomsnitten. Dessutom kommer ansträngningarna att behöva fortsätta efter 2020 för att få investeringarna att återgå till sin långsiktiga, hållbara utveckling, med särskild inriktning på EU:s nuvarande och nya politiska prioriteringar. Bland de brister som lyfts fram i 2018 års utvärdering återfinns behovet av en ökad inriktning på EU:s långsiktiga klimatmål. Detta åtgärdas genom utvidgningen av Europeiska fonden för strategiska investeringar 2018. Minst 40 % av Europeiska fonden för strategiska investeringar och innovationsdelen bör bidra till klimatåtgärder i enlighet med Parisavtalet. Dessutom har kommissionen använt sig av sin representation i Europeiska investeringsbankens och Europeiska investeringsfondens styrningsorgan och i styrkommittéer för dessa instrument för att säkerställa att Europeiska investeringsbanken och Europeiska investeringsfonden följer EU:s politiska mål i fråga om att genomföra finansieringsinstrument, inbegripet stöd till socialt företagande, bekämpning av ungdomsarbetslöshet, bekämpning av klimatförändringar, bekämpning av skatteflykt och främjande av internationella standarder för god förvaltning i skattefrågor. Tidigare har Europeiska fonden för strategiska investeringar endast stött ett begränsat antal gränsöverskridande projekt, som typiskt sett har ett högt mervärde för EU. Det är fortfarande viktigt att säkerställa en bred geografisk täckning i hela EU, vilket har förbättrats under de år som fonden har funnits. Vad beträffar konsekvens finns det fortfarande utrymme för att ytterligare förbättra komplementariteten och det ömsesidiga stödet mellan fondens tre pelare samt minska de potentiella riskerna för konkurrens mellan fonden och EU:s övriga finansieringsinstrument. I januari 2019 offentliggjorde Europeiska revisionsrätten en särskild rapport (nr 03/2019) om Europeiska fonden för strategiska investeringar. Även om den övergripande slutsatsen av revisionen är att fonden har varit effektiv när det gäller att skaffa finansiering för att stödja betydande ytterligare investeringar i EU, tog revisionsrätten också upp vissa farhågor, bl.a. huruvida vissa fondverksamheter har ersatt andra insatser från Europeiska investeringsbanken och EU:s finansiella instrument, och huruvida en del av fondstödet har gått till projekt som kunde ha finansierats från andra källor, om än på andra villkor. Revisionsrätten betonade också att det finns ett fortsatt behov av att säkerställa en balanserad geografisk spridning av investeringar som stöds av fonden. I samband med paketet för den fleråriga budgetramen och för att bygga vidare på framgångarna med Junckerplanen och Europeiska fonden för strategiska investeringar har kommissionen föreslagit ett nytt initiativ för att få fram privata och offentliga investeringar för perioden 2021–2027 – programmet InvestEU. Genom det nya programmet görs vissa förändringar för att hantera de problem som revisionsrätten har påpekat i syfte att göra EU:s finansiering av investeringsprojekt i EU enklare, effektivare och flexiblare. InvestEU-programmet ska inriktas på att avhjälpa de stora investeringsbristerna i viktiga framtidsområden genom en garanti från EU-budgeten på 38 miljarder euro. På så sätt kommer programmet att skapa nya jobb, stärka investeringarna och stödja innovation i EU. Programmet förväntas mobilisera omkring 650 miljarder euro i privata och offentliga investeringar i hela EU fram till slutet av 2027 och ge stöd genom fyra politiska initiativ: hållbar infrastruktur, forskning, innovation och digitalisering, små och medelstora företag samt sociala investeringar och kompetens. Fonden för ett sammanlänkat Europa Programmets mål För att stimulera skapandet av nya arbetstillfällen och öka tillväxten behöver EU en modern, högeffektiv infrastruktur som bidrar till att koppla samman och integrera EU och alla dess regioner inom transport-, telekommunikations- och energisektorerna. Sådana förbindelser är nödvändiga för den fria rörligheten för personer, varor, kapital och tjänster. Fonden för ett sammanlänkat Europa stöder därför investeringar i transport, energi och digital infrastruktur genom utvecklingen av transeuropeiska nät. Dessa nätverk underlättar gränsöverskridande förbindelser och interoperabilitet, främjar större ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och bidrar till en mer konkurrenskraftig social marknadsekonomi. Fonden för ett sammanlänkat Europa har följande särskilda mål: Fonden för ett sammanlänkat Europa – Transport ·Undanröja flaskhalsar, förstärka järnvägens driftskompatibilitet, komplettera felande länkar och, i synnerhet, förbättra gränsöverskridande sträckor. ·Säkerställa hållbara och effektiva transportsystem på lång sikt, i syfte att förbereda för förväntade framtida transportflöden och möjliggöra minskade utsläpp av koldioxid för alla transportslag genom omställning till innovativa, koldioxidsnåla och energieffektiva transporttekniker samtidigt som säkerheten optimeras. ·Optimera integrering och sammanlänkning av transportslag och förbättra transporttjänsternas driftskompatibilitet, och samtidigt säkerställa tillgängligheten i transportinfrastrukturerna. Fonden för ett sammanlänkat Europa – Energi ·Öka konkurrenskraften genom att främja fortsatt integrering av den inre marknaden för energi och driftskompatibilitet för el- och gasnät över gränserna. ·Öka EU:s energiförsörjningstrygghet. ·Bidra till hållbar utveckling och miljöskydd, bl.a. genom integrering av energi från förnybara energikällor i överföringsnätet och utveckling av smarta energinät och koldioxidnät. Fonden för ett sammanlänkat Europa – Telekommunikationer ·Bidra till driftskompatibilitet, anslutningsmöjligheter, hållbar utbyggnad, drift och utvecklande underhåll av transeuropeiska infrastrukturer för digitala tjänster och samordning på europeisk nivå. ·Bidra till ett effektivt flöde av privata och offentliga investeringar för att främja utbyggnaden och moderniseringen av bredbandsnät för att bidra till bredbandsmålen i den digitala agendan för Europa. Genomförande och senaste resultat Fonden för ett sammanlänkat Europa stöder utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet som fullbordar gränsöverskridande förbindelser, överbryggar felande länkar och undanröjer flaskhalsar. Mellan 2014 och 2018 valdes 688 projekt ut för finansiering inom ramen för den del som gäller transportsektorn inom Fonden för ett sammanlänkat Europa, vilket innebär 22,8 miljarder euro i EU-medel som genererar en investeringsvolym på 48 miljarder euro. Under 2018 tillhandahöll Fonden för ett sammanlänkat Europa 1,7 miljarder euro i finansiering, vilket ledde till totala investeringar på nästan 7 miljarder euro för 88 transportprojekt med inriktning på transeuropeiska nät (TEN). Dessutom inleddes en särskild ansökningsomgång för att få fram medel till stöd för transportsäkerhet, digitalisering och multimodalitet med 450 miljoner euro tillgängliga. Den del inom Fonden för ett sammanlänkat Europa som gäller telekommunikationssektorn möjliggör driftskompatibilitet genom att bygga ut ett ekosystem av betrodda gränsöverskridande infrastrukturer för digitala tjänster som är nödvändiga för att sätta i gång medlemsstaternas digitala omvandling. När det gäller anslutningsmöjligheterna stimulerar fonden investeringar för utbyggnad och modernisering av bredbandsnät och tillhandahåller högkvalitativa lokala trådlösa anslutningsmöjligheter i mindre samhällen (WiFi4EU). Infrastrukturer för digitala tjänster underlättar gränsöverskridande samverkan mellan offentliga förvaltningar, företag och människor inom en lång rad områden, såsom cybersäkerhet, öppna data och e-hälsa. Arbetsprogrammet för 2018 gav stöd till utbyggnad, drift och underhåll av 16 digitala infrastrukturer, vilket byg