KOMMISSIONENS RAPPORT TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om garantier som täcks av den allmänna budgeten. Situationen den 30 juni 2012 /* COM/2013/0211 final */





INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1........... Inledning. 3 2........... Typer av insatser som budgeten omfattar 3 3........... Händelser sedan rapporten per den 31 december 2011. 4 3.1........ Betalningsbalansstöd till medlemsstater utanför euroområdet 4 3.2........ Makroekonomiskt stöd. 4 3.3........ Euratom.. 4 3.4........ Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen. 4 3.5........ Budgetgaranti för EIB:s externa finansiering. 5 4........... Uppgifter om risker som täcks av budgeten. 5 4.1........ Definition av risk. 5 4.2........ Riskernas sammansättning. 5 4.3........ Årlig risk som täcks av budgeten. 7 4.3.1..... Risker som avser medlemsstater 7 4.3.2..... Risker som avser tredjeländer 8 4.4........ Riskutveckling. 9 5........... Betalningsförsummelser, ianspråktagande av garantier som belastar budgeten samt utestående fordringar 12 5.1........ Nyttjande av likvida medel 12 5.2........ Utbetalningar från budgeten. 12 5.3........ Utnyttjande av garantifonden för åtgärder avseende tredjeland. 12 6........... GARANTIFOND FÖR ÅTGÄRDER AVSEENDE TREDJELAND.. 13 6.1........ Återvinning. 13 6.2........ Tillgångar 13 6.3........ Målbelopp. 13 7........... RISKBEDÖMNING: EKONOMISKT OCH FINANSIELLT LÄGE I TREDJELÄNDER MED DE STÖRSTA EXPONERINGARNA.. 13 7.1........ Mål 13 7.2........ Metoder för riskbedömning. 13 1. Inledning Den här rapporten ska kartlägga de kreditrisker som belastar Europeiska unionens budget till följd av de garantier som ställts och de utlåningstransaktioner som genomförts direkt av Europeiska unionen eller indirekt via EIB:s externa mandat. Denna rapport lämnas i enlighet med budgetförordningen som kräver att kommissionen ska rapportera till Europaparlamentet och rådet om de budgetgarantier som gemenskapen ställer och riskerna med dessa[1]. Den kompletteras av ett arbetsdokument från kommissionen med ett antal detaljerade tabeller och förklarande anmärkningar (nedan kallat arbetsdokumentet). 2. Typer av insatser som budgeten omfattar Riskerna för Europeiska unionens budget (nedan kallad budgeten) hänför sig till flera olika typer av låne- och garantitransaktioner och kan delas in i två kategorier: – Lån med makroekonomiska mål som Europeiska unionen beviljar, dvs. lån för makroekonomiskt stöd[2] (MFA) till tredjeländer och – i samarbete med Bretton Woods-institutionerna – lån för att stötta betalningsbalansen[3] i medlemsstater utanför euroområdet som har drabbats av betalningsbalansproblem. Tillkommer lån inom ramen för den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (nedan kallad EFSM)[4] för att stötta medlemsländer i euroområdet som drabbas eller allvarligt hotas av en allvarlig ekonomisk och finansiell störning orsakad av extraordinära händelser som de inte råder över. – Lån med mikroekonomiska mål, dvs. Euratomlån och framför allt utlåning från Europeiska investeringsbanken (nedan kallad EIB) för finansiering av insatser i tredjeland (”EIB:s externa finansiering”), vilka täcks av EU-garantier[5]. EIB:s utlåning till tredjeland, Euratomlånen och lånen för makroekonomiskt stöd har sedan 1994 täckts av garantifonden för åtgärder avseende tredjeland (nedan kallad fonden),[6] medan betalningsbalanslån och EFSM-lån direkt täcks av budgeten. Fonden täcker uteblivna betalningar på lån och lånegarantier som beviljats tredjeländer eller för projekt i tredjeländer. Den upprättades för att – tillhandahålla en ”likviditetsbuffert”, så att inte budgeten måste utnyttjas varje gång en betalning uteblir eller en betalning på ett garanterat lån försenas, samt – skapa ett instrument för budgetdisciplin genom en finansiell ram för att utveckla EU:s garantipolitik för kommissionens och EIB:s lån till tredjeländer[7]. Om tredjeländer blir medlemsstater, täcker fonden inte längre lån till dessa länder och risken måste bäras direkt av budgeten. Fonden tillförs medel från EU:s budget och måste motsvara en viss procentandel av de utestående lån och lånegarantier som fonden täcker. Denna procentandel kallas målsatsen och är för närvarande 9 %. Om fondmedlen inte är tillräckliga, kommer de nödvändiga medlen att tillhandahållas genom budgeten. 3. Händelser sedan rapporten per den 31 december 2011 3.1. Betalningsbalansstöd till medlemsstater utanför euroområdet Inga insatser gjordes under första halvåret 2012. Det förebyggande finansiella EU-stödet till Rumänien på medellång sikt hade inte utnyttjats per den 30 juni 2012. 3.2. Makroekonomiskt stöd Den andra och sista delutbetalningen på 39 miljoner euro till Armenien betalades ut i februari medan 19 miljoner euro återbetalades (Bosnien och Hercegovina 2 miljoner, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien 5 miljoner och Tadzjikistan 12 miljoner). 3.3. Euratom Inga låneutbetalningar har skett under rapporteringsperioden. Återbetalda belopp bestod av 10,5 miljoner euro från Bulgarien och 2,8 miljoner från Ukraina. 3.4. Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen Utbetalningar till Irland och Portugal uppgick till 4,5 miljarder respektive 6 miljarder euro under de sex första månaderna 2012. Utestående belopp per den 30 juni 2012 för de fyra lånearrangemangen redovisas i tabell 1. Som en del av krishanteringen har ytterligare två mekanismer inrättats. De medför dock inte några risker för budgeten: – Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (nedan kallad EFSF[8]) och den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM[9]) som garanteras av de deltagande medlemsstaterna på proportionell grund, och – Låneinstrumentet för Grekland[10] som finansieras genom bilaterala lån från andra medlemsstater i euroområdet och centralt administreras av kommissionen. 3.5. Budgetgaranti för EIB:s externa finansiering Under det externa mandatet 2007–2013 ökade antalet tecknade lån med 3 % under första halvåret 2012 och uppgick till 605 miljoner euro. Lånebelopp på 1 065 miljoner euro betalades ut. Det sammanlagda lånebelopp som betalats ut inom ramen för mandatet uppgick därmed till 9 626 miljoner euro per den 30 juni 2012, en ökning med 12,5 % jämfört med situationen per den 31 december 2011. 4. Uppgifter om risker som täcks av budgeten 4.1. Definition av risk Riskerna för budgeten härrör från utestående kapital och ränta för transaktioner som täcks av garantier. I denna rapport används två metoder för att bedöma riskerna för budgeten (antingen direkt eller indirekt via fonden): – ”Sammanlagd risktäckning” baseras på summan av de berörda transaktionernas totala utestående kapital vid en given tidpunkt, inklusive upplupen ränta[11]. – Den budgetmetod som definieras som ”den årliga risken för budgeten” baseras på beräkningen av det högsta belopp som EU skulle behöva betala ut under ett budgetår, om inga garanterade lån skulle återbetalas[12]. 4.2. Riskernas sammansättning Till 2010 hänförde den maximala risken sig i huvudsak till insatser för tredjeländer och härrörde från de samlade täckta utestående beloppen. Sedan 2011 har finanskrisen fått allvarliga konsekvenser för medlemsstaternas offentliga finanser, vilket ökat EU:s utlåningsverksamhet för att tillgodose det ökade offentliga finansieringsbehovet. Följaktligen har riskernas sammansättning förändrats. Per den 30 juni 2012: · 73 % av det totala utestående garanterade beloppet rörde upplåning kopplad till lån som beviljats medlemsstater och som direkt täcks av budgeten (jämfört med 45 % per den 31.12.2010). Den totala risken för budgeten per den 30 juni 2012 anges i följande tabell 1. Tabell 1: Totala utestående belopp som täcks av budgeten per den 30 juni 2012 (i miljoner euro) || Utestående kapital || Upplupen ränta || Summa || % Medlemsstater* || || || || Makroekonomiskt stöd || 25 || 0 || 25 || <1 % Euratom || 393 || 2 || 395 || 1 % Betalningsbalansstöd || 11 400 || 145 || 11 545 || 15 % EIB*** || 2 838 || 24 || 2 862 || 4 % EFSM || 38 500 || 444 || 38 944 || 52 % Delsumma medlemsstater || 53 156 || 615 || 53 771 || 73 % Tredjeländer** || || || || Makroekonomiskt stöd || 585 || 21 || 606 || 1 % Euratom || 41 || 0 || 41 || <1 % EIB*** || 21 205 || 171 || 21 376 || 26 % Delsumma tredjeländer || 21 831 || 192 || 22 024 || 27 % Summa || 74 987 || 808 || 75 795 || 100% * Denna risk täcks direkt av budgeten. Gäller även makroekonomiskt stöd samt Euratom- och EIB-lån som beviljats till länder inför deras anslutning till EU. ** Denna risk täcks av fonden. *** Omkring 82 % av EIB:s utlåningstransaktioner (utlåning till stater och organ på lägre nivå) omfattas av en heltäckande garanti, medan bara EIB:s politiska risker täcks vid övriga transaktioner. I tabellerna A1, A2, A3 och A4 i arbetsdokumentet återfinns närmare uppgifter om dessa utestående belopp, särskilt i fråga om tak, utbetalade belopp och garantinivåer. Det totala utestående kapitalbelopp plus upplupen ränta som täcks av budgeten har fortsatt att öka, främst på grund av beloppen som beviljats inom ramen för EFSM. 4.3. Årlig risk som täcks av budgeten Direkt och via fonden kan budgeten för andra halvåret 2012 täcka 1 871 miljoner euro[13]. Det motsvarar de belopp (kapital och räntor) som förfaller till betalning under denna period. Tabell A2 i arbetsdokumentet innehåller detaljerade uppgifter om varje lands viktning, när det gäller de totalt täckta riskerna. 4.3.1. Risker som avser medlemsstater De risker som avser medlemsstater hänför sig till följande: a) EIB-lån och/eller makroekonomiskt stöd och/eller Euratom-lån som beviljades före EU-anslutningen. b) Lån som beviljats genom systemet för betalningsbalansstöd. c) Lån som beviljats genom EFSM. Tabell 2: Medlemsstaternas rangordning med avseende på den högsta budgetrisken under andra halvåret 2012 (i miljoner euro) Rangordning || Land || Lån || Maximal risk || Landets viktning i förhållande till medlemsstaternas totala risk || Landets viktning i förhållande till total risk (medlemsstater och tredjeländer) 1 || Portugal || c || 207,6 || 25,9 % || 11,1 % 2 || Irland || c || 192,7 || 24,0 % || 10,3 % 3 || Rumänien || a + b || 160,4 || 20,0 % || 8,6 % 4 || Ungern || a + b || 79,0 || 9,9 % || 4,2 % 5 || Bulgarien || a || 43,4 || 5,4 % || 2,3 % 6 || Polen || a || 40,2 || 5,0 % || 2,2 % 7 || Tjeckien || a || 35,1 || 4,6 % || 1,9 % 8 || Slovakien || a || 22,1 || 2,8 % || 1,2 % 9 || Lettland || a + b || 8,5 || 1,1 % || 0,5 % 10 || Slovenien || a || 5,7 || 0,7 % || 0,3 % 11 || Cypern || a || 3,9 || 0,5 % || 0,2 % 12 || Litauen || a || 2,6 || 0,3 % || 0,1 % 13 || Malta || a || 0,4 || 0,0 % || 0,0 % Summa || || || 801,5 || 100 % || 42,8 % 4.3.2. Risker som avser tredjeländer Fonden täcker garanterade lån till tredjeländer med löptider fram till 2042. När det gäller den maximala årliga risken som avser tredjeländer, kommer fonden att bära högst 1 070 miljoner euro (57 % av den totala årliga risken). Nedan rangordnas de tio tredjeländer (av totalt fyrtiosex) som står för de största totala utestående beloppen. Dessa länder står för 841 miljoner euro eller 78,6 % av den årliga risken för fonden. Den ekonomiska situationen i dessa länder analyseras och kommenteras i punkt 3 i arbetsdokumentet. Kreditvärdigheten enligt kreditvärderingsinstitutens betyg anges också i varje lands tabell. Tredjeländers risker hänför sig till EIB-lån och/eller makroekonomiskt stöd och/eller Euratom-lån (närmare uppgifter anges i tabell A3b och A4 i arbetsdokumentet). Tabell 3: Rangordning av de 10 viktigaste tredjeländer som svarade för den största riskexponeringen för fonden under andra halvåret 2012 (i miljoner euro) Rangordning || Land || Maximal risk || Landets viktning i förhållande till tredjeländernas totala risk || Landets viktning i förhållande till den totala risken (medlemsstater och tredjeländer) 1 || Turkiet || 249,4 || 23,3 % || 13,3 % 2 || Serbien || 103,1 || 9,6 % || 5,5 % 3 || Tunisien || 96,8 || 9,1 % || 5,2 % 4 || Egypten || 95,8 || 9,0 % || 5,1 % 5 || Marocko || 93,4 || 8,7 % || 5,0 % 6 || Sydafrika || 57,5 || 5,4 % || 3,1 % 7 || Libanon || 48,8 || 4,6 % || 2,6 % 8 || Syrien || 41,5 || 3,9 % || 2,2 % 9 || Bosnien och Hercegovina || 28,0 || 2,6 % || 1,5 % 10 || Jordanien || 26,8 || 2,5 % || 1,4 % Summa för dessa 10 || || 841,1 || 78,6 % || 45,0 % 4.4. Riskutveckling Osäkerhetsnivån är fortfarande hög, eftersom den globala ekonomiska och finansiella krisen fortsatt påverkar den ekonomiska återhämtningen i EU och den globala tillväxten. Geopolitiska spänningar som påverkar vissa länder i södra Medelhavsområdet har också medfört osäkerhet om den ekonomiska återhämtningen i vissa tredjeländer. · Systemet för betalningsbalansstöd För att hjälpa Ungern aktiverades i november 2008 EU:s ekonomiska stöd på medellång sikt genom systemet för betalningsbalansstöd. I januari och maj 2009 hjälptes sedan Lettland och Rumänien för att återfå marknadens förtroende. Det totala åtagandet uppgick till 14,6 miljarder euro. Av dessa kommer 1,2 miljarder euro inte att utbetalas, eftersom tidsfristen för utbetalning har löpt ut. Utöver de 5 miljarder euro i betalningsbalansstöd till Rumänien som redan lämnats, beslöt rådet den 12 maj 2011 att tillhandahålla landet förebyggande finansiellt stöd med högst 1,4 miljarder euro[14] av vilket inga utbetalningar ännu gjorts. Systemet med betalningsbalansstöd har ett sammanlagt tak på 50 miljarder euro. Med dess återstående kapacitet på 37,2 miljarder euro kan vid behov ytterligare betalningsbalansstöd tillhandahållas. · Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) Under första halvåret 2012 var spänningarna på statspappersmarknaderna fortfarande stora. Emissionsvillkoren för statspapper i euroområdets randområden är fortfarande ansträngda, trots aktivering av EFSF och EFSM (i kombination med bilaterala lån). Under de kommande månaderna och åren kommer det fortfarande att vara besvärligt att tillfredsställa de ökade refinansieringsbehoven för medlemsstaternas offentliga sektorer. I slutsatserna från Ekofinrådet fastställs att mekanismen maximalt ska omfatta 60 miljarder euro[15], men den rättsliga gränsen anges i artikel 2.2 i rådets förordning, där det utestående beloppet begränsas till vad som är tillgängligt under taket för egna medel[16]. Efter rådets beslut att bevilja ekonomiskt unionsbistånd till Irland[17] och Portugal[18], uppgår utbetalningarna till Irland till 18,4 miljarder euro och till Portugal till 20,1 miljarder euro. Av EFSM:s maximala volym på 60 miljarder euro återstod 21,5 miljarder euro den 30 juni 2012 och kan vid behov användas för ytterligare bistånd[19]. · Lån för makroekonomiskt stöd (MFA) Efter Lissabonfördragets ikraftträdande fattas MFA-beslut inte längre av rådet ensamt, utan enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet (medbeslutande). Kommissionen antog den 4 juli 2011 ett nytt förslag till ramförordning för makroekonomiskt stöd, för att förbättra beslutsprocessen enligt Lissabonfördraget[20]. Enligt förslaget till ramförordning skulle MFA-förfarandet likna förfarandet för andra externa finansieringsinstrument. Därigenom skulle kommissionen ha behörighet att fatta beslut om beviljande av makroekonomiskt stöd under överinseende av en kommitté med företrädare för medlemsstater, i enlighet med det granskningsförfarande som infördes genom de nya kommittéförfaranden som trädde i kraft den 1 mars 2011[21]. Under 2012 fortsatte Europaparlamentet och rådet diskussionerna om den föreslagna förordningen, inklusive förfarandet för beslutsfattandet om makroekonomiskt stöd. · Euratomlån Euratoms utlåning till medlemsstater eller i vissa berättigade tredjeländer (Ryska federationen, Armenien, Ukraina) har ett tak på 4 miljarder euro, och cirka 85 % av detta belopp har redan använts. Återstående cirka 600 miljoner euro skulle kunna användas för finansiering av nya projekt. · EIB-lån Inom ramen för EIB:s allmänna mandat för perioden 2007–2013 hade totalt 19 998 miljoner euro tecknats per den 30 juni 2012, varav 9 626 miljoner euro hade betalats ut vid den tidpunkten (se tabell A6 i arbetsdokumentet). För närmare uppgifter om de länder som täcks av EIB-garantierna, hänvisas till tabellerna A1 och A2 i arbetsdokumentet. Vid utgången av 2011 började EIB drabbas av den syriska regeringens betalningsförsummelser beträffande vissa räntebetalningar och låneåterbetalningar (se punkt 5.3 nedan). 5. Betalningsförsummelser, ianspråktagande av garantier som belastar budgeten samt utestående fordringar 5.1. Nyttjande av likvida medel Om en låntagares betalningar till EU försenas, utnyttjar kommissionen sina likvida medel för att undvika förseningar med åtföljande kostnader för den egna upplåningsverksamheten[22]. 5.2. Utbetalningar från budgeten Eftersom det under första halvåret 2012 inte registrerades några betalningsförsummelser från medlemsstaternas sida, begärdes inga anslag inom ramen för budgetpost 01 04 01 – ”Europeiska unionens lånegarantier för upptagna EU-lån och Euratomlån samt för EIB:s utlåning”. 5.3. Utnyttjande av garantifonden för åtgärder avseende tredjeland Vid försenad betalning av lån till tredje länder som EU beviljat eller garanterat, ska fonden täcka den uteblivna betalningen inom tre månader efter begäran[23]. EIB drabbades av betalningsförsummelser, när det gäller vissa räntebetalningar och låneåterbetalningar från den syriska regeringen. Eftersom officiella betalningskrav blivit utan resultat, begärde EIB i maj 2012 att garantifonden skulle betala 15,5 miljoner euro som motsvarade betalningsförsummelserna för november och december 2011. Detta belopp utbetalades från garantifondens konto i augusti 2012. För den syriska regeringens obetalda lån har begäran om tre andra betalningar av 8,6 miljoner, 2,6 miljoner respektive 15,4 miljoner euro skickats som fonden skulle betala banken i november 2012 respektive januari och februari 2013. Under tiden har banken återvunnit 2,1 miljoner euro. Om inte landets situation förbättras, kan fler utnyttjanden förväntas. Garanterade lån med koppling till Syrien uppgår totalt till 551 miljoner euro, med en längsta löptid till 2030. När EU har gjort en utbetalning inom ramen för EU-garantin, ska i enlighet med garantiavtalen EIB:s rättigheter och anspråk överlåtas. EIB ska kräva in de överlåtna beloppen. 6. GARANTIFOND FÖR ÅTGÄRDER AVSEENDE TREDJELAND 6.1. Återvinning[24] Per den 30 juni 2012 hade fonden inte några eftersläpande betalningar att kräva in, eftersom inga utbetalningar gjorts. 6.2. Tillgångar Per den 30 juni 2012 uppgick fondens nettotillgångar[25] till 1 839 956 496,39 euro. 6.3. Målbelopp Fonden måste nå en lämplig nivå (målbeloppet) som fastställts till 9 % av transaktionernas samlade åtaganden i form av kapitalbelopp och upplupen ränta. Per den 31 december 2011 var kvoten mellan fondens egna medel (1 755,43 miljoner euro) och de utestående kapitalåtagandena[26] (21 234,34 miljoner euro) enligt fondförordningen lägre än målbeloppet. Därför infördes en avsättning på 155,66 miljoner euro i budgetförslaget för 2013. I februari 2012 överfördes 260,17 miljoner euro från budgeten till fonden, enligt avsättningen i 2012 års budgetförslag och i enlighet med garantifondsförordningen (målbeloppet på 9 %). 7. RISKBEDÖMNING: EKONOMISKT OCH FINANSIELLT LÄGE I TREDJELÄNDER MED DE STÖRSTA EXPONERINGARNA 7.1. Mål I rapportens föregående avsnitt redogörs för de kvantitativa aspekterna på riskerna som belastar budgeten när det gäller tredjeländer. Avsnitt 3 i arbetsdokumentet innehåller en makroekonomisk analys av de tredjeländer som innebär de största exponeringarna för budgeten eller som utnyttjar EU:s lånearrangemang (makroekonomiskt stöd och Euratomlån). 7.2. Metoder för riskbedömning Arbetsdokumentets riskbedömning baseras på uppgifter om den ekonomiska och finansiella situationen, kreditvärdighetsbetyg och andra kända fakta om de länder som mottagit garanterade lån. I bedömningen ingår inte skattningar av förväntade förluster och återvinningsbelopp som av nödvändighet är mycket osäkra. Landriskindikatorer i arbetsdokumentets tabeller anger hur risken för uteblivna betalningar har utvecklats. Denna analys återfinns i avsnitt 3 i arbetsdokumentet för de länder som den 30 juni 2012 svarade för störst risker för och exponering mot budgeten (inklusive makroekonomiskt stöd och Euratomlån). [1] COM(2012) 609 final och SEK(2012) 347 utgör den föregående rapporten om de garantier som täcks av budgeten per den 31 december 2011. [2] Lån för makroekonomiskt stöd kan också beviljas i form av bidrag till tredjeländer. [3] Rådets förordning (EG) nr 332/2002 av den 18 februari 2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (EGT L 53, 23.2.2002, s. 1). [4] Rådets förordning (EG) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 (EUT L 118, 12.5.2010, s. 1). [5] Hänvisningar till rättsliga grunder förtecknas i tabell A4 i arbetsdokumentet. [6] Rådets förording (EG, Euratom) nr 480/2009 av den 25 maj 2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (kodifierad version), nedan kallad garantifondsförordningen (EUT L 145, 10.6.2009, s. 10). [7] Även om EU-budgeten täcker externa risker, fungerar garantifonden som ett instrument för att skydda EU-budgeten mot riskerna för uteblivna betalningar. För en utförlig rapport om hur fonden fungerar hänvisas till COM(2012) 399 final och det bifogade arbetsdokumentet från kommissionen (SEC(2012) 217). [8] Om EFSF: http://www.efsf.europa.eu [9] Om ESM: http://www.esm.europa.eu [10] Låneinstrumentet för Grekland – ECFIN – Europeiska kommissionen: http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/greek_loan_facility/index_en.htm [11] Se tabell 1 i rapporten. [12] Vid sådan beräkning antas det att lån som inte återbetalas heller inte ökar, dvs. endast förfallna betalningar beaktas (se även tabellerna 2 och 3 i rapporten samt tabell A2 i arbetsdokumentet). [13] Detta motsvarar de belopp som förfaller till betalning under andra halvåret 2012 (av totala utestående lånebelopp per den 30 juni 2012) men förutsätter att andelen nödlidande lån inte ökar (för närmare uppgifter se tabell A2 i arbetsdokumentet). [14] Rådets beslut (2011/288/EU) av den 12 maj 2011 om tillhandahållande av förebyggande medelfristigt finansiellt EU-stöd till Rumänien (EUT L 132, 19.5.2011, s. 15). [15] Se pressmeddelandet från det extrainsatta mötet i Ekofinrådet den 9–10 maj 2010: (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/114324.pdf) [16] Rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (EUT L 118, 12.5.2010, s. 1). [17] Rådets genomförandebeslut av den 30 maj 2011 om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal (EUT L 30, 4.2.2011, s. 34). [18] Rådets genomförandebeslut 2011/344/EU av den 30 maj 2011 om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal (EUT L 159, 17.6.2011, s. 88) samt rättelse av rådets genomförandebeslut av den 30 maj 2011 om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal (EUT L 178, 10.7.2012, s. 15). [19] För ytterligare information om EFSM, se även kommissionens rapport om Europeiska unionens upp- och utlåningsverksamhet 2011 (KOM(2012) 419). [20] KOM (2011) 396 slutlig — 2011/0176 (COD) av den 4 juli 2011. [21] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13), som ersätter rådets beslut 1999/468/EG. [22] Se artikel 12 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om genomförandet av beslut 2007/436/EG, Euratom, om systemet för gemenskapens egna medel (EGT L 130, 31.5.2000, s. 1). [23] Sedan inrättandet 1994 har fonden tagits i anspråk för sammanlagt 493 miljoner euro. För närmare uppgifter hänvisas till avsnitt 2.5.3 i arbetsdokumentet. [24] Sedan inrättandet 1994 har fonden återvunnit sammanlagt 576 miljoner euro (här ingår återbetalda kapital- och räntebelopp, plus straffräntor för betalningsförsummelser, plus konstaterade växelkursvinster och växelkursförluster). [25] Fondens totala tillgångar med avdrag för upplupna skulder (EIB-avgifter och revisionsavgifter). [26] Inklusive upplupna räntor.