Särskild rapport Europeiska kommissionens 
förvaltning – bästa praxis?SV 2016  nr 27
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Tfn +352 4398-1
Frågor:  eca.europa.eu/sv/Pages/ContactForm.aspx
Webbplats:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2016
Print ISBN 978-92-872-6060-4 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/413696 QJ-AB-16-027-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-6080-2 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/62085 QJ-AB-16-027-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-6062-8 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/75426 QJ-AB-16-027-SV-E
© Europeiska unionen, 2016
Kopiering tillåten med angivande av källan.
För all användning eller återgivning av bilden i ruta 10 på s. 30 måste tillstånd begäras direkt från 
upphovsrättsinnehavaren. Alla rättigheter förbehålls.
Europeiska kommissionens 
förvaltning – bästa praxis?
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2016  nr 27
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda bud -
getområden eller förvaltningsteman. För att uppnå så stor effekt som möjligt väljer vi ut och utformar gransknings -
uppgifterna med hänsyn till riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomster -
na eller utgifterna, framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning V, som är specialiserad på EU:s finansiering och förvaltning. 
Revisionsarbetet leddes av ledamoten Lazaros S. Lazarou, doyen i avdelning V, med stöd av Andreas Antoniades 
(kanslichef) och Johan Adriaan Lok (attaché), Peter Welch (direktör), Mariusz Pomienski (förstechef), Bogna  
Kuczynska, (uppgiftsansvarig) och Rogelio Abarquero Grossi, Erik De Bruyne, Daria Bochnar, Andreas Dürrwanger, 
Mehmet Ergün, Paul Sime, Michael Tatianos och Carl Westerberg (revisorer).
Från vänster till höger: E. De Bruyne, A. Dürrwanger, J. A. Lok, P . Sime, D. Bochnar, L. S. Lazarou, 
B. Kuczynska, A. Antoniades, P . Welch, M. Pomienski, C. Westerberg och R. Abarquero Grossi.
03
 Innehåll
Punkt
 Förkortningar 
I–VIII  Sammanfattning
1–10  Inledning
1–10  God förvaltning är en prioritet för organ inom offentlig och privat sektor
11–14  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
15–57  Iakttagelser
15–31  Ändringar av förvaltningsstrukturer och inrättande av tjänsten för internrevision och kommittén 
för revisionsuppföljning
15–22  Kommissionen gör åtskillnad mellan sitt eget politiska ansvar och sina generaldirektörers 
förvaltningsansvar
23–24  Kommissionen avskaffade styrekonomen och inrättade en internrevisionsfunktion
25 Tjänsten för internrevision hade inledningsvis starkare inriktning på förvaltningsfrågor på hög nivå som 
omfattar hela institutionen
26 Nu är det större fokus på kommissionens ram för intern kontroll
27–29  Kommissionen inrättade en kommitté för revisionsuppföljning som ett första steg i reformprocessen
30–31  Kommittén för revisionsuppföljning begränsar sig i praktiken till tjänsten för internrevisions arbete
32–41  Anpassning av interna kontroller och finansiell rapportering till internationella standarder
32–34  Kommissionen valde att grunda sina normer för internkontroll på COSO-ramverket
35–39  Det är svårt att slutföra övergången till det uppdaterade COSO-ramverket
40–41  Att årsredovisningen utarbetas enligt internationella standarder har förbättrat den finansiella 
rapporteringen
04 Innehåll 
42–57  Icke-finansiell information till interna och externa intressenter
42–44  Kommissionen kompletterar sina räkenskaper med icke-finansiell information
45–47  Kommissionen offentliggör mindre information än många andra organisationer
48–51  Sedan 2013 har kommissionen rapporterat en väsentlig felnivå i sina utgifter
52–53  Det är bästa praxis att grunda beräkningarna av riskbelopp på en konsekvent metod
54–57  Rapporter som infördes genom Prodi-reformen ligger fortfarande till grund för kommissionens interna 
rapportering
58–66  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I —  Ramen för god förvaltning inom offentlig sektor (GGPS) och COSO 2013
 Bilaga II  —  Centrala inslag i valda ramar för företagsredovisning
 Bilaga III  —  Översikt över årsrapporter och årsredovisningar inom utvalda offentliga organ
 Kommissionens svar
05
 Förkortningar
AAR : årlig verksamhetsrapport
ABM : aktivitetsbaserad förvaltning
AMP : årlig förvaltningsplan
AMPR : årlig förvaltnings- och resultatrapport
APC : kommittén för revisionsuppföljning
CFO : finansdirektör
CFS : centrala finanstjänsten
CIE: oberoende expertkommittén
CIPFA : Chartered Institute of Public Finance & Accountancy  (auktoriserade institutet för offentliga finanser och 
offentlig bokföring)
CONT : budgetkontrollutskottet
COSO : Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission  (COSO-ramverket)
EU: Europeiska unionen
EUF-fördraget : fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
EU-fördraget : fördraget om Europeiska unionen
FEE : Fédération des Experts-comptables Européens – Federation of European Accountants   
(europeiska revisorers förbund)
FSD&A : diskussion om och analys av redovisningar
GAO : USA:s revisionsmyndighet
GD: generaldirektorat
GD Budget : generaldirektoratet för budget
GD Forskning och innovation : generaldirektoratet för forskning och innovation
GD Informationsteknik : generaldirektoratet för informationsteknik
GD Internationellt samarbete och utveckling : generaldirektoratet för internationellt samarbete och utveckling
GD Jordbruk och landsbygdsutveckling : generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling
GD Regional- och stadspolitik : generaldirektoratet för regional- och stadspolitik
GGPS : Good Governance in the Public Sector  (god förvaltning inom offentlig sektor)
IAC: internrevisionsfunktion
IAS: tjänsten för internrevision
06 Förkortningar 
IASB : International Accounting Standards Board (internationell organisation som ger ut IFRS)
IFAC : Internationella revisorsförbundet
IFRS : internationella standarder för finansiell rapportering
IIA: internationell sammanslutning av internrevisorer
IIRC : Internationella kommittén för integrerad rapportering
Iperia : Improper Payments Elimination and Recovery Improvement Act  (lagen om undanröjande och förbättrad 
återvinning av felaktiga utbetalningar)
IPSAS : internationella redovisningsstandarder för offentlig sektor
IPSASB : International Public Sector Accounting Standards Board (självständigt organ under IFAC som ger ut 
internationella redovisningsstandarder för offentlig sektor
ISSB : Information Security Steering Board  (styrelsen för informationssäkerhet)
MP: förvaltningsplan
OECD : Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling
Olaf : Europeiska byrån för bedrägeribekämpning
PG: förberedande grupp
PIC: Public Internal Control  (offentlig internkontroll)
Revisionsrätten : Europeiska revisionsrätten
RPG : riktlinje för rekommenderad praxis
SAI: högre revisionsorgan
SG: generalsekretariat
SPP : strategisk planering och programplanering
SR: sammanfattande rapport
07
 Sammanfattning
I
Till följd av Santer-kommissionens avgång och som ett svar på den oberoende expertkommitténs rapport antog 
kommissionen i mars 2000 vitboken Reformen av kommissionen , som syftade till att modernisera kommissionens 
förvaltning. De föreslagna reformerna gick ut på att fastställa prioriteringar och fördela resurser, förändra personal -
politiken samt se över revision, ekonomisk förvaltning och kontroll. Vitboken och den oberoende expertkommitténs 
rapport påverkar än i dag kommissionens beslutsfattande och förvaltning.
II
Kraven på att ha utmärkta styrformer kvarstår. Enligt ett nyligen utarbetat dokument från kommissionen utsätts för 
närvarande de offentliga finanserna för ett betydande tryck på alla nivåer inom EU. Under sådana förhållanden är 
det ytterst viktigt att modernast tänkbara ramar och standarder tillämpas inom den offentliga sektorn.1 God förvalt -
ning handlar inte bara om relationer utan också om att uppnå resultat och göra det möjligt för beslutsfattarna att 
göra sitt jobb. Den bör främja effektiv resursanvändning, stärka ansvarsskyldigheten vad gäller resursförvaltning, 
främja tillförlitlig granskning samt förbättra ledarskapet, förvaltningen och tillsynen inom organisationerna. Om 
detta uppnås bör insatserna bli ändamålsenligare2.
III
De regler och strukturer som infördes av kommissionen återspeglade i stor utsträckning bästa praxis vid den aktu -
ella tidpunkten, men bästa praxis har fortsatt att utvecklas. Följaktligen granskade vi kommissionens befintliga 
styrformer, med tonvikten på revision, ekonomisk förvaltning och kontroll, för att ta reda på om de överensstämmer 
med bästa praxis och om de fortfarande uppfyller institutionens behov.
IV
Bästa praxis har fortsatt att utvecklas sedan reformerna 2000. En del åtgärder3 har vidtagits men vi konstaterar att 
kommissionen på flera områden avviker från eller inte helt följer bästa praxis såsom denna anges i standarder eller 
har införts av de internationella och offentliga organ som vi har valt som riktmärken.
1 Europeiska kommissionen – Public Internal Control System  (det offentliga internkontrollsystemet): http://ec.europa.eu/budget/pic/index_en.cfm
2 Se Chartered Institute of Public Finance and Accountancy  (CIPFA)/Internationella revisorsförbundet (IFAC), International Framework: Good Governance in the 
Public Sector (internationell ram för god förvaltning inom offentlig sektor), 2014, s. 6.
3 Bland annat offentliggörandet av en diskussion om och analys av årsredovisningen tillsammans med EU:s periodiserade årsredovisning och en rapport 
om resultatet (vilket 2015 ledde till att rapporteringen om förvaltningen införlivades i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten) och övergång till 
COSO:s uppdaterade integrerade ramverk för intern kontroll 2013 (2013 COSO internal control – integrated framework).
08 Sammanfattning 
V
Den åtskillnad som görs mellan kommissionsledamöternas politiska ansvar och generaldirektörernas verksamhets -
ansvar innebär att det inte alltid tydligt har framgått om ”politiskt ansvar” omfattar ansvar för generaldirektoraten 
eller om det är skilt från det. Genom organisatoriska reformer på senare tid har man börjat ta itu med vissa av ris -
kerna med en ”silokultur”. För att kunna fortsätta att åtgärda centrala risker måste kommissionen emellertid ytterli -
gare stärka förvaltningsstrukturen i institutionen.
VI
Tjänsten för internrevision inriktar sitt arbete på kommissionens system för intern kontroll. På senare år har tjäns -
tens täckning av förvaltningsfrågor som omfattar hela institutionen inbegripit kommissionens informations-  
säkerhet. När det gäller de utgifter som verkställs utanför kommissionen (som kommissionen ansvarar för) är det 
revisionsdirektoraten och revisionsenheterna vid de generaldirektorat som står för utgifterna som har ansvaret. Det 
påverkar vilken information som läggs fram inför kommissionens revisionskommitté. Den roll som tilldelats kommit -
tén för revisionsuppföljning (och andelen oberoende, externa ledamöter) är mer begränsad än för de revisionskom -
mittéer inom internationella organ som vi använt som riktmärken.
VII
Kommissionen har nyligen börjat komplettera räkenskaperna med icke-finansiell information. Trots förbättringar 
på senare tid tillhandahåller kommissionen emellertid fortfarande mindre icke-finansiell information vid sidan av 
räkenskaperna än vad de organisationer som vi valt som riktmärken för bästa praxis gör.
VIII
Enligt våra rekommendationer bör kommissionen
 ο i enlighet med vad som krävs av europeiska företag av allmänt intresse, när den beslutar att inte följa bästa 
praxis, förklara sina skäl till detta,
 ο uppmana tjänsten för internrevision att utföra mer granskningsarbete när det gäller förvaltningsfrågor på hög 
nivå,
 ο slutföra anpassningen av ramen för intern kontroll till COSO-principerna 2013,
 ο ytterligare tidigarelägga offentliggörandet av årsredovisningen,
09 Sammanfattning 
 ο sammanställa information som redan har presenterats i flera olika befintliga rapporter i en enda redovisnings -
rapport eller serie rapporter, som innehåller räkenskaperna men även
— en årsberättelse om styrningen,
— en rapport från ordföranden,
— en redogörelse av operativa och strategiska risker,
— en rapport om icke-finansiella resultat,
— information om verksamheten under året och framstegen mot att nå de politiska målen,
— en rapport om revisionskommitténs roll och slutsatser,
— en förklaring om den finanspolitiska hållbarheten på lång/medellång sikt, vid behov kompletterad med 
länkar till information i andra rapporter.
 ο lägga fram denna redovisningsrapport eller serie rapporter så att revisorn kan granska räkenskaperna och kont -
rollera att den övriga informationen i rapporten överensstämmer med räkenskapsuppgifterna,
 ο offentliggöra den uppskattade felnivån, som grundas på en konsekvent metod, som en del av årsredovisningen 
eller i den åtföljande informationen,
 ο regelbundet uppdatera och offentliggöra sina styrformer och förklara sitt val av strukturer och förfaranden 
inom den ram som tillämpas,
 ο göra kommittén för revisionsuppföljning till en revisionskommitté med en majoritet av oberoende, externa le -
damöter och utöka dess mandat till att omfatta riskhantering, finansiell rapportering samt arbete i och resulta -
tet från enheterna för efterhandskontroll och revisionsdirektoraten.
10
 Inledning
God förvaltning är en prioritet för organ inom 
offentlig och privat sektor
01 
En rad konkurser under 1990-talet ledde till att allmänhetens uppmärksamhet 
riktades mot frågan om företagsstyrning, samtidigt som förbättring av styrfor -
merna i den privata sektorn blev till en politisk prioritering. I typfallet inbegrep 
dessa konkurser en situation där den fulla omfattningen av en risk, eller av 
oriktigt beteende, antingen inte var känd bland medlemmarna i ledningsorganet, 
eller var känd enbart av ett litet antal dominerande (vanligtvis verkställande) 
styrelsemedlemmar. Farhågor avseende konkurser i den privata sektorn ledde till 
förändringar av EU:s lagstiftning, som innebar att alla företag av allmänt intresse4 
måste följa en förvaltningskod5 och bekräfta detta i sina offentliggjorda årsberät -
telser och redovisningar.
02 
Principerna för god förvaltning infördes även i den offentliga sektorn. Detta 
återspeglas på senare tid i CIPFA/IFAC:s dokument Good governance in the Public 
Sector6 (god förvaltning inom offentlig sektor), liksom i det EU-ledda initiativet 
PIC7, med inriktning på lämpliga styr- och kontrollformer för länder som ansöker 
om EU-medlemskap.
03 
God förvaltning (se ruta 1 ) handlar inte bara om relationer utan också om att 
uppnå resultat och göra det möjligt för beslutsfattarna att göra sitt jobb.4 Såsom börsnoterade företag 
(Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2004/39/EG av 
den 21 april 2004 om 
marknader för finansiella 
instrument och om ändring av 
rådets direktiv 85/611/EEG och 
93/6/EEG och Europa-
parlamentets och rådets 
direktiv 2000/12/EG samt 
upphävande av rådets direktiv 
93/22/EEG (EUT L 145, 
30.4.2004, s. 1)).
5 Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2013/34/EU av 
den 26 juni 2013 om 
årsbokslut, koncern-
redovisning och rapporter 
i vissa typer av företag 
(EUT L 182, 29.6.2013, s. 19) 
(ändrat genom direktiv 
2014/95/EU (EUT L 330, 
15.11.2014, s. 1)) 
(redovisningsdirektivet).
6 Chartered Institute of Public 
Finance and Accountancy 
(CIPFA)/Internationella 
revisorsförbundet (IFAC), 
International Framework: Good 
Governance in the Public Sector  
(internationell ram för god 
förvaltning inom offentlig 
sektor), 2014.
7 Public Internal Control  (offentlig 
internkontroll) är en plattform 
för utbyte av information och 
bästa praxis mellan offentliga 
förvaltningar inom EU.
God förvaltning
God förvaltning inom offentlig sektor främjar mer välunderbyggt beslutsfattande och effektiv resursanvänd -
ning. Den stärker ansvarsskyldigheten för förvaltningen av dessa resurser. God förvaltning kännetecknas av 
tillförlitlig granskning, som leder till betydande tryck på den offentliga sektorn att förbättra sina resultat och 
bekämpa korruption. God förvaltning kan bidra till bättre ledarskap, förvaltning och tillsyn inom organisatio -
ner, vilket leder till ändamålsenligare insatser och, i slutändan, bättre resultat8.
8 Chartered Institute of Public Finance and Accountancy (CIPFA)/Internationella revisorsförbundet (IFAC), International Framework: Good 
Governance in the Public Sector  (internationell ram för god förvaltning inom offentlig sektor), 2014, s. 6.Ruta 1
11 Inledning 
04 
Farhågorna avseende kommissionens förvaltning blev akuta 1999 i samband med 
Santer-kommissionens avgång och, framför allt, rapporten från den oberoende 
expertkommitté som utsetts av Europaparlamentet för att undersöka de pro -
blem som låg bakom avgången och rekommendera en väg framåt. Kommitténs 
klagomål om att den inte kunde finna någon som var ”beredd att ta ansvar” ut -
gjorde kärnan i kritiken mot förvaltningen inom kommissionen (se ruta 2 ). Dessa 
förhållanden, tillsammans med rapporten från den oberoende expertkommittén, 
föranledde Prodi-kommissionen att 2000 godkänna ett omfattande reformpaket 
som syftade till att modernisera kommissionens förvaltning (nedan kallat Pro -
di-reformen ). Vitboken, kommissionens avgång och den oberoende expertkom -
mitténs rapport fortsätter än i dag att påverka kommissionens beslutsfattande. Ruta 2Ramar för förvaltning och ansvarsskyldighet
Förvaltning är de arrangemang som man använder sig av för att fastställa de resultat som intressenterna 
förväntar sig och se till att de uppnås, enligt Good Governance in the Public Sector  (god förvaltning inom 
offentlig sektor).
I principerna för COSO 20139 fastställs det att styrelsen ska vara oberoende från ledningen och utöva tillsyn 
över internkontrollens utveckling och resultat10 (se ruta 10 ).
Ansvarsskyldighet är en väsentlig del av förvaltningen, särskilt inom offentlig sektor. Enligt IFAC  är det 
den process genom vilken offentliga organ och enskilda personer inom dessa tar ansvar för sina beslut och 
handlingar, inbegripet förvaltningen av offentliga medel och alla resultataspekter, och låter sig bli föremål för 
lämplig extern granskning. Detta uppnås genom att samtliga parter har klar insikt i dessa skyldigheter och har 
tydligt fastställda roller genom en stabil struktur. Ansvarsskyldighet är i själva verket skyldigheten att svara 
för det ansvar som man har anförtrotts.11
Kommissionen främjar god förvaltning i EU:s medlemsstater genom PIC-nätverket . Den har betonat vikten 
av sund kontroll och användning av standarder för bästa praxis. Enligt kommissionen utsätts för närvarande 
de offentliga finanserna för betydande tryck på alla nivåer inom EU. Mer än någonsin förväntar sig skattebe -
talarna i varje medlemsstat valuta för pengarna och den offentliga sektorn hålls ansvarig för sund och effektiv 
förvaltning av de medel som den anförtros. Den offentliga sektorn måste visa att resurserna används effektivt 
och att outputen och utfallen är ändamålsenliga. Under sådana förhållanden är det ytterst viktigt att tillämpa 
modernast tänkbara ramar och standarder inom den offentliga sektorn12.
Detta är exempel på bästa praxis som hämtats från relevanta koder och riktlinjer. I hela rapporten använder vi 
symbolen   för att beteckna rutor med sådana exempel.
9 Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission (COSO), Internal Control  – Integrated Framework  (internkontroll – integrerad 
ram), 2013.
10 Källa:  Internal Control  – Integrated Framework, Executive Summary  (internkontroll – integrerad ram, sammanfattning), © Committee of Sponsoring 
Organisations of the Treadway Commission (COSO).
11 IFAC Public Sector Committee, Governance in the Public Sector: A Governing Body Perspective  (förvaltning inom den offentlig sektor ur 
ledningsorganens perspektiv), 2001, s. 12.
12 Europeiska kommissionen: Public Internal Control System:  http://ec.europa.eu/budget/pic/index_en.cfm .Riktlinjer
för god
förvaltning
BÄSTA
PRAXIS
12 Inledning 
05 
Kommissionen grundade sitt reformprogram på tre pelare: reformer som rör 
prioriteringar och budget, modernisering av personalpolitiken samt förbättringar 
av revision, ekonomisk förvaltning och kontroll ( figur 1 ). Enligt kommissionen bör 
fem huvudprinciper ligga till grund för en period av ”kulturförändring”: obero -
ende för kommissionen, ansvar, ansvarsskyldighet, effektivitet i uppnåendet av 
resultat samt öppenhet. Figur 1De tre pelarna i Prodi-reformen (vitboken)
Källa: Europeiska revisionsrätten på grundval av KOM(2000) 200 slutlig/2 – Reformen av kommissionen – Vitbok – del I .
Politiska 
prioriteringar 
och 
resursfördelning
Förbättra den 
ekonomiska 
förvaltningen och 
öka eﬀektiviteten och 
ansvarsskyldighetenModernisera personal-
politiken från rekryter-
ing till pensionering [...] 
på ett sätt som kommer 
personal av alla 
lönegrader till godoHitta en eﬀektivare 
metod för att göra 
prioriteringar och 
fördela resurserRevision, 
ekonomisk 
förvaltning 
och kontrollPersonal-
politik
MålPelare2000 års reform – vitboken
13 Inledning 
06 
Genom reformens första pelare infördes nya planerings- och övervakningsverk -
tyg för var och en av kommissionens avdelningar (förvaltningsplaner och årliga 
verksamhetsrapporter). Genom den tredje pelaren ( ruta 3 ) förenklades reglerna 
för att godkänna utgifter. En fråga som väckte livlig debatt var hur olika ansvars-  
områden inom kommissionen skulle förvaltas och kombineras. De centrala roller -
na var de som innehades av kommissionen som kollegium, de enskilda kommis-  
sionsledamöterna, styrekonomen och generaldirektoraten (och de generaldirek -
törer som har en ledande administrativ roll inom dessa).
Prodi-reformens tredje pelare: Modernisering av systemet för ekonomisk 
förvaltning, kontroll och revision13
Översyn av systemet för ekonomisk förvaltning, kontroll och revision i överensstämmelse med bästa 
praxis:
 οÖverlåta ansvaret för att kontrollera utgifter från styrekonomen till generaldirektoraten.
 οEn förklaring från varje generaldirektör i den årliga verksamhetsrapporten om att lämpliga internkontroller 
har genomförts och att resurserna har använts till avsett ändamål.
 οInrätta finansenheter inom generaldirektoraten som ska bistå de förvaltande tjänsteenheterna med råd 
och hjälp.
 οInrätta en central finanstjänst för rådgivning till de förvaltande avdelningarna.
 οInrätta en tjänst för internrevision (IAS) som ska lyda under kommissionens vice ordförande med ansvar för 
reformen och bistå förvaltningen inom kommissionen.
 οInrätta en särskild ”revisionsfunktion” inom varje generaldirektorat som rapporterar direkt till 
generaldirektören.
 οInrätta en kommitté för revisionsuppföljning (APC) som ska övervaka kommissionens kontrollprocesser, 
genomförandet av rekommendationer efter revision och kvaliteten på revisionsarbetet.
Fastställa ansvar för utanordnare och lägre chefer:
 οInföra förenklade och lättillgängliga regler som fastställer vilka ansvarsområden personal med centrala 
finansiella roller har.
13 Källa:  Revisionsrätten på grundval av KOM(2000) 200 slutlig/2.Ruta 3
14 Inledning 
07 
En ytterligare reform, som inte ingick i vitboken utan lades fram när kommissio -
nens förslag till omarbetning av budgetförordningen diskuterades, syftade till att 
omvandla grundvalen för utarbetandet av EU:s räkenskaper. Efter påtryckningar 
från rådet antog kommissionen utmaningen att införa ett system för periodiserad 
redovisning på grundval av internationella standarder senast 200514.
08 
Kommissionen agerade snabbt för att genomföra Prodi-reformerna: kommittén 
för revisionsuppföljning träffades i december 2000 (se punkt 27), en externt re -
kryterad chef för internrevision utsågs följande dag, den nya budgetförordning -
en antogs den 25 juni 2002 och de nya tjänsteföreskrifterna den 22 mars 2004. 
Kommissionen lade fram sin första fullt periodiserade IPSAS15-baserade årsredo -
visning 2005.
09 
I sin lägesrapport om reformen av kommissionen från december 2005 ansåg 
kommissionen att nyckelprinciperna för reformåtgärderna fortfarande var sunda 
och att kommissionen ska ”bygga vidare på det den har uppnått och se till att 
dess resurser, både ekonomiska och mänskliga, används effektivt på ett öppet 
sätt för att underlätta kontroller och bygga upp de europeiska medborgarnas 
förtroende”16.
10 
Mer än tio år har gått sedan detta uttalande. De regler och strukturer som antogs 
av kommissionen återspeglade visserligen i stor utsträckning bästa praxis vid 
den aktuella tidpunkten, men förvaltningsreglerna avseende både privat och 
offentlig sektor har fortsatt att utvecklas. Kommissionens ledamöter behöver 
ändamålsenliga verktyg för att utöva sitt övergripande ansvar för EU-budgetens 
förvaltning.14 Revisionsrätten hade före-  
språkat en sådan åtgärd sedan 
1978. Se Eduardo Ruiz García, 
The Role of the Court of Auditors 
in Modernising the Accounting 
System of the European 
Institutions  (revisionsrättens 
roll när det gäller att moder-  
nisera EU-institutionernas 
redovisningssystem) i  Revista 
Española de Control Externo , 
maj 2013.
15 Internationella redovisnings-
standarder för offentlig sektor.
16 KOM(2005) 668 slutlig av den 
21 december 2005 – Läges-
rapport om reformen av 
kommissionen – Efter reform-  
mandatet .
15
 Revisionens inriktning 
och omfattning samt 
revisionsmetod
11 
Vår centrala revisionsfråga vid det granskningsarbete som ligger till grund för 
denna rapport med inriktning på revision, ekonomisk förvaltning och kontroll, 
var följande:
Är styrformerna vid kommissionen i linje med erkänd bästa17 praxis och 
institutionens behov?
12 
Vi fokuserade på följande frågor (se figur 1 och  ruta 3 ):
 ο Ändring av förvaltningsstrukturer och inrättandet av tjänsten för internrevi -
sion och kommittén för revisionsuppföljning (punkterna 15–31).
 ο Anpassning av interna kontroller och finansiell rapportering till internationel -
la standarder (punkterna 32–41).
 ο Icke-finansiell information till interna och externa intressenter 
(punkterna 42–56).
13 
Vi utgår från dokumentet Good Governance in the Public Sector  (god förvaltning 
inom offentlig sektor) (GGPS) som central referenspunkt ( ruta 2 ). Vi beaktar också 
den tidigare IFAC-studien Governance in the Public Sector: A Governing Body Per -
spective  (förvaltning inom den offentliga sektorn ur ledningsorganens perspek -
tiv), i synnerhet för att förstå bästa praxis vid tidpunkten för Prodi-reformen18. En 
nyckelkälla för kommissionens åtgärder för intern kontroll under reformperioden 
var COSO-ramverket (detta förklaras i punkterna 32–39). Den senaste översynen 
av COSO-ramverket (2013) grundas på principer och sätter intern kontroll i sam -
band med god förvaltning. Vi kartlade innehållet i GGPS och jämförde det med 
COSO 2013 (se bilaga I ) som underlag för vår analys av bästa praxis inom förvalt -
ningen. Vi har även beaktat kraven i EU-direktiv för företag av allmänt intresse 
och kommissionens rekommendationer inom detta område.19
14 
Vi genomförde vår revision genom att granska kommissionens handlingar (vitbo -
ken och interna och externa rapporter) och handlingar från relevanta internatio -
nella organ (CIPFA, europeiska revisorers förbund (FEE), IASB, IFAC, OECD20 etc.), 
akademiker och så vidare. Vi höll möten med nyckelaktörer inom kommissionen, 
inbegripet ledamöter av kommittén för revisionsuppföljning, ledamöter av den för -
beredande gruppen inom kommittén för revisionsuppföljning, tjänsten för intern -
revision, generalsekretariatet och GD Budget. Vi diskuterade bästa praxis med en 
expertfokusgrupp som bestod av personer från ledande internationella organisa -
tioner, revisorer inom den offentliga sektorn, oberoende experter och universitet. 
Vi diskuterade även reformprocessen med personer som hade en viktig roll i den. 
Vi genomförde en undersökning av EU-medlemsstaternas högre revisionsorgan 
med avseende på förvaltning inom den offentliga sektorn i deras jurisdiktioner. Vi 
använde oss av våra revisionsresultat och revisionsrapporter från 2001 och framåt.17 Vi använder termen ”bästa 
praxis” genomgående i 
rapporten för praxis som 
beskrivs som ”bästa”, 
”ledande” eller ”god” i vissa 
referensdokument.
18 IFAC, Governance in the Public 
Sector: A Governing Body 
Perspective  (förvaltning inom 
den offentlig sektor ur led-  
ningsorganens perspektiv), 
2001.
19 Redovisningsdirektivet (se 
fotnot 4), kommissionens 
rekommendation av den 9 
april 2014 om kvaliteten på 
företagsstyrningsrapporte -
ringen (”följ eller förklara”), 
(EUT L 109, 12.4.2014, s. 43). 
Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2014/56/EU av 
den 16 april 2014 om ändring 
av direktiv 2006/43/EG om 
lagstadgad revision av 
årsbokslut och sammanställd 
redovisning (EUT L 158, 
27.5.2014, s. 196) (direktivet om 
lagstadgad revision) och 
Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) nr 
537/2014 av den 16 april 2014 
om särskilda krav avseende 
lagstadgad revision av företag 
av allmänt intresse och om 
upphävande av kommissio -
nens beslut 2005/909/EG 
(EUT L 158, 27.5.2014, s. 77).
20 Se förteckningen över 
förkortningar.
16
 Iakttagelser
Ändringar av förvaltningsstrukturer och inrättande av 
tjänsten för internrevision och kommittén för 
revisionsuppföljning
Kommissionen gör åtskillnad mellan sitt eget politiska 
ansvar och sina generaldirektörers förvaltningsansvar
15 
Europeiska kommissionen är EU:s verkställande organ. Dess ledningsorgan (se 
ruta 4 ) – kommissionskollegiet (kollegiet) – utgör kommissionens slutliga be -
slutsfattande organ. Kommissionen är enligt fördraget kollektivt ansvarig för 
genomförandet av budgeten. Kommissionens ansvarsområden sträcker sig dock 
mycket längre än genomförandet av budgeten. I praktiken har den monopol på 
att lägga fram förslag till EU-lagstiftning21, den utarbetar regler för genomföran -
de av lagstiftningsakter och spelar en betydande roll när det gäller att övervaka 
verkställandet av EU-lagstiftning22.
16 
Enskilda kommissionsledamöter tilldelas ansvar för specifika politikområden. 
Det innebär att de flesta har en ledarroll i förhållande till ett eller flera generaldi -
rektorat (GD)23. Generaldirektoraten leds av generaldirektörer24. Kommissionens 
befogenhet att bevilja utnyttjande av EU-medel delegeras i praktiken till general -
direktörerna (i den rollen kallas de delegerade utanordnare).21 Enligt artikel 17.2 i EU-fördra-
get får EU-lagstiftningsakter 
endast antas ”på förslag av 
kommissionen, om inte annat 
föreskrivs i fördragen”.
22 Exempelvis inom konkurrens-  
politik.
23 I hela denna rapport avser 
termen ”generaldirektorat” 
både ett generaldirektorat 
och en avdelning.
24 I hela denna rapport avser 
termen ”generaldirektör” både 
en generaldirektör och en 
avdelningschef.
Ledningsorgan
Ledningsorgan utgörs av den person/de personer eller den grupp som bär huvudansvaret för att övervaka 
enhetens strategiska inriktning, drift och ansvarsskyldighet. Ledningsorganet spelar en avgörande ledande 
roll när det gäller att genomföra, utvärdera och förbättra enhetens förvaltning25.
25 Chartered Institute of Public Finance and Accountancy (CIPFA)/Internationella revisorsförbundet (IFAC), International Framework: Good 
Governance in the Public Sector  (internationell ram för god förvaltning inom offentlig sektor), 2014, s. 9.Ruta 4Riktlinjer
för god
förvaltning
BÄSTA
PRAXIS
17 Iakttagelser 
17 
I sitt meddelande om kommissionens arbetsmetoder i november 2014 betona -
de ordförande Jean-Claude Juncker att kommissionsledamöterna ska ta fullt 
politiskt ansvar för det arbete som utförs av de avdelningar som är underställda 
dem26. Han organiserade även kollegiet med målet att det skulle samarbeta som 
ett starkt lag och samarbeta över olika ansvarsområden för att överbrygga silo -
mentalitet genom att arbeta tillsammans på de områden där kollegiet verkligen 
kan göra en insats27 (se figur 2 ).
18 
Sedan reformen får kommissionen stöd från ett antal ledningsgrupper ( figur 3 ):
 ο Styrgruppen för aktivitetsbaserad förvaltning28, som ska samordna politis -
ka och strategiska frågor med koppling till reformens tre huvudområden 
(strategisk planering och programplanering, personalpolitik samt ekonomisk 
förvaltning och finansiell revision). Sedan 2015 behandlar den även it-styr -
ningsfrågor inom kommissionen. Gruppen har generalsekreteraren som 
ordförande och sammanför generaldirektörer och kanslier29 som ansvarar för 
centrala avdelningar.
 ο Generaldirektörsgruppen, som ska genomföra reformen, övervakar nu sam -
ordningen av genomförandet och är ett forum för diskussion om frågor av 
övergripande intresse.
 ο Resursdirektörsgruppen, som ska undersöka specifika frågor med anknytning 
till genomförandet av reformen, är ett rådgivande organ med resursdirektö -
rer30 som har som mål att främja enhetlig och optimal förvaltning av kommis -
sionens resurser och se till att de förvaltande avdelningarnas behov beaktas. 
Den utgör ett forum för diskussion om och utbyte av bästa praxis mellan 
övergripande och förvaltande avdelningar.26 Communication from the 
President to the Commission: 
The Working Methods of the 
European Commission 2014–  
2019  (meddelande från ord-  
föranden till kommissionen 
om Europeiska kommissio-
nens arbetsmetoder 2014–  
2019). C(2014) 9004, s. 7.
27 Communication from the 
President to the Commission: 
The Working Methods of the 
European Commission 2014–  
2019  (meddelande från ord-  
föranden till kommissionen 
om Europeiska kommissio-
nens arbetsmetoder 2014–  
2019). C(2014) 9004, s. 2.
28 Aktivitetsbaserad förvaltning.
29 Även kallade ”kabinett”.
30 Kommissionen definierar 
resursdirektör som den person 
i styrelsen som ansvarar för 
resursförvaltning på GD-nivå, 
inbegripet programplanering, 
personalfrågor och förvaltning 
av ekonomiska resurser, 
(SEK(2003) 59 slutlig).
18 Iakttagelser Figur 2Kommissionskollegiet november 2014–juni 20161

Dombrovskis
Ansip
Katainen
Šefčovič








OrdförandeJunckerTimmermansGeorgievaMogherini
Ansvarsområden för vice ordföranden (VP) efter färg 
VP: budget och personal.
VP: energiunionen.
VP: sysselsättning, tillväxt, investeringar 
och konkurrenskraft.
VP: euron och dialogen mellan
arbetsmarknadens parter.
VP: den digitala inre marknaden.

Områden som de i synnerhet bidrar till.


Kommissionsledamöterna är medlemmar 
i projektgrupper som leds av vice ordföranden. Kommissionskollegiet inbegriper kommissionens 
ordförande, hans sju vice ordföranden (VP), inbegripet den förste vice ordföranden, och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt 20 kommissionsledamöter med ansvar för portföljer. Unionens höga representant för utrikes frågor och 
säkerhetspolitik/VP.Förste VP: bättre lagstiftning, kontakter mellan 
institutionerna, rättsstatsprincipen och stadgan om de grundläggande rättigheterna.Stylianides: humanitärt bistånd och krishantering
Hahn: europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingar 
Avramopoulos: migration, inrikes frågor ochmedborgarskap
Thyssen: 
sysselsättning,
socialpolitik,
kompetens 
och rörlighet 
på 
arbetsmarknaden
Moscovici: ekonomiska och/f_inansiella frågor, skatter och tullunionen
Hill: /f_inansiell stabilitet, /f_inansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen
Jourová: rättsliga frågor, konsumentfrågor och jämställdhet
Oettinger: den digitala ekonomin och det digitala samhälletNavracsics: utbildning, kultur, ungdomsfrågor och idrottBieńkowska: inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företagVestager: konkurrens
Moedas: forskning, vetenskap och innovationCreţu: regional-politikHogan:
jordbruk
och 
landsbygds-
utvecklingBulc:transportArias Cañete: klimat-åtgärder och energi Vella: miljö-, havs- 
och /f_iskerifrågorAndriukaitis: hälsa och livsmedelssäkerhetMalmström: handelMimica: internationellt 
samarbete och utveckling
1  Kommissionsledamot Lord Jonathan Hill avgick den 15 juli 2016 och hans portfölj övertogs av vice ordförande Valdis Dombrovskis och kom -
missionsledamot Pierre Moscovici.
Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på bilaga 3 till Working Methods of the European Commission 2014–2019  (Europeiska kommissionens 
arbetsmetoder 2014–2019) C(2014) 9004.
19 Iakttagelser 
Informationsflöden om intern kontroll till kollegietFigur 3
Källa: Europeiska revisionsrätten.
General-
direktorat
Generaldirektörs-
gruppen
Styrgruppen 
för aktivitetsbaserad
förvaltning
Centrala ﬁnans-
tjänsten
Olaf
Tjänsten för intern-
revisionGeneral-
sekretariat
bbbbbbbbb
b
b
b
b
bccccc
c Kommittén för revisions-
uppföljningResursdirektörs-
gruppen
Generaldirektör
ResursdirektörLednings-
grupper
Kommissions-
kollegiet
20 Iakttagelser 
19 
Generalsekretariatet ansvarar för ett antal verksamhetsprocesser, inbegripet 
beslutsfattande, dokumenthantering, arrangemang för kontinuitet i verksam -
heten samt strategisk planering och programplanering. Det hanterar kollegiets 
beslutsprocess och ger stöd till ordföranden och vice ordförandena. Det sam -
ordnar verksamheter inom olika politikområden och avdelningar och agerar som 
kommissionens förbindelselänk och sköter förbindelserna med övriga EU-institu -
tioner, nationella parlament och icke-statliga organisationer och enheter.
20 
Den oberoende expertkommittén ville inte att generaldirektörerna skulle tving -
as klara sig helt på egen hand31. Sålunda rekommenderade den att en central 
finanstjänst skulle inrättas. Tjänsten, som lyder under GD Budget, ger stöd och 
rådgivning om ekonomisk förvaltning, tolkning av finansiella regler och lagstift -
ning, intern kontroll och riskhantering.
21 
Fram till reformen ansvarade kommissionens styrekonom för godkännandet av 
alla utgifter. Denna roll väckte kritik, med hänvisning till att generaldirektoraten 
därmed ansåg att deras ansvar för EU:s utgifter huvudsakligen var begränsat till 
att få styrekonomens godkännande (underskrift) (se punkt 4). Kommissionen 
avskaffade styrekonomens funktion och flyttade över ansvaret för kontroller till 
generaldirektoraten. Övergången från ett system med centraliserat förhandsgod -
kännande till ett system med decentraliserat ansvar, och ansvarsskyldighet i ef -
terhand, var en grundläggande byggsten i reformen. Men det innebär att det inte 
alltid tydligt har framgått om ansvaret hos kommissionen som helhet omfattar 
ansvar för generaldirektörernas agerande, eller om det är skilt från generaldirek -
törernas ansvar (se figur 4 ).31 Den oberoende expertkom-
mittén, andra rapporten om 
reformen av kommissionen, 
1999, s. 118.
21 Iakttagelser 
Ansvarsskyldighet inom kommissionenFigur 4






 




28 kommissionsledamöter
DEVCO:
JRC:
DGT:
NEAR:
RTD:
OIB:
GROW:
COMM:
AGRI:
CONNECT:






0 1000 2000 3000”Kollektivt politiskt ansvar” ¹
Ansvar för ”hela förvaltningen” ¹
Andra
generaldirektorat (33)Generaldirektör/avdelningens personal³GD/delegerade
utanordnare ²”Kollegiet av kommissionsledamöter tar kollektivt det politiska ansvaret, men har i praktiken inte självt hand om 
budgetgenomförandet, även om kollegiet tilldelats befogenheter att göra detta. Dessa uppgifter delegeras istället 
varje år av kollegiet till enskilda tjänstemän”¹.
”Utanordnarna ansvarar för hela förvaltningen och beslutar om vad som ska göras, ansvarar för att institutionens politiska mål uppfylls samt förvaltar den inledda verksamheten både operativt och budgetmässigt”¹.
De tio största generaldirektoraten har ungefär 50 % av 
de 33 000 tjänstemän som arbetar för kommissionen. 
Ungefär16 500tjänstemän
1  COM(2015) 377 final av den 23 juli 2015 – Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning budgetåret 2014 , s. 11. De enskilda offentligan -
ställda i fråga – i allmänhet generaldirektörer och enhetschefer – benämns ”delegerade utanordnare”, eller förkortat, som i denna figur, 
”utanordnare”
2  Utanordnare för kommissionen är kollegiet av de 28 kommissionsledamöterna. Kollegiet delegerar den ekonomiska förvaltningen till 
generaldirektörerna genom särskilda beslut. Generaldirektörerna vidaredelegerar uppgifterna till direktörer, enhetschefer osv. som då blir 
”utanordnare genom vidaredelegering” i enlighet med artiklarna 56, 65 och 66 i budgetförordningen. 
3  Commission 2016 Human Resources Key Figures Staff Members  (kommissionens personalresurser 2016 – central personalstatistik) (ej personal 
vid genomförandeorganen).
Källa:  Europeiska revisionsrätten, baserat på kommissionens uppgifter och siffror.
22 Iakttagelser 
22 
Den rättsliga situationen är dock tydlig. Enligt fördraget om Europeiska unionens 
funktionssätt (fördraget) är kommissionen kollektivt ansvarig för genomförandet 
av budgeten32. Detta återspeglas i budgetförordningen där det anges att ”varje 
institution ska fungera som utanordnare”33. Kommissionen har detta ansvar trots 
delegeringen till generaldirektörer (se ruta 5 ), och sålunda är det utanordnaren 
(kommissionen) som ska ansvara för ”verkställigheten av inkomster och utgifter 
i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och säkerställa överens -
stämmelse med kraven på laglighet och korrekthet”34.32 Artikel 234 i fördraget om 
Europeiska unionens 
funktionssätt (FEUF).
33 Artikel 65.1 i Europaparla-
mentets och rådets förordning 
(EU, Euratom) nr 966/2012 av 
den 25 oktober 2012 om 
finansiella regler för unionens 
allmänna budget och om 
upphävande av rådets 
förordning (EG, Euratom) nr 
1605/2002 (EUT L 298, 
26.10.2012, s. 1).
34 Artikel 66.1 i förordning (EU, 
Euratom) nr 966/2012.
Kommissionens ansvar
Den oberoende expertkommittén betonade 1999 att källan till all makt inom kommissionen utgörs av själva 
kommissionskollegiet. I slutändan måste därför ansvaret för alla förvaltningens åtgärder hitta tillbaka till de 
enskilda kommissionsledamöterna, och genom dem till kollegiet. Delegeringskedjan börjar i kommissionen 
genom kommissionsledamoten. Hon eller han har därmed det slutliga ansvaret för alla finansiella frågor, inbe -
gripet intern kontroll, och i sin egenskap av ledamot av kollegiet.
I ett arbetsdokument från 2007 från budgetkontrollutskottet35 om ”styrelseformer inom Europeiska kom -
missionen”36 lades en kritisk synpunkt fram om vissa delar av reformen. I detta angavs att ”[k]ommissionens 
silostruktur – och medföljande koncentration av information och makt inom generaldirektoraten – borde ha 
gjort det uppenbart för vem som helst att det inte skulle kunna uppstå någon form av ordentlig styrning utan 
funktionella rapporteringsvägar mellan närbesläktade tjänsteenheter i olika generaldirektorat. Detta skedde 
inte heller. [...] Priset för att anse att varje generaldirektorat är en självständig förläning med sina egna kontrol -
lörer, sina egna bokförare och sina egna internrevisorer som enbart rapporterar till generaldirektören betalas 
av institutionen som helhet och är inte förenligt med fördraget, som ger kollegiet ett kollektivt ansvar”.
I hela denna rapport använder vi symbolen   för att beteckna rutor med exempel på påtryckningar från 
Europaparlamentet.
35 Europaparlamentets budgetkontrollutskott.
36 PE 393.916v01-00, 3.9.2007, s. 2–3.Ruta 5
PÅTRYCKNINGAR
FRÅN
PARLAMENTET
23 Iakttagelser 
Internrevision inom den offentliga sektorn
Internrevisionen ska tillhandahålla oberoende, objektiva bestyrkande- och konsulttjänster som ger mervärde 
till och förbättrar en enhets verksamhet. Internrevisionen hjälper enheten att uppnå målen genom att tillföra 
en systematisk, disciplinerad metod för att utvärdera och förbättra förvaltningens ändamålsenlighet, riskhan -
tering och kontrollprocesser. Internrevisioner kan vara omfatta en rad områden, bland annat dem som handlar 
om att få valuta för pengarna och förhindra och upptäcka bedrägeri och korruption40.
Definitionen stämmer överens med ramen för internrevisorernas förening: ”Internrevision är en oberoende, 
objektiv säkrings- och konsultaktivitet som har till uppgift att tillföra värde och förbättra verksamheten i olika 
organisationer. Genom att systematiskt och strukturerat värdera och öka effektiviteten inom riskhantering, 
styrning och kontroll samt ledningsprocesser fungerar internrevisionen som en hjälp för organisationen att 
uppnå sina mål.”
40 CIPFA/IFAC, International Framework: Good Governance in the Public Sector  (internationell ram för god förvaltning inom offentlig sektor), 2014, s. 29.Ruta 6Kommissionen avskaffade styrekonomen och inrättade en 
internrevisionsfunktion
23 
En central del av Prodi-reformen var att styrekonomen för centraliserad förhands-  
kontroll avskaffades och att en ”modern tjänst för internrevision”37 inrättades 
(se ruta 6 ). Kommissionen inrättade tjänsten för internrevision i april 200138 (den 
hade redan utsett en internrevisor (se punkt 8)). Det fördes omfattande diskus -
sioner om vilken form internrevisionen skulle ta (institutionsövergripande eller 
inom enskilda generaldirektorat). Slutligen inrättade kommissionen en specia -
liserad internrevisionsfunktion, direkt underställd varje generaldirektör paral -
lellt med en central tjänst för internrevision. År 2015 avskaffade kommissionen 
internrevisionsfunktionerna.
24 
Generaldirektorat med betydande utgifter har fortfarande enheter för efter-  
handskontroll och revisionsdirektorat som granskar utgifter. Det finns t.ex. cirka 
180 anställda i sådana enheter vid GD Internationellt samarbete och utveckling, 
130 vid GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, 100 som avser forskning och 90 
vid GD Regional- och stadspolitik. Tjänsten för internrevision hade en personal -
styrka på 147 personer 201639.
Riktlinjer
för god
förvaltning
BÄSTA
PRAXIS37 A new Framework for Resource 
Management and Internal 
Auditing in the Commission, 
Final Report of the Planning and 
Co-ordination Group ”Internal 
Audit” , (en ny ram för resurs-  
förvaltning och internrevision 
inom kommissionen, slut-  
rapport från planerings- och 
samordningsgruppen ”intern-  
revision”), februari 2000, s. 2.
38 Kommissionens beslut, 
SEK(2000) 560.
39 Av tjänsten för internrevisions 
totala personalstyrka arbetar 
31 vid de decentraliserade 
byråerna och andra själv-
ständiga organ. Deras arbete 
läggs inte fram för kommis-
sionens kommitté för revi-  
sionsuppföljning.
24 Iakttagelser 
Tjänsten för internrevision hade inledningsvis starkare 
inriktning på förvaltningsfrågor på hög nivå som omfattar 
hela institutionen
25 
Styrformerna utgjorde ett angeläget intresse för kommissionen när den genom -
förde vitboken. I början profilerade sig tjänsten för internrevision därför starkt på 
institutionsövergripande förvaltningsfrågor på hög nivå41. Under de senaste åren 
har tjänsten för internrevisions arbete handlat om både frågor med anknytning till 
processer inom enskilda generaldirektorat och förvaltning. Institutionsövergripan -
de förvaltningsfrågor har på senare år inbegripit kommissionens informationssä -
kerhet (se ruta 7 ). Vi noterar tjänsten för internrevisions rekommendation42 om att 
centrala åtgärder ska vidtas på institutionsnivå för att garantera en konsekvent, 
tillförlitlig, fullständig och heltäckande metod på operativ nivå och överblick över 
frågor som rör hela kommissionen, t.ex. när det gäller att förebygga och spåra 
bedrägerier. En enkät vid generaldirektoraten av en extern bedömare visade att 
tjänstens arbete som helhet uppfattades som mycket positivt, men att dess inver -
kan på institutionens förvaltning värderades betydligt lägre.
Vissa viktiga rekommendationer om förvaltning från tjänsten för internrevision 
har inte följts
I sin årsrapport för 2006 rekommenderade tjänsten för internrevision att kommissionen lägger fram ett årligt uttalande 
om styrelseformer: ”För att uppnå fullständig mognad och göra sin styrningsstruktur och den senaste utvecklingen 
känd för sina intressenter bör kommissionen beskriva sin förvaltningspolicy och sina rutiner, helst i den sammanfattan -
de rapporten om generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter, ställa den till förfogande på sin webbplats och se 
till att den uppdateras regelbundet”43.
Senaste gången kommissionens styrformer offentliggjordes var 2007 (se punkt 45).
I sin årsrapport för 2009 rekommenderade tjänsten för internrevision att översynen behövs på institutionsnivå när det 
gäller gemensamma processer: Översyn av riskhanteringen – den roll som generalsekretariatet och GD Budget har för 
närvarande bör stärkas betydligt för att säkerställa ändamålsenlig översyn av genomförandet av riskhanteringen vid 
kommissionen för att främja bästa praxis för riskhantering och identifierade risker som kommissionen som helhet är 
utsatt för44.
Kommissionens centrala avdelningar godtog inte denna rekommendation till fullo eftersom de ansåg att den inte stäm -
de överens med kommissionens strategi att ge generaldirektoraten det slutliga ansvaret45.
Tjänsten för internrevision genomförde 2015 en revision av institutionens styrning när det gäller informationssäkerhet. 
Den kontrollerade om förvaltningsstrukturen och de åtgärder som genomfördes för att säkerställa att lämpliga säker -
hetsbestämmelser tillämpades inom ramen för kommissionens informationssystem och processer var tillfredsställande.
På rekommendation av tjänsten för internrevision inrättade kommissionen en styrelse för informationssäkerhet och ett 
nytt direktorat för it-säkerhet.
43 KOM(2007) 280 slutlig av den 30 maj 2007 – Årsrapport till den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten om internrevisioner genomförda under 2006 , s. 12.
44 IAS, Final Audit Report on risk management in the Commission  (slutlig revisionsrapport om riskhantering inom kommissionen) (IAS.B1-2009-4 COMM-001).
45 Revisionsrapport från IAS: Final Audit Report on Risk Management in the Commission  (slutlig revisionsrapport om riskhantering inom 
kommissionen) (IAS.B1-2009-Y COMM-001), bilaga 2, kommentarer från generalsekretariatet och GD Budget: Rekommendation 1.Ruta 741 Vilket t.ex. illustreras av 
”Verstehen-konferensen” 2002 
då chefen för tjänsten för intern-  
revision lyfte fram begreppet 
”samordnad granskning”.
42 Tjänsten för internrevision 
formulerade denna rekom-
mendation första gången i det 
arbetsdokument som åtföljde 
det övergripande uttalandet 
för år 2010.
25 Iakttagelser 
Nu är det större fokus på kommissionens ram för  
intern kontroll
26 
En central risk för kommissionen gäller utgifternas laglighet och korrekthet. Vårt 
arbete tyder på att fel avseende laglighet och korrekthet har haft väsentlig effekt 
under hela perioden sedan reformen av kommissionen. Tjänsten för internrevi -
sion inriktar sig på kommissionens system för intern kontroll. Det är förståeligt 
med tanke på det betydande väsentliga arbete som utförs av andra organ (revi -
sorer i medlemsstater, revisionsdirektorat inom de generaldirektorat som har ut -
gifterna, revisionsrätten), men denna begränsade täckning påverkar det material 
som läggs fram för kommittén för revisionsuppföljning. Tjänsten för intern-  
revision granskar inte verksamhet utanför kommissionen – här ligger ansvaret 
hos enheterna för efterhandskontroll vid de generaldirektorat som har utgifterna 
(se punkt 24). Dessa enheters och direktorats granskningsresultat beaktas inte av 
kommissionens revisionskommitté: kommittén för revisionsuppföljning.
Kommissionen inrättade en kommitté för revisions-
uppföljning som ett första steg i reformprocessen
27 
Kommittén för revisionsuppföljning höll sitt första sammanträde i december 
2000 och utgör därmed en av de äldsta delarna av den reformerade förvaltnings -
strukturen. Kommittén bestod ursprungligen av kommissionsledamoten med 
ansvar för budget (ordförande), vice ordföranden med ansvar för förvaltning och 
reformen och ytterligare två kommissionsledamöter.
28 
Bästa praxis innebär att en majoritet av revisionskommittén består av externa, 
oberoende ledamöter (se ruta 8 ). Kommissionen utsåg den första externa leda -
moten av kommittén för revisionsuppföljning i maj 2001 och en andra 2004. Den -
na konstellation hade den högsta andelen oberoende, externa ledamöter (två av 
totalt sex ledamöter av kommittén för revisionsuppföljning). År 2005 utökades 
antalet interna ledamöter till fem och 2007 till sju. Därmed minskade andelen 
externa ledamöter till två av nio. Så såg det fortfarande ut när vi genomförde re -
visionen. Kommissionens förste vice ordförande är ordförande för den nuvarande 
(2014–2019) kommittén för revisionsuppföljning och ytterligare tre kommis-  
sionsledamöter är ledamöter i kommittén för hela mandatperioden. Ytterligare 
tre kommissionsledamöter kommer att rotera halvvägs in i mandatperioden. 
Bland de interna ledamöterna finns en stark representation av generaldirektorat 
med de högsta utgifterna. De ledamöter i kommittén för revisionsuppföljning 
som är kommissionsledamöter ansvarar för ungefär 80 % av utgifterna i EU:s 
budget från början av deras mandatperiod fram till juli 2017 och för ungefär 60 % 
av utgifterna i EU:s budget från augusti 2017 fram till slutet av mandatperioden. 
I stadgan för kommittén för revisionsuppföljning finns dessutom regler som 
ytterligare garanterar att enskilda kommittéledamöters oberoende inte kompro -
metteras genom att ledamoten är skyldig att anmäla intresse eller avstå från att 
uttala sig i de fall då kommittén granskar en revisionsrapport som gäller hans 
eller hennes avdelningar.
26 Iakttagelser 
Revisionskommittéer
Det är god praxis för ledningsorgan inom den offentliga sektorn att inrätta en revisionskommitté eller 
motsvarande grupp eller funktion. Revisionskommittén är ytterligare en källa till bestyrkande av en enhets 
riskhantering, upprätthållande av effektiv kontrollmiljö och rapportering om finansiella och icke-finansiella 
resultat. Kommitténs ändamålsenlighet är beroende av att denna är oberoende av den verkställande makten. 
Den kan utöva en väsentlig roll inom följande:
 οBidra till adekvatare och ändamålsenligare riskhantering  och intern kontroll .
 οFrämja principerna om god förvaltning  och deras tillämpning vid beslutsfattande.
 οÖvervaka internrevisionen  och bidra till kvaliteten på internrevisionens verksamhet, i synnerhet genom 
att stärka det organisatoriska oberoendet.
 οStärka objektiviteten hos och vikten av externa revisioner  och därmed revisionsfunktionens ända-  
målsenlighet.
 οÖka medvetenheten om behovet av sund riskhantering  och intern kontroll  samt genomförandet av 
rekommendationer efter interna och externa revisioner.
 οHjälpa enheten att integrera de värderingar som etisk styrning innebär , inbegripet effektiva arrange -
mang för att motverka bedrägeri och korruption.
För att en revisionskommittés ska fungera så ändamålsenligt som möjligt bör majoriteten av dess ledamö -
ter vara oberoende  av ledningsorganet. Det är också viktigt att årsrapporter för enheter inom offentliga 
organ innehåller lämplig information om revisionskommitténs mandat, verksamhet, aktivitet och resultat46.
46 CIPFA/IFAC, International Framework: Good Governance in the Public Sector  (internationell ram för god förvaltning inom offentlig sektor), 2014, s. 29–30.Ruta 8Riktlinjer
för god
förvaltning
BÄSTA
PRAXIS
27 Iakttagelser 
29 
Kommittén för revisionsuppföljning har bland annat ansvaret för att övervaka 
kvaliteten på det interna revisionsarbetet och se till att revisionsrekommenda -
tioner beaktas och följs upp ordentligt av kommissionens generaldirektorat och 
avdelningar47. Varje sammanträde i kommittén för revisionsuppföljning föregås 
av sammanträden i en förberedande grupp som består av de två externa ledamö -
terna i kommittén och medarbetare vid kanslierna för de kommissionsledamöter 
som sitter i kommittén (se tabell 1 ). En stående inbjudan om att delta i samman -
trädet ges till tjänsten för internrevision, GD Informationsteknik, GD Budget och 
generalsekretariatet på direktörsnivå.47 C(2015) 3014 final Charter of 
the Audit Progress Committee of 
the European Commission  
(stadga för Europeiska kom-  
missionens kommitté för 
revisionsuppföljning).Tabell 1Antal sammanträden inom kommittén för 
revisionsuppföljning och dess förberedande 
grupp under 2011–2016
ÅrSammanträden i  kommittén för 
revisionsuppföljningSammanträden i  den 
förberedande gruppen
2011 4 (inbegripet 1 genom skriftligt förfarande) 12
2012 4 (inbegripet 1 genom skriftligt förfarande) 9
2013 4 (inbegripet 1 genom skriftligt förfarande) 9
2014 3 (inbegripet 2 genom skriftliga förfaranden) 6
2015 2 (inbegripet 1 genom skriftligt förfarande) 6
2016 till dags dato (24 maj) 3 4
Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på kommissionens handlingar.
Kommittén för revisionsuppföljning begränsar i praktiken 
sin övervakning till tjänsten för internrevisions arbete
30 
I tabell 2  visas att kommittén för revisionsuppföljning inriktar sig på internrevi -
sionsrapporter. I framtiden planerar ledamöterna i kommittén att täcka frågor 
som härrör från den externa revisorns (Europeiska revisionsrätten) årsrapporter 
och särskilda rapporter. Kommittén för revisionsuppföljning undersöker inte 
granskningsresultaten från revisionsdirektorat eller enheterna för kontroll i efter -
hand vid de generaldirektorat som har utgifterna (se punkt 26).
28 Iakttagelser Tabell 2Roll för/sammansättning av kommittén för revisionsuppföljning och utvalda 
revisionskommittéer jämfört med bästa praxis enligt ramen för god förvaltning 
inom offentlig sektor (GGPS)
Bästa praxis enligt ramen 
för god förvaltning inom 
offentlig sektor (GGPS)Kommissionens 
kommitté för 
revisions-  
uppföljning2Roll för utvalda revisionskommittéer1
Revisionskommit -
tén vid Världs-  
livsmedels-  
programmetRevisionskommit -
tén vid Europeiska 
investeringsbankenRevisionskommit -
tén vid Världs -
banksgruppenFN:s oberoende 
rådgivnings-  
kommitté
Bestyrkande av riskhantering x √ √ √ √
Bestyrkande av intern kontroll x √ √ √ √
Bestyrkande av rapportering 
om finansiella och icke-  
finansiella resultat.x √ √ √ √
Övervakning av intern revision √ √ √ √ √
Stärkande av den externa 
revisionens ändamålsenlighetx √ √ √ x
Majoritet av oberoende 
ledamöterx √ √ √ √
1  Källor:  Världslivsmedelsprogrammet: Terms of reference for the Audit Committee of the World Food Programme  (mandat för Världslivsmedelspro -
grammets revisionskommitté) (november 2011), Europeiska investeringsbanken : Audit Committee Charter  (revisionskommitténs stadga) (juni 
2007), Världsbanksgruppen:  World Bank Resolution on Standing Committees  (Världsbankens resoution om ständiga kommittéer) (2009), bilaga 
A om revisionskommitténs mandat, och Förenta nationerna: Terms of reference for the Independent Audit Advisory Committee and strengthening 
the Office of Internal Oversight Services  (den oberoende revisionsrådgivningskommitténs mandat och stärkande av kontoret för intern översyn) 
(juni 2007).
2 Källa:  Europeiska revisionsrätten. I stadgan för kommittén för revisionsuppföljning hänvisas även till extern revision (se punkt 30).
31 
I enlighet med vad som anges i kommissionens meddelande om stadgan för 
kommittén för revisionsuppföljning spelar revisionskommittéer en allt viktigare 
roll för den öppenhet och ansvarsskyldighet som medborgare och andra intres -
senter med rätta begär av offentliga organ48. Kommittén för revisionsuppföljning 
utgör för närvarande kommissionens ”revisionskommitté”. Vi undersökte kom -
mittén utifrån kriterierna för bästa praxis ( ruta 8 ) och i förhållande till de inter -
nationella organ som vi valt ut som riktmärken ( tabell 2 ). Det bör noteras att alla 
ledamöter av revisionskommittéerna i dessa internationella organ är oberoende. 
I kommissionens fall är sju av nio ledamöter av kommittén för revisionsuppfölj -
ning interna.48 C(2015) 3014 final, Charter of 
the Audit Progress Committee of 
the European Commission  
(stadga för Europeiska 
kommissionens kommitté för 
revisionsuppföljning), s. 2.
29 Iakttagelser 
Anpassning av interna kontroller och finansiell 
rapportering till internationella standarder
Kommissionen valde att grunda sina standarder för 
internkontroll på COSO-ramverket
50 Artikel 32.2 i förordning (EU, 
Euratom) nr 966/2012.Intern kontroll
Intern kontroll är en process som verkställs av en enhets styrelse, ledning och annan personal och som är 
utformad för att ge rimliga garantier för att målen har uppnåtts när det gäller verksamhet, rapportering och 
efterlevnad49.
49 Definition enligt COSO, Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission , 2013 Internal Control – Integrated Framework  
(internkontroll – integrerad ram). © Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission (COSO). Alla rättigheter förbehålls. 
Används med tillstånd från COSO.Ruta 9
32 
Kommissionen förändrade den interna kontrollen (se ruta 9 ) som en del av 
Prodi-reformen (se figur 1  och  ruta 3 ). Det nya systemet skiljer sig i hög grad 
från det tidigare som baserades på det centraliserade godkännandet (under -
skrift) från styrekonomen. Kommissionen baserade kontrollen på 1992 års 
COSO-ramverk (se ruta 10 ) och införde COSO-definitionen av intern kontroll 
i budgetförordningen50.
33 
År 2001 införde kommissionen 24 normer för internkontroll som kompletteras av 
grundläggande krav om de specifika praktiska åtgärder som bör ligga till grund 
för varje avdelnings system för intern kontroll. Generaldirektoraten skulle varje 
år bedöma och rapportera om efterlevnaden av de grundläggande kraven. Dessa 
rapporter bygger på interna granskningar, ledningens självbedömningar och 
relevanta revisioner som genomförts av tjänsten för internrevision och Europeis -
ka revisionsrätten. Vi rapporterade om framsteg med införandet av dessa normer 
i våra årsrapporter från 2002 till 2008.
30 Iakttagelser 
COSO-ramverketRuta 1034 
Kommissionen såg 2007 över sitt ramverk för intern kontroll och reducerade an -
talet normer till 16. Den uppmanade generaldirektoraten att rapportera i undan -
tagsfall (endast när de inte tillämpade en norm). År 2014 reducerade den antalet 
krav ytterligare. År 2014 utvärderade generaldirektoraten sina egna framsteg 
och rapporterade att de, i hela kommissionen, hade infört 98 % av normerna för 
intern kontroll51. Under 2016 tänker kommissionen uppdatera sin ram för intern 
kontroll så att den stämmer överens med COSO 201352.51 Overview of the state of internal 
control in the Commission 
services in 2014  (översikt över 
internkontrollen vid 
kommissionen avdelningar 
2014), ARES (2015) 1930721 – 
07/05/2015, s. 21.
52 Årlig förvaltnings- och 
resultatrapport 2015 för 
EU-budgeten.
Verksamhet RapporteringEfterlevnad
Riskbedömning
Enhetsnivå
Avdelning
Operativ enhet
Funktion
Information och kommunikation
ÖvervakningKontrollerKontrollmiljöRiktlinjer
för god
förvaltning
BÄSTA
PRAXIS
Källa: 2013 Internal Control – Integrated Framework, Executive Summary  
© Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission (COSO). Alla rättigheter förbehålls. Används med tillstånd från COSO.
COSO är ett ramverk som offentliggjordes 1992 i USA och som ursprungligen var avsett för privata företag. 
Det tillämpas för närvarande i stor utsträckning av både privat och offentlig sektor över hela världen. I maj 
2013 gav COSO ut ett uppdaterat ramverk. COSO ansåg att ramverket från 1992 skulle ersättas av 2013 års 
ändringar efter en övergångsperiod som gick ut i december 2014.
I 2013 års ramverk infördes 17 principer som alla är nödvändiga för ändamålsenlig intern kontroll. Ledningen 
kan bestämma att en princip inte är relevant utifrån omständigheterna. Om en princip är relevant, men ännu 
inte finns eller tillämpas, föreligger en väsentlig brist i systemet för intern kontroll.
De nya COSO-kraven är mer inriktade på styrningskoncept, inbegripet behovet av tillsynsansvar för styrelsen 
och dess kommittéer för varje del av den interna kontrollen (vi jämför kraven i COSO 2013 med kraven i GGPS 
i bilaga I ).
31 Iakttagelser 
Det är svårt att slutföra övergången till det uppdaterade 
COSO-ramverket
35 
I bilaga I  presenterar vi kraven i COSO 2013 och GGPS. Kommissionens normer för 
intern kontroll omfattar de flesta av principerna i COSO 2013. Men det är en svår 
uppgift att slutföra övergången till det nya COSO-ramverket eftersom det medför 
krav på organisationens förvaltningsstruktur, med betoning på ledningsorga-  
nens ansvar att övervaka genomförandet av alla delar av systemet för intern 
kontroll (se ruta 11  – COSO-princip 2), och alla  kontrollelement måste finnas 
på plats och tillämpas innan en organisation uppfyller COSO-standarderna (se 
bilaga I ). I punkterna 36–39 tar vi upp tre delar av COSO-ramverket som är svåra 
att genomföra.
Tre delar av det nya COSO-ramverket som är svåra att genomföra
COSO-princip 2
Styrelsen ska vara oberoende från ledningen och utöva tillsyn över internkontrollens utveckling och resultat.
COSO-princip 5
I strävan att uppnå målen ska organisationen hålla enskilda personer ansvariga för deras ansvarsområden 
inom internkontrollen.
COSO-princip 8
Organisationen ska beakta risken för oegentligheter när den bedömer riskerna för att målen inte uppnås53.
53 Källa:  Internal Control – 2013 Integrated Framework, Executive Summary, © Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway 
Commission (COSO). Alla rättigheter förbehålls. Används med tillstånd från COSO.Ruta 11
32 Iakttagelser 
54 En liknande fråga togs upp av 
tjänsten för internrevision i det 
arbetsdokument som låg till 
grund för 2015 års övergripan-
de uttalande där det anges att 
tjänsten anser att det är nöd-  
vändigt med överblick på 
institutionsnivå om de 
gemensamma förfarandena, 
t.ex. när det gäller att före-  
bygga och spåra bedrägerier, 
ska kunna erbjuda effektivt 
skydd för hela institutionen. 
Tjänsten för internrevision 
rekommenderar att centrala 
åtgärder ska vidtas på 
institutionsnivå för att 
garantera en konsekvent, 
tillförlitlig, fullständig och 
heltäckande strategi på 
operativ nivå och en samlad 
syn på frågor som rör hela 
kommissionen och på de 
vidtagna åtgärdernas 
kostnadseffektivitet. De 
centrala avdelningarna bör 
stärka sin vägledning till 
generaldirektoraten/avdel-  
ningarna så att kontrollerna 
blir effektivare på operativ 
nivå och vid generaldirek-
toraten och avdelningarna. 
Alla rekommendationer håller 
på att genomföras med hjälp 
av åtgärdsplaner.
55 Detta dokument slutade 
läggas fram 2015.
56 Tjänsten för internrevision 
lämnar en begränsad slutsats 
om internkontrollen till stöd 
för den årliga verksamhets-
rapporten och inte ett årligt 
uttalande.
57 KOM(2000)358 slutlig av den 
28 juni 2000 – Skydd av gemen-  
skapernas ekonomiska intres-  
sen, Bedrägeribekämpning, För 
en gemensam övergripande 
strategi .
58 KOM(2011) 376 slutlig av den 
24 juni 2011 – Kommissionens 
strategi mot bedrägerier . Detta 
meddelande byggde på med-  
delandet om förebyggande av 
bedrägerier (KOM(2007) 806 
slutlig).36 
Anpassning av kommissionens kontrollram till COSO 2013 (COSO-princip 2) skulle 
kräva en funktion på central nivå som utövar tillsyn över systemet för intern 
kontroll. Enligt kommissionen är skälet till att den inte har en sådan funktion att 
den vill bibehålla ”tydligt avgränsade ansvarsområden och ansvarsskyldighet” 
på generaldirektoratsnivå. Kommissionen anser att den nuvarande strukturen 
uteslutande lägger ansvaret för tillämpningen av systemet för intern kontroll på 
enskilda delegerade utanordnare och att en central funktion för tillsyn skulle 
kunna leda till överföring av ansvar54. Även om den centrala finanstjänsten fram 
till 201455 årligen lade fram ett dokument med överblick över läget beträffande 
internkontrollen vid kommissionen var det inte ett oberoende bestyrkande utan 
en sammanfattande beskrivning.
37 
Kommissionen avskaffade styrekonomens befattning för att göra generaldirek -
törerna ansvariga för utgifternas laglighet och korrekthet vid sina generaldirek -
torat. Generaldirektoraten rapporterar årligen om sin förvaltning via den årliga 
verksamhetsrapporten (se punkt 55). De övergripande mekanismerna för att hålla 
enskilda personer ansvariga för deras bidrag till internkontrollen (COSO-princip 
5) är dock relativt outvecklade. Kommissionen har inte inrättat utvärderingskrite -
rier för personalen som är kopplade till detta mål. Den årliga verksamhetsrappor -
ten utgör en möjlig mekanism för att uppnå en sådan koppling för generaldirek -
törer. I praktiken har kommissionen dock inte gjort det möjligt att fastställa om 
förklaringarna i den årliga verksamhetsrapporten är välgrundade56 eller infört ett 
riktmärke utifrån vilket generaldirektorat kan hållas ansvariga.
38 
År 2001, efter antagandet av den första övergripande strategin för bedrägeribe -
kämpning57 (COSO-princip 8) och i kölvattnet av vitboken om den administrativa 
reformen meddelade kommissionen att en enhet inom Olaf skulle utarbeta en 
övergripande strategisk metod för bedrägeribekämpning som skulle inriktas på 
nya lagförslag med stora finansiella konsekvenser inom områden där det finns 
risk för bedrägeri. År 2011 utarbetade kommissionen en ny strategi för bedräge -
ribekämpning58 som täcker in hela ”bedrägeribekämpningscykeln”, från före -
byggande och upptäckt av bedrägerier till utredningar, påföljder och återkrav 
av medel som har använts felaktigt och även förtydligande av de olika berörda 
parternas ansvarsområden.
39 
I kommissionens riktlinjer för riskhantering beaktas risken för bedrägerier och 
generaldirektoraten är skyldiga att årligen rapportera om vad de har gjort för att 
förebygga och spåra bedrägerier i en specifik del av sina årliga verksamhetsrap -
porter. Kommissionens nuvarande normer för intern kontroll är inte direkt inrik -
tade på risken för bedrägerier, såsom krävs enligt COSO-princip 8 (se bilaga I ). 
Kommissionen har lovat att täcka in denna punkt vid nästa översyn av normerna 
för intern kontroll.
33 Iakttagelser 
40 
Såsom framgår av figur 5  infördes den periodiserade redovisningen i två steg. 
Kommissionen började först röra sig i riktning mot denna typ av redovisning 
2001, då vissa ändringar infördes i den finansiella rapporteringen. En mycket 
större förändring ägde rum 2005 (se punkt 8) då kommissionen började tillämpa 
internationella standarder på sin finansiella rapportering. Den partiella balans -
räkning som användes före år 2000 ersattes då med en fullständig redogörelse 
för tillgångar och skulder.
41 
Kommissionens nya redovisningsram tillämpades för första gången 2005, och 
vi kunde för första gången utfärda ett uttalande utan reservation om tillförlit -
ligheten i årsredovisningen för 2007. Detta bör ses som en lyckad avslutning på 
kommissionens arbete för att modernisera sin redovisning. Genom att lägga fram 
en periodiserad årsredovisning enligt internationella standarder ( ruta 12 ) har 
kommissionen ökat öppenheten och uppnått en god standard för den finansiella 
rapporteringen.IPSAS
De internationella redovisningsstandarderna för offentlig sektor (IPSAS), utgivna av IPSASB, är den mest kom -
pletta uppsättningen internationella standarder för periodiserad finansiell redovisning som har tagits fram för 
den offentliga sektorn59.
59 CIPFA/IFAC, International Framework: Good Governance in the Public Sector  (internationell ram för god förvaltning inom offentlig sektor), 2014, s. 31.Ruta 12Att årsredovisningen utarbetas enligt internationella 
standarder har förbättrat den finansiella rapporteringen
34 Iakttagelser 
Icke-finansiell information till interna och externa 
intressenter
Kommissionen kompletterar sina räkenskaper med icke-
finansiell information
42 
Reformen ledde visserligen till betydligt bättre årsredovisning, men EU tillhan -
dahöll ingen åtföljande analys eller beskrivning av förvaltningen förrän 2014, när 
den frivilligt bifogade avsnittet ”Årsredovisning – diskussion och analys” till den 
konsoliderade årliga redovisningen för 2014. Användarna fick därigenom tillgång 
till viss bakgrundsinformation och analysmaterial60. Diskussionen om EU:s mål 
gällde emellertid främst de mål som kommissionens ordförande fastställt för 
kommissionen61, i stället för målen inom Europa 2020-strategin62. Den enda för -
valtningsrelaterade informationen i diskussionen om och analysen av årsredovis -
ningen var en kortfattad (och kommissionscentrerad) förteckning över de största 
institutionernas funktioner63.60 Den sammanfattande rappor-  
ten innehåller en del av den 
information som liknande 
organisationer presenterar vid 
sidan om räkenskaperna i sina 
årsrapporter (se punkt 57 och 
figur 8 ).
61 COM(2015) 377 final, s. 6.
62 KOM(2010) 2020 slutlig av den 
3 mars 2010,  Europa 2020  – En 
strategi för smart och hållbar 
tillväxt för alla .
63 Rådet beskrivs som det forum 
där ”regeringarna skyddar sina 
respektive länders nationella 
intressen” medan ”EU:s över-  
gripande intressen främjas av 
Europeiska kommissionen”. 
COM(2015) 377 final, s. 7.Figur 5EU – Redogörelse för tillgångar och skulder 1997–2015
- 225- 175- 125- 75- 252575125175
1997199819992000200120022003200420052006200720082009201020112012201320142015Miljarder eurohelt periodiserad redovisning
Totala tillgångar
Totala skulder
NettotillgångarTotala tillgångar, helt periodiserade
Totala skulder, helt periodiserade
Källa:  Europeiska revisionsrätten (baserad på en presentation från Cour des comptes  (Frankrikes revisionsorgan) i  La comptabilité générale de l’État, 
dix ans après,  februari 2016).
35 Iakttagelser 
43 
Ett viktigt uttalande om på bästa praxis visas i  ruta 13 . Genom att jämföra inne -
hållet i ett antal ramar64 och utvärderingskriterier kunde vi konstatera att många 
element som anses utgöra bästa praxis var gemensamma för ett flertal ramar (se 
bilaga II ). Alla de ramar vi använde som riktmärken innefattade en årlig förvalt -
ningsrapport (vilket även CIPFA:s och IFAC:s dokument Good Governance in the 
Public Sector  gör), en diskussion om risker samt information om finansiella och 
icke-finansiella resultat. Alla utom en ram kräver att en beskrivande rapport utar -
betas, där områden som mål och strategier samt sociala och personalrelaterade 
frågor ska tas upp. Enligt tre av ramarna ska en beskrivning av affärsmodellen 
dessutom inkluderas. Ruta 13Principer för årsrapporter
CIPFA/IFAC, Good Governance in the Public Sector : Organ i den offentliga sektorn bör visa att de har upp-
fyllt sina åtaganden, skyldigheter och prioriteringar och att de har utnyttjat de offentliga medlen effektivt. För 
detta ändamål ska de utfärda en offentlig rapport i god tid, och minst en gång om året, så att intressenter kan 
förstå och bedöma organets resultat, om det ger valuta för pengarna och hur pass sund dess resursförvaltning 
är. Det är även viktigt att rutinerna för informationsinsamling och sammanställning av årsrapporten garante -
rar att ledningsorganet och den högsta ledningen kan ta ansvar för resultaten.
Ledningsorganen bör bedöma i vilken utsträckning de tillämpar principerna för god förvaltning enligt denna 
ram. Den bör också göra denna bedömning – och sin eventuella handlingsplan för förbättringar – tillgänglig 
för allmänheten.
Resultatinformationen och de åtföljande finansiella rapporter som organ i den offentliga sektorn offentliggör 
bör upprättas konsekvent och i tid. Det bör vara möjligt att jämföra rapporterna med andra, liknande organ, 
och de bör upprättas med hjälp av internationellt erkända standarder av hög kvalitet65.
Kommissionens rekommendation till börsnoterade företag:  Information om företagsstyrning bör vara 
tillräckligt tydlig, tillförlitlig och omfattande för att aktieägare, investerare och andra aktörer ska få god inblick 
i hur företaget styrs. Företag bör också rutinmässigt offentliggöra sådan information på sina webbplatser och 
hänvisa till webbplatserna i sina förvaltningsberättelser66.
65 CIPFA/IFAC, International Framework: Good Governance in the Public Sector  (internationell ram för god förvaltning inom offentlig sektor), 2014, 
s. 31.
66 Kommissionens rekommendation av den 9 april 2014 om kvaliteten på företagsstyrningsrapporteringen (”följ eller förklara”), (EUT L 109, 
12.4.2014, s. 43).64 Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2014/95/EU av 
den 22 oktober 2014 om 
ändring av direktiv 2013/34/EU 
vad gäller vissa stora företags 
och koncerners tillhanda-
hållande av icke-finansiell 
information och upplysningar 
om mångfaldspolicy 
(EUT L 330, 15.11.2014, s. 1), 
Internationella kommittén för 
integrerad rapportering (IIRC), 
tävlingskriterierna för Building 
Public Trust Awards  (pris till 
företag som har lyckats skapa 
förtroende hos allmänheten), 
IPSASB:s riktlinjer för rekom-  
menderad praxis ( Recommen-
ded Practice Guidelines ) och 
OECD:s riktlinjer.
Riktlinjer
för god
förvaltning
BÄSTA
PRAXIS
36 Iakttagelser 
44 
Praxis bland EU:s medlemsstater ser ut på följande sätt67:
 ο 21 av de 28 medlemsstaterna kräver att offentliga organ offentliggör en redo -
görelse om intern kontroll och/eller en årsberättelse om styrningen.
 ο 18 medlemsstater offentliggör sin årsredovisning inom sex månader efter 
årsslutet (varav nio upprättar räkenskaper enligt periodiserad redovisning).
 ο I tolv medlemsstater undertecknas statliga myndigheters redovisning av 
finansministern.
 ο Tolv medlemsstater använder sig av periodiserad redovisning, och fyra andra 
håller på att införa en periodiserad redovisningsmodell (i de flesta fall enligt 
IPSAS).
 ο I sju medlemsstater krävs offentliggörande av en rapport från en 
revisionskommitté.
Kommissionen offentliggör mindre information än många 
andra organisationer
45 
Vi har jämfört EU:s granskade årsredovisning (inklusive avsnittet Årsredovisning – 
diskussion och analys) med vägledningar och praxis inom andra organ (se figur 6  
och punkterna 43–44). Vid jämförelsen framgick följande:
 ο Upprättande av årsredovisning enligt periodiserad redovisning:  såsom 
beskrivs i punkt 40 har kommissionen upprättat EU:s årsredovisning enligt 
periodiserad redovisning och i enlighet med IPSAS sedan 2005.
 ο Sammanfattning av viktiga siffror:  I diskussionen om och analysen av års -
redovisningen finns en översikt över viktiga siffror som rör resultaträkningen 
och balansräkningen, förfinansiering och finansiella instrument.
 ο Uttalande från en oberoende revisor (såsom det offentliggörs i  Europeiska 
unionens officiella tidning ): Räkenskaperna åtföljs av ett uttalande från en 
oberoende revisor. (Andra dokument med årlig information som lämnas inom 
ramen för ansvarsskyldigheten – t.ex. den sammanfattande rapporten och 
den ekonomiska rapporten – åtföljs däremot inte av ett revisionsuttalande 
från en oberoende revisor.)
 ο Jämförelse mellan budgetresultat och finansiellt resultat:  I kommissio -
nens årsredovisning finns en fullständig jämförelse mellan budgetresultat 
och finansiellt resultat.67 Vi kontaktade de högre revi-  
sionsorganen i de 28 med-  
lemsstaterna för att få insikt 
i hur räkenskaperna utformas, 
vilken icke-finansiell infor-  
mation som tillhandahålls och 
vem som bär ansvaret för att 
godkänna redovisningen.
37 Iakttagelser 
 ο Analys av förvaltningsstrukturer och förvaltningsfrågor:  Kommissionen 
utfärdar ingen en årsberättelse om styrningen eller en årlig redogörelse om 
intern kontroll. Detta är emellertid bästa praxis och gängse bruk i medlems -
staterna (se punkt 44)68. Ett sådant dokument togs fram 2007, i enlighet med 
en rekommendation från internrevisorn69, men såvitt vi kan se har det inte 
godkänts av kommissionen. Kommissionen har meddelat att den håller på att 
uppdatera sin årsberättelse om styrningen från 2007 och att denna kommer 
att lämnas in till kommissionskollegiet. Sedan 2014 har kommissionen med 
en överblick över institutionernas roller, finansiella aktörers ansvar inom kom -
missionen och förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i Årsredovisning – 
diskussion och analys.
 ο Förord (eller rapport) från ordförande/högre tjänsteman:  EU:s räken -
skaper åtföljs inte av ett förklarande förord från ordföranden (eller en annan 
ledamot av kommissionen). Kommissionens ledningsorgan tar inte ansvar för 
årsredovisningen genom att skriva ett förord eller en beskrivande rapport 
från ordföranden eller kommissionsledamoten med ansvar för budgeten. 
I den finansiella rapport (se figur 7 ) som offentliggörs separat finns dock ett 
förord från vice ordföranden för budgeten.
 ο Diskussion om risken för oriktiga transaktioner eller verksamheter:  
I EU:s räkenskaper och åtföljande information finns få hänvisningar till risken 
för oriktiga transaktioner. År 2015 införde kommissionen ett separat av -
snitt i Årsredovisning – diskussion och analys där man diskuterar risker och 
osäkerheter och de åtgärder som vidtagits för att hantera eller minska dessa, 
i enlighet med IPSASB:s riktlinjer för rekommenderad praxis 2 (se även punkt 
42). Emellertid behandlas här enbart finansiella risker, medan operativa och 
strategiska risker inte tas upp.
 ο Uppskattning av andelen oriktigheter:  Kommissionen kvantifierar risken 
för oriktiga transaktioner i den sammanfattande rapporten (som nu ingår 
i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten), men bifogar den inte till den 
granskade årsredovisningen.
 ο Informationsrapport om verksamheten under året:
— EU:s räkenskaper innehåller information om det finansiella resultatet , 
men inte om det icke-finansiella resultatet70.
— Det finns ingen beskrivning av EU:s verksamhetsmodell (se bilaga II ) 
och inte heller någon rapport om huvudsaklig verksamhet .
— Avsnittet Årsredovisning – diskussion och analys är inriktat på den nya 
kommissionens plan och inte på EU:s mål och strategi  inom ramen för 
Europa 2020-strategin.
 ο Långsiktig prognos/hållbarhetsrapport : Kommissionen bifogar ingen  
prognos för EU-finansernas hållbarhet på lång och medellång sikt till 
räkenskaperna.
 ο Beskrivning av revisionskommitténs roll och slutsatser : Årsredovisning -
en åtföljs inte av någon sammanfattning av revisionskommitténs roll och 
slutsatser.68 Börsnoterade företag i EU 
måste enligt ett EU-direktiv 
inkludera en årsberättelse om 
företagsstyrningen i sin 
förvaltningsberättelse.
69 Årsrapport till den ansvars-
frihetsbeviljande myndigheten 
om internrevisioner genom-
förda under 2006 , 
KOM(2007) 280 slutlig, s. 12, 
slutsats 5.
70 De dokument som kommis-
sionen hänvisar till blir till-  
gängliga först efter det att 
revisionen av årsredovis-
ningen är avslutad.
38 Iakttagelser 
Källa:  Europeiska revisionsrätten.Figur 6Översikt över årsrapporter och årsredovisningar inom utvalda offentliga organ  
(se bilaga III )
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11Inkluderade aspekter:
Ja
Nej
⁽*⁾   Sammanfattas.
Oﬀentliggörs separat
⁽**⁾   Sammanfattas utan förvaltnings-
uttalande (se punkt 45).
⁽***⁾   Ej tillämpligt.
7
8
9
6
5
3
2
1
 1
2
3
4
5
6
7
8
9
11
10
4
11
9
3
2
1
 1
2
4
10
9
5
4
2
1
7
6
10
6
4
7
8
 8
7
10
11
1
3
5**
8
9
36
11*
10
11
5***
***
USA:s ekonomiska
rapportEuropeiska 
investerings-
fondens årsrapportEU:s årsredovisning
Europeiska 
investerings-
bankens
ekonomiska 
rapportFranska
statens 
redovisning
Periodiserad redovisning.
Sammanfattning av viktiga siﬀror.Kompletteras med ett uttalande från en oberoende revisor.Jämförelse mellan budgetresultat och ﬁnansiellt resultat.Analys av förvaltningsstrukturer och förvaltningsfrågor.Förord (rapport) från ordförande/högre tjänsteman.Diskussion om risken för oriktiga transaktioner eller verksamheter.Uppskattning av andelen oriktigheter.Informationsrapport om verksamheten under året.Långsiktig prognos/hållbarhetsrapport.Beskrivning av revisionskommitténs roll och slutsatser.
39 Iakttagelser 
46 
I EU:s årsredovisning saknas en samlad översikt av kommissionens förvaltning, re -
sultat och strategi för att hantera de risker som äventyrar uppnåendet av målen. 
Viktig information är utspridd i olika dokument på kommissionsnivå och gene -
raldirektoratsnivå som offentliggörs separat under året (ofta alltför sent för att 
en analys av dessa ska kunna inkluderas i revisionen av årsredovisningen). En del 
av den information som inte finns med i årsredovisningen (punkt 45) återfinns 
i andra rapporter ( figur 7 ). Den ekonomiska rapporten inleds med ett förord av 
kommissionsledamoten med ansvar för budgeten. Där presenteras verksamhe-  
ten under året. Operativa och strategiska risker diskuteras i viss utsträckning i 
planeringsdokumenten (generaldirektoratens strategiska planer och förvalt -
ningsplaner). Risken för oriktiga transaktioner tas upp i förvaltnings- och resultat-  
rapporten. I ett dokument om kommissionens arbetsmetoder som godkändes en 
kort tid efter det att den nuvarande kommissionen tillträdde tas vissa aspekter 
på kommissionens styrformer upp71. Kommissionskollegiet utfärdar emellertid 
ingen årlig förklaring där den tar ansvar för institutionens interna kontroll och 
riskhantering.
47 
Den 19 juli 2016, fyra veckor efter det att vi skickade den preliminära versionen 
av den här rapporten till kommissionen och en vecka efter det att vår revision 
av årsredovisningen hade avslutats, offentliggjorde kommissionen ett integre -
rat paket för finansiell rapportering ( Integrated Financial Reporting Package ) som 
bestod av fyra rapporter72. Tidigare har två av dessa offentliggjorts senare på 
året. Vi välkomnar detta initiativ som syftar till att på ett mer uttömmande sätt 
förklara EU:s verksamheter och finanser tidigare på året, men med undantag av 
årsredovisningen har dessa rapporter inte blivit föremål för granskning. Efter det 
att Årsredovisning – diskussion och analys infördes 2014 utgör dessa rapporter 
ytterligare ett steg mot att en enda redovisningsrapport (eller serie rapporter) 
upprättas och blir föremål för externt bestyrkande.
Sedan 2013 har kommissionen rapporterat en väsentlig 
felnivå i sina utgifter
48 
När det finns stor risk för oriktigheter hör det till bästa praxis både att diskutera 
risken och att kvantifiera omfattningen och de sannolika effekterna. Som redan 
har nämnts ovan har kommissionen många anställda som arbetar med revision 
och kontroll. EU:s lagstiftning kräver också omfattande kontroller av utgifterna 
för de organ som förvaltar EU-medel. I kommissionens rapportering om den -
na fråga läggs stor vikt vid förmågan att korrigera fel (dvs. möjligheten att dra 
tillbaka ett godkännande av en utgift efter ett ursprungligt godkännande från 
kommissionens sida) och inte på att kvantifiera och analysera den typ av fel som 
den identifierar. Det viktigaste dokumentet om detta ämne ( Skyddet av EU:s bud -
get – se figur 7 ) innehåller ingen uppskattning av omfattningen av oriktigheterna 
i preliminära eller godkända ersättningsanspråk.71 Bland annat Communication 
from the President to the 
Commission: The Working 
Methods of the European 
Commission 2014–2019  
(meddelande från 
ordföranden till kommissionen 
om Europeiska kommissio-
nens  arbetsmetoder 
2014–2019). C(2014) 9004.
72 Årlig förvaltnings- och 
resultatrapport, finansiell 
rapport, meddelande om 
skyddet av EU:s budget och 
årsredovisningen.
40 Iakttagelser 
Översikt över viktiga regelbundna rapporter från kommissionen (tidsplanen är den 
som gällde 2015 och tidigare år – se punkt 47)Figur 7
1  År 2016 slog kommissionen ihop sammanfattningen av kommissionens förvaltningsresultat och utvärderingen av unionens finanser på 
grundval av uppnådda resultat till ett enda dokument som godkändes av kommissionen och vidarebefordrades till revisionsrätten den 5 juli.
Källa: Europeiska revisionsrätten.Datum för oﬀentliggörande
1 31 mars ”n+1”:
2 Juni ”n+1”:
3 Juni ”n+1”:
4 Juli ”n+1”:
5
631 juli ”n+1”:
31 juli ”n+1”:
7 31 juli ”n+1”:
8 September ”n+1”:
9 30 sept. ”n+1”:
10 Okt./nov. ”n+1”:3
År ”n+1”
1 3 9
5
 6
 7
2
 4
 8
 10
Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om 
ﬁnansieringsinstrument som stöds genom den allmänna budgeten enligt artikel 140.8 i budgetförordningen den 31 december ”n” .EU:s budget för ”n” – Ekonomisk rapport. Europeiska unionens 
publikationsbyrå.Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet. Årsrapport 
till den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten om internrevisioner genomförda under ”n” (artikel 99.5 i budgetförordningen).Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och 
revisionsrätten. Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning ” n ”.Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och 
revisionsrätten. Europeiska kommissionens årsredovisning ” n ”.Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och 
revisionsrätten. Skyddet av EU:s budget fram till slutet av ”n” .Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet. Skydd av 
Europeiska unionens ekonomiska intressen – Årsrapport om bedrägeribekämpning ” n ”.Systemet för ﬁnansiell öppenhet (FTS, Financial Transparency System)  ” n ”.Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och revisions-rätten. Sammanfattande rapport.1Rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen för budgetår ”n” . Rapport enligt artikel 142 i budgetförordningen.Rapporter för räkenskapsår ”n” eller av 
kommissions-kollegieteller av vice ordförande/genombemyndigande,Godkända genom internt förfarande,
Omfattas av
förfarandet för
beviljande av 
ansvarsfrihet
Föremål 
för extern 
revision
41 Iakttagelser Ruta 1449 
År 2013 fastslog kommissionen för första gången i den sammanfattande rappor -
ten att det finns en väsentlig felnivå i EU:s utgifter (se tabell 3 ). Kommissionens 
metod för att uppskatta felnivån har utvecklats under årens lopp – till viss del 
efter påtryckningar från Europaparlamentet ( ruta 14 ).
Påtryckningar från Europaparlamentet: tillkännagivande av riskbelopp
I sin resolution om beviljande av ansvarsfrihet för 2013 uppmanade Europaparlamentet kommissionen att 
”förtydliga beräkningen av riskzonsbeloppet och förklara vilken effekt de korrigerande mekanismerna beräk -
nas få på beloppet”73.
73 Punkt 27 i P8_TA-(2015)0118.
50 
Utöver de begränsade granskningarna som tjänsten för internrevision har gjort 
(se punkt 26) när det gäller elva generaldirektorat och genomförandeorgan 
sedan 2013 finns det inga mekanismer för att övervaka revisionsdirektoratens 
arbete på detta område. Kommissionen måste ha tillgång till högkvalitativ in -
formation om den ska kunna göra tillförlitliga uppskattningar av felnivån. Vi har 
redan tidigare rapporterat om åtgärder som bör vidtas för att öka tillförlitlighe -
ten i kommissionens sifferuppgifter74.
51 
Vi anser att den metod som används av GD internationellt samarbete och utveck -
ling75 utgör god praxis. Den skiljer sig från den vanliga metoden och använder en 
modell som har vissa likheter76 med den modell som används i USA för att upp -
skatta felnivån i utgifterna ( Improper Payments Elimination and Recovery Improve -
ment Act  – Iperia ) (ruta 15  och tabell 3 ).74 Se punkt 1.20 i årsrapporten 
för 2010 (EUT C 326, 10.11.2011), 
punkterna 1.22, 1.23 och 1.25 
i årsrapporten för 2011 
(EUT C 344, 12.11.2012), 
punkterna 1.41–1.42 och 
1.44–1.45 i årsrapporten för 
2012 (EUT C 331, 14.11.2013), 
punkterna 1.29–1.30 och 1.32 
i årsrapporten för 2013 
(EUT C 398, 12.11.2014), 
punkterna 1.50, 1.53–1.54 och 
1.65 i årsrapporten för 2014 
(EUT C 373, 10.11.2015), 
punkterna 1.35 och 1.48 
i årsrapporten för 2015 och 
punkterna 61–63, 69–70, 81, 88 
och 113–114 i  Jordbruk och 
sammanhållning: en översikt 
över EU:s utgifter 2007–2013  
(http://www.eca.europa.eu/
Lists/ECADocuments/
PL14_ AR13/
PL14_AR13_EN.pdf ).
75 Se även avsnittet om 
undersökningen om den 
kvarstående felfrekvensen för 
2015 i årsrapporten om den 
verksamhet som finansieras 
genom åttonde, nionde, 
tionde och elfte Europeiska 
utvecklingsfonden.
76 Beräkningen bygger på en 
statistiskt giltig metod.PÅTRYCKNINGAR
FRÅN
PARLAMENTET
42 Iakttagelser Ruta 15Iperia
Enligt en lag från USA:s kongress ska alla statliga organ granska sina egna utbetalningar tillräckligt noggrant 
för att kunna göra en statistiskt tillförlitlig beräkning av det årliga belopp som utgörs av felaktiga utbetal -
ningar. Detta gäller de program där en riskanalys tyder på att sådana utbetalningar troligen överstiger 1,5 % 
av den totala utbetalda summan. Organen måste offentliggöra resultaten, både i form av ett extrapolerat 
totalbelopp och som en procentandel av alla utbetalningar. De statliga organens revisorer är skyldiga att rap -
portera om huruvida förfarandet för att ta fram och offentliggöra dessa siffror är förenligt med den relevanta 
lagen77.
Följande betraktas som felaktiga utbetalningar:
 ο Fel belopp som betalats ut till stödberättigade mottagare.
 ο Betalningar till icke stödberättigade mottagare.
 ο Betalningar för varor eller tjänster som inte har levererats.
 ο Dubbla betalningar.
 ο Betalningar för vilka otillräcklig eller ingen dokumentation finns.
77 För närvarande Improper Payments Elimination and Recovery Improvement Act  (lagen om undanröjande och förbättrad återvinning av felaktiga 
utbetalningar) (Iperia) från 2012. Vissa organ har rapporterat om felaktiga utbetalningar sedan 2003, i enlighet med 2002 års Improper Payments 
Information Act  (lagen om information om felaktiga utbetalningar) (Ipia).PÅTRYCKNINGAR
FRÅN
PARLAMENTET
43 Iakttagelser Tabell 3Skillnader och likheter i USA:s och EU:s modeller för beräkning av felnivån 
i budgeterade utgifter
USA:s regeringEuropeiska 
kommissionen
Ansvar för att beräkna den 
uppskattade felnivånDe som förvaltar medel måste göra en statistisk uppskattning 
av felnivån√ delvis1
OmfattningStickprovstagning bland alla betalningar inom budgeten x x
Stickprov bland utgifter för program som de som förvaltar 
medel anser vara riskfyllda√ x
Grund för felberäkningGranskning av ett urval av transaktioner baserat på statistiska 
metoder√ delvis
Korrigerande åtgärder (utförda av dem som förvaltar medlen) 
kan minska den uppskattade felnivånx √
Presentation av den uppskatta -
de felnivånUppskattad felnivå som penningbelopp √ √2
Uppskattad felnivå som procentandel √√2  
2013 och  2015
FörvaltningsresultatGenomsnittlig felnivå 2013–2015 4,0% Mellan 2,6 och 3,1 %3
Felnivå för 2015 4,4% 2,3–3,1 %
1  Kommissionen kräver dock att de som förvaltar medel i medlemsstaterna gör statistiska uppskattningar på vissa utgiftsområden.
2  I sin sammanfattande rapport/årliga förvaltnings- och resultatrapport (AMPR) har kommissionen med en kvantifiering av ”riskbeloppet”, som 
vi anser vara likvärdigt med felnivån.
3  I den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2015 ändrade kommissionen sitt sätt att beräkna sin uppskattning jämfört med tidigare år. 
Genomsnittet beräknas utifrån offentliggjorda siffror.
44 Iakttagelser 
Det är bästa praxis att grunda beräkningarna av riskbelopp 
på en konsekvent metod
52 
En efterhandsgranskning av utgifter kan fylla flera funktioner inom en organisa -
tion. Den kan bland annat
 ο göra ledningen uppmärksam på beteendemönster,
 ο sätta fokus på särskilda risker i samband med gällande lagstiftning,
 ο ge underlag för riktade riskbegränsande insatser,78
 ο ge ledningsorganet möjlighet att bedöma högre chefers 
riskhanteringsinsatser.
Alla dessa mål förutsätter att en organisation gör en separat beräkning av felnivån, 
utöver de beräkningar som görs i samband med korrigerande åtgärder. Det är också 
viktigt att organisationen utvärderar effekterna av de fel som uppstår av olika skäl.
53 
I USA ger presidentens kansli (kontoret för förvaltning och budget) federala or -
gan anvisningar om hur man gör statistiska uppskattningar av andelen felaktiga 
utbetalningar. Framför allt får de federala organen inte stödja sig på underorgans 
eller betalningsmottagares egen rapportering som enda underlag för att upp -
skatta felaktiga utbetalningar79. De får inte heller dra av återkrävda belopp från 
summan av felaktiga betalningar. Revisorer vid statliga organ (generalinspektö -
rer) är skyldiga att bedöma om organen följer Iperia. Organ vars program som 
har rapporterats inte följa reglerna tre år i rad är skyldiga att lämna in förslag till 
kongressen som på nytt godkänner programmen eller ändrar de lagbestämmel -
ser som inrättade dem80.78 Ett exempel på en ram för 
riskbegränsning är metoden 
Four Ts approach , som står för 
”Treat, Tolerate, Transfer, 
Terminate” (hantera, tolerera, 
överföra och avskaffa).
79 Byrån får dock samordna 
detta arbete med andra 
revisorers arbete. Presidentens 
kansli, kontoret för förvaltning 
och budget  (Office of 
Management and Budget),  
bilaga C till cirkulär nr A-123 
Requirements for effective 
estimation and remediation of 
improper payments  (krav för 
ändamåls-enlig uppskattning 
av fel-  
aktiga utbetalningar och 
åtgärder mot dessa), 2014.
80 Felaktiga betalningar: de 
organ som avses i lagen för 
finansdirektörer ( Chief 
Financial Officers , CFO) måste 
öka ansträngningarna för att 
åtgärda problem avseende 
efterlevnaden, GAO, juni 2016.
45 Iakttagelser 
Rapporter som infördes genom Prodi-reformen ligger 
fortfarande till grund för kommissionens interna 
rapportering
54 
Genom reformen infördes planerings- och övervakningsverktyg för kommis -
sionen. Varje generaldirektorat tog fram en förvaltningsplan för det kommande 
året som var avsedd att omvandla de politiska målen i kommissionens arbets -
program till konkreta mål. År 2016 gjorde kommissionen smärre ändringar i detta 
system: förvaltningsplanerna ersattes med femåriga strategiska planer och årliga 
förvaltningsplaner81.
55 
Generaldirektörens årliga verksamhetsrapport är en intern förvaltningsrapport 
till kommissionsledamöterna82. Där tas förvaltning och intern kontroll upp, och 
genomförandet av viktiga mål och verksamheter enligt förvaltningsplanen 
diskuteras. Den årliga verksamhetsrapporten innehåller också en förklaring från 
generaldirektören eller avdelningschefen om den finansiella information som 
finns i den årliga verksamhetsrapporten.
56 
Om generaldirektören inte kan lämna en fullständig förklaring utfärdar han eller 
hon i stället en ”reservation” (dvs. begränsar sitt bestyrkande).
57 
Kommissionen sammanfattar och kommenterar de årliga verksamhetsrappor -
terna i en årsrapport som fram till 2015 kallades sammanfattande rapport (ge -
mensamt framtagen av generalsekretariatet och generaldirektoratet för budget). 
Kommissionen ger inga uttryckliga garantier genom detta dokument, trots att 
parlamentet begärt det (se ruta 16 ). Som har beskrivits ovan ( figur 4 ) gör den 
i stället ett uttalande om att den tar politiskt ansvar för kommissionens ageran -
de då den godkänner den sammanfattande rapporten. De olika namnen på den 
sammanfattande rapporten och de olika former som kommissionen har använt 
för att presentera sina skyldigheter visas i  figur 8 .81 Den strategiska planen är 
uppbyggd runt mål som ska 
uppfyllas för att stödja ge-  
nomförandet av kommis-
sionens prioriteringar under 
hela dess mandatperiod (dvs. 
2016–2019 för denna plane-  
ringsperiod). Den fungerar 
som en ram för genom-
förandet, som sedan beskrivs 
mer detaljerat i den årliga 
förvaltningsplanen.
82 De årliga verksamhets-
rapporterna offentliggörs 
efter det att AMPR har 
offentliggjorts. Trots att 
generalsekretariatet, GD 
Budget och tjänsten för 
internrevision granskar  
de årliga verksamhets-
rapporterna (s.k. sakkunnig-
bedömning) och tjänsten för 
internrevision genomför ett 
mindre antal begränsade 
granskningar varje år, är det 
generaldirektören som har 
sista ordet vad gäller 
rapportens innehåll.
46 Iakttagelser Ruta 16Påtryckningar från Europaparlamentet: garantier
Europaparlamentet har upprepade gånger uppmanat kommissionen att ge uttryckligare garantier.
2003: Parlamentet uppmanade kommissionen att ”omvandla den årliga sammanfattande rapporten till en 
konsoliderad revisionsförklaring om kommissionens förvaltning och finansiella kontroller som helhet”83.
2010: Parlamentet uppmanade kommissionen att ”ytterligare förbättra sin styrning och att informera den 
ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten om vidtagna åtgärder genom att
 οinförliva de bolagsstyrningsdelar som krävs eller föreslås i unionens bolagsrätt, vilken är relevant för unio -
nens institutioner,
 οvidta åtgärder som gör det möjligt för ordföranden att godkänna räkenskaperna och att tillsammans med 
räkenskaperna presentera
— en beskrivning av de risker och osäkerheter som skulle kunna påverka genomförandet av de politis -
ka målen samt ett uttalande i vilket ordföranden tillsammans med kommissionskollegiet accepterar 
ansvaret för riskhanteringen,
— en formell förklaring om bolagsstyrning som tydligt visar vilka internationella standarder för bolags -
styrning som kommissionen följer samt objektiva och fullständiga förklaringar om det finns ett behov 
att göra avsteg från rekommendationerna i bolagsstyrningskoden (principen ’följ eller förklara’)”84.
Kommissionen förkastade denna rekommendation.
2013:  Parlamentet uppmanade kommissionen att ”i sin sammanfattande rapport utfärda en revisionsförkla -
ring på grundval av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter”85.
83 P6_TA(2005)0092, punkt 62.
84 P7_TA(2012)0153, punkt 35.
85 Se fotnot 74.PÅTRYCKNINGAR
FRÅN
PARLAMENTET
47 Iakttagelser 
Från sammanfattande rapport till årlig förvaltnings- och resultatrapportFigur 8
2015Ingen
Ingen
”2004 års sammanfattande rapport”
2014201120102006200520042002
20032001Rapportering om förvaltning Rapportering om resultat
”Förklaringar” 
som gjordes av 
kommissionenInga förklaringar 
gjordes av 
kommissionen
”Årlig förvaltnings- och resultatrapport”
(Utifrån försäkringarna och reservationerna i de årliga verksamhetsrapporterna 
antar kommissionskollegiet denna årliga förvaltnings- och resultatrapport 
för EU:s budget 2015 och tar det övergripande politiska ansvaret 
för förvaltningen av EU:s budget)”Artikel 318 – 
utvärderingsrapport”¹”Sammanfattande 
rapport om politiska 
resultat”
Genom att anta denna sammanfattande 
rapport tar kommissionen, på grundval 
av de revisionsförklaringar och de 
reservationer som generaldirektörerna 
och förvaltningscheferna lämnat i sina 
respektive årliga verksamhetsrapporter, 
det samlade politiska ansvaret för 
förvaltningen av EU:s budgetI och med att kommissionen antar denna 
rapport tar den det politiska ansvaret 
för generaldirektörernas och övriga 
förvaltningschefers förvaltning, 
på grundval av deras försäkringar 
och reservationer i de årliga 
verksamhetsrapporterna”Sammanfattande rapport 
om kommissionens 
förvaltning (år)””Sammanfattande rapport om de 
årliga verksamhetsrapporterna 
från generaldirektoraten 
och avdelningarna””Sammanfattande rapport om de årliga 
verksamhetsrapporterna och förklaringar 
från generaldirektoratet
och enhetschefen”
1  Enligt artikel 318 i EUF-fördraget ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport med utvärdering av unionens 
finanser på grundval av de resultat som uppnåtts, vilken inte ingår i denna rapport.
Källa: Europeiska revisionsrätten.
48
 Slutsatser och 
rekommendationer
58 
Kommissionen är en komplex organisation med ansvar för en årlig budget på 
över 140  miljarder  euro. Under perioden 2000–2010 gjordes omfattande reformer 
av kommissionens styrformer. Exempelvis inrättades tjänsten för internrevision86 
och kommittén för revisionsuppföljning87 och internationella standarder för in -
tern kontroll88 och redovisning89 började tillämpas. Men bästa praxis har fortsatt 
att utvecklas. En del åtgärder90 har vidtagits men vi har identifierat områden där 
kommissionens styrformer för revision, ekonomisk förvaltning och kontroll avvi -
ker från eller inte helt följer bästa praxis såsom denna anges i standarder eller har 
införts av de internationella och offentliga organ som vi har valt som riktmärken.
59 
Den åtskillnad som görs mellan kommissionsledamöternas politiska ansvar och 
generaldirektörernas verksamhetsansvar innebär att det inte alltid tydligt har 
framgått om ”politiskt ansvar” inbegriper ansvar för generaldirektoratens age -
rande eller om det är skilt från det (se punkterna 21 och 22). Genom organisato -
riska reformer på senare tid har man börjat ta itu med vissa av riskerna med en 
”silokultur”91. Men för att kunna fortsätta åtgärda centrala risker måste kommis -
sionen ytterligare stärka förvaltningsstrukturen i institutionen.
60 
Tjänsten för internrevision inriktar sig på kommissionens system för intern kon -
troll. När det gäller verksamhet utanför kommissionen (de utgifter som kommis -
sionen ansvarar för) är det enheterna för efterhandskontroll vid de generaldirek -
torat som står för utgifterna som har ansvaret (se punkterna 25–26). Det påverkar 
den information som läggs fram inför kommissionens revisionskommitté (”kom -
mittén för revisionsuppföljning”). Den roll som tilldelats kommittén för revisions -
uppföljning (och andelen oberoende, externa ledamöter) är mer begränsad än 
för de revisionskommittéer inom internationella organ som vi har använt som 
riktmärken (se punkterna 30–31).
61 
På området intern kontroll antog kommissionen först 1992 års COSO-ramverk, 
men håller nu på att gå över till COSO-ramverket från 2013. Kommissionen har ut -
färdat två meddelanden om bedrägeri och bedrägeribekämpningsstrategi, men 
denna risk återspeglas inte i den nuvarande ramen för intern kontroll (punkt 39). 
Det kan ha negativ effekt på ändamålsenligheten i generaldirektoratens bedrä -
geribedömning92 och utsätta kommissionen för en potentiell risk för bedrägeri.86 Se punkterna 23–24.
87 Se punkterna 27–29.
88 COSO, se punkterna 32–34.
89 IPSAS, se punkterna 40–41.
90 Bland annat offentliggörandet 
av en diskussion om och 
analys av årsredovisningen 
tillsammans med EU:s perio-  
diserade årsredovisning och 
en rapport om resultatet 
(vilket 2015 ledde till att de 
införlivades i rapporteringen 
om förvaltningen i den årliga 
förvaltnings- och resultat-
rapporten) och en övergång 
till COSO:s uppdaterade inte-  
grerade ramverk för intern 
kontroll 2013 (2013 COSO 
internal control – integrated 
framework).
91 Se punkt 17.
92 Generaldirektoratens 
bedömningar av risken för 
bedrägerier är inte tillräckligt 
samordnade med den årliga 
riskhanteringen eller görs på 
alltför hög nivå för att beakta 
den befintliga internkontroll -
strukturen. Bedömningarna 
behandlar inte alla delar av 
bedrägericykeln och täcker 
inte in alla förvaltningsmeto -
der. Vidare rangordnas inte de 
risker som identifieras i bedrä-  
geribekämpningsstrategin 
och de kan inte stämmas av 
eller identifieras individuellt 
mot åtgärder i bedrägeribe -
kämpningsstrategins åtgärds-  
plan. (IAS arbetsdokument till 
stöd för det övergripande 
uttalandet för 2015, maj 2016).
49 Slutsatser och rekommendationer 
62 
Sedan 2005 har kommissionens årsredovisning följt internationella standarder. 
Men trots flera nyheter på senare tid, som inbegriper samarbete med revisions -
rätten, offentliggör kommissionen fortfarande sin årsredovisning senare än de 
flesta EU-medlemsstater (se punkt 44 och figur 7 ).
63 
Kommissionen har nyligen börjat komplettera räkenskaperna med icke-finansiell 
information. Trots dessa förbättringar tillhandahåller kommissionen fortfarande 
mindre icke-finansiell information vid sidan av räkenskaperna än de andra orga -
nisationer vi undersökte. Informationen är också utspridd över flera olika doku -
ment på kommissionsnivå och generaldirektoratsnivå (se punkterna 45–47).
64 
Sedan 2013 har kommissionen bekräftat att felnivån i EU:s utgifter är väsentlig. 
De enskilda generaldirektoratens uppskattningar av felaktiga utbetalningar base -
ras inte på en konsekvent metod (se punkterna 50–53).
65 
Bästa praxis har fortsatt att utvecklas sedan Prodi-reformerna. En del åtgärder 
har vidtagits men vi konstaterar att kommissionen på flera områden avviker från 
eller inte helt följer bästa praxis på följande områden:
 ο Tjänsten för internrevisions täckning av förvaltningsfrågor på hög nivå (se 
punkterna 25–26).
 ο Sammansättningen av kommittén för revisionsuppföljning (punkt 31).
 ο Denna kommittés behandling av
— externa revisionsresultat,
— riskhantering,
— finansiell rapportering och resultatrapportering,
— det arbete som utförs inom kommissionens revisionsdirektorat och enhe -
ter för efterhandskontroll (punkterna 26, 30 och 31).
 ο Beaktande av risken för bedrägerier i ramen för intern kontroll (punkt 39).
 ο Tidpunkten för offentliggörande av redovisningen (punkt 44).
50 Slutsatser och rekommendationer 
 ο Komplettering av redovisningen med
— en årsberättelse om styrningen,
— en rapport från ordföranden,
— en genomgång av operativa och strategiska risker,
— en rapport om icke-finansiella resultat,
— information om verksamheten under året och framstegen mot att nå de 
politiska målen,
— en rapport om revisionskommitténs roll och slutsatser,
— en förklaring om den finanspolitiska hållbarheten på lång och medellång 
sikt ( figur 7  och punkt 45).
 ο Jämförbarhet när det gäller beräkningen av felaktiga utbetalningar och den 
övergripande analysen av samtliga generaldirektorats resultat (punkt 53).
66 
Kommissionen bör antingen följa bästa praxis eller förklara varför den anser att 
det vore olämpligt (se fotnot 19).
Rekommendation 1 – Förklara de fall då bästa praxis inte följs
När kommissionen beslutar att inte följa bästa praxis bör den förklara sina skäl till 
det i enlighet med vad som krävs av europeiska företag av allmänt intresse.
Datum för genomförande: april 2017.
51 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 2 – Följa bästa praxis
Kommissionen bör
a) uppmana tjänsten för internrevision att utföra mer granskningsarbete när det 
gäller förvaltningsfrågor på hög nivå,
b) slutföra anpassningen av sin ram för intern kontroll till COSO 2013.
c) ytterligare tidigarelägga offentliggörandet av årsredovisningen,
d) sammanställa information som redan har presenterats i flera olika befint -
liga rapporter i en enda redovisningsrapport eller serie rapporter , som 
innehåller räkenskaperna men även
 ο en årsberättelse om styrningen,
 ο en rapport från ordföranden,
 ο en genomgång av operativa och strategiska risker,
 ο en rapport om icke-finansiella resultat,
 ο information om verksamheten under året och framstegen mot att nå de 
politiska målen,
 ο en rapport om revisionskommitténs roll och slutsatser,
 ο en förklaring om den finanspolitiska hållbarheten på lång och medell -
ång sikt, vid behov kompletterad med länkar till information i andra 
rapporter.
e) lägga fram denna enda redovisningsrapport  eller serie rapporter  så att 
revisorn kan granska räkenskaperna och kontrollera att den övriga informa -
tionen i rapporten överensstämmer med räkenskapsuppgifterna,
f) offentliggöra den uppskattade felnivån , som grundas på en konsekvent 
metod, som en del av årsredovisningen eller i den åtföljande informationen,
g) regelbundet uppdatera och offentliggöra sina styrformer  och förklara sitt 
val av strukturer och förfaranden inom den ram som tillämpas,
h) göra kommittén för revisionsuppföljning  till en revisionskommitté med 
en majoritet av oberoende, externa ledamöter och utöka dess mandat till att 
omfatta riskhantering, finansiell rapportering samt arbete i och resultatet 
från enheterna för efterhandskontroll och revisionsdirektoraten.
Datum för genomförande: april 2018.
52 Slutsatser och rekommendationer 
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning V, med ledamoten  
Lazaros S. Lazarou som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 
20 september 2016.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 ordförande

53
 Bilagor
Ramen för god förvaltning inom offentlig sektor (GGPS) och COSO 2013Bilaga I
A. 
(A-1)
B. 
(B-15)
C. 
(C-6)
D. 
E.
(E-3 och 4)(D-6)
F.
(F-7, 9, 10, 11 och 12)
G.
(G-13, 14, 16 och 17)COSO-principer för intern kontroll (2013)
1.
2. 
3. 
4.
5.
6.
7. 
8.
9.
10.
11. 
12. 
13.
14.
15.
16.
17.Tillämpa god praxis för 
öppenhet, rapportering och revision för att skapa verklig ansvarsskyldighet.Hantera risker och resultat med hjälp av tillförlitliga interna kontroller och god förvaltning av oﬀentliga medel.Utveckla organisationens kapacitet, inbegripet kapaciteten hos ledningen och de individer som ingår i organisationen.Besluta vilka åtgärder som krävs för att åstadkomma de önskvärda resultaten på bästa sätt.Fastställa önskvärda resultat  
för hållbara ekonomiska, sociala och miljömässiga fördelar.Säkerställa öppenhet och omfattande deltagande från intressenters sida.Uppträda med integritet, visa ett starkt engagemang 
för etiska värderingar 
och respektera rättsstatsprincipen.Principerna i GGPS 
(CIPFA/IFAC:s ram för god 
förvaltning inom 
oﬀentlig sektor)
Organisationen utvärderar och informerar om brister i den interna kontrollen i god tid till de parter som ansvarar för korrigerande åtgärder, inbegripet den högsta ledningen och styrelsen, beroende på vad som är tillämpligt.Organisationen väljer ut, utvecklar och genomför fortgående och/eller separata utvärderingar för att fastställa om den interna kontrollens olika delar /f_inns och fungerar.Organisationen kommunicerar med externa parter om frågor som påverkar den interna kontrollens funktion.Inom organisationen förmedlas den information om mål och ansvar för 
intern kontroll som krävs för att den interna kontrollen ska fungera./uni00A0Organisationen erhåller eller genererar och använder relevant, kvalitativ 
information som stöder den interna kontrollens funktion.Organisationen utför kontroller med hjälp av policyer där det fastställs vad 
som förväntas och förfaranden som omsätter policy till verklighet./uni00A0Organisationen väljer ut och utvecklar generella kontroller för teknik som kan stödja uppnåendet av målen.Organisationen väljer ut och utvecklar kontroller som bidrar till att begränsa 
riskerna som hotar ett acceptabelt uppnående av målen./uni00A0Organisationen identi/f_ierar och utvärderar förändringar som kan ha stor inverkan på systemet för intern kontroll.Organisationen beaktar möjligheten till bedrägligt beteende vid bedömning 
av risker som skulle kunna hindra uppnåendet av målen.Organisationen identi/f_ierar risker för att målen inte uppnås inom hela 
organisationen och analyserar riskerna för att besluta hur de ska hanteras./uni00A0Organisationen fastställer tillräckligt tydliga mål för att det ska gå att 
identi/f_iera och bedöma risker i samband med målen.I strävan att uppnå målen håller organisationen enskilda personer ansvariga 
för deras ansvarsområden inom intern kontroll.Organisationen ger prov på engagemang för att attrahera, utveckla och 
behålla kompetent personal i enlighet med målen.Ledningen upprättar strukturer, rapporteringsvägar och lämpliga 
ansvarsområden och arbetsuppgifter för att uppnå målen, under styrelsens 
överinseende.Styrelsen är oberoende från ledningen och utövar tillsyn över utvecklingen 
och genomförandet av intern kontroll.Organisationen visar engagemang för integritet och etiska värderingar.
Källa: Europeiska revisionsrätten.
54 Bilagor 
Centrala inslag i utvalda ramar för företagsredovisning
Direktiv 2014/95/EU IIRCBuilding Trust Award 
(Storbritannien)IPSASB:s riktlinje 
för rekommenderad 
praxis nr 2OECD:s riktlinjer 
för multinationella 
företag (III Informa -
tionshantering)
Förvaltning Företagsstyrning FörvaltningBerättelse som tydligt 
visar förvaltnings -
strukturen och tonen 
i ledningen.
Öppen information om 
hur styrelsen arbetar 
effektivt för att styra 
organisationen.FörvaltningStrukturer och policyer 
för förvaltning
RiskerDe huvudsakliga risker 
som är förenade med 
de frågor som har 
koppling till företagets 
verksamhet, inbegri -
pet, då det är relevant 
och proportionellt, 
företagets affärsförbin -
delser, produkter eller 
tjänster som sannolikt 
får negativa effekter 
på dessa områden och 
hur företaget hanterar 
sådana risker.Risker och möjligheter
PrognosKoppling mellan risker, 
strategiska mål och be -
rättelsen i årsrapporten
Kvantifierade risker.
Diskussion om hur 
riskprofilens dynamik 
har utvecklats över tid.Risker och osäkerheter: 
Risker och osäkerheter 
med finansiella effek -
ter, riskbegränsande 
åtgärder, interna och 
externa risker.Information om 
system för riskhante -
ring och efterlevnad 
av lagar, och
om förklaringar eller 
koder med uppföran -
deregler för företag.
Förutsebara 
riskfaktorer.
Finansiella och 
icke -finansiella 
resultatKräver att information 
tas fram enligt en 
erkänd ram (nationella, 
EU-omfattande eller 
internationella ramar).
Offentliggörande 
med räkenskaper 
eller separat (inom sex 
månader).
Den icke-finansiella in -
formationen innehåller 
hänvisningar till och 
ytterligare förkla -
ringar av beloppen 
i årsredovisningen.
Icke-finansiella centra -
la resultatindikatorer 
av betydelse för det 
berörda företaget.Resultat: output 
och utfallEn lättförståelig och 
rättvis reflektion om de 
finansiella resultaten 
som stämmer överens 
med den underliggande 
årsredovisningen.
Diskussion om faktiska 
resultat jämfört med 
förväntade/budgetera -
de resultat.
Kvantifierade centrala 
resultatindikatorer 
kopplade till strategiska 
mål. En balanserad 
bedömning av upp -
nådda mål och resultat 
jämfört med uppsatta 
mål.Information om 
redovisningen samt om 
variationer och trender.
Jämförelse mellan 
budgeten och beloppen 
enligt årsredovisningenFöretagets finansiella 
och operativa resultatBilaga II
Tas upp i samtliga ramar. Tas upp i fyra av fem ramar. Tas upp i tre av fem ramar. 
55 Bilagor Bilaga II
Direktiv 2014/95/EU IIRCBuilding Trust Award 
(Storbritannien)IPSASB:s riktlinje 
för rekommenderad 
praxis nr 2OECD:s riktlinjer 
för multinationella 
företag (III Informa -
tionshantering)
Sociala och 
personalrelaterade 
frågorSociala frågor och 
personalfrågor.
Respekt för mänskliga 
rättigheterOlika sorters kapital: 
finansiellt, produ -
cerat, intellektuellt, 
mänskligt, socialt och 
relationsmässigt samt 
naturligt kapital.Diskussion och 
kvantitativ analys 
av personalfaktorer 
i organisationen.
Detaljerad information 
om lika möjligheter och 
mångfald—Frågor som rör 
anställda och andra 
intressenter
Mål och strategier —Strategi och  
resursfördelning.  
InputTydligt angivande 
av syfte.
Balanserad syn på 
framsteg jämfört 
med målInformation om mål 
och strategier.
Uppdrag och visionFöretagets mål
AffärsmodellKort beskrivning av 
affärsmodellen.
Beskrivning av före -
tagets policyer, inklu -
sive genomförda due 
diligence-granskningar.
Resultat av dessa 
policyer.Affärsmodell (företa -
gets verksamhet som 
skapar värde på kort, 
medellång och lång 
sikt).
Värdeskapande: 
intressentgrupper, vik -
tiga materiella frågor, 
risker, strategiska mål, 
drivkrafter för värde -
skapande, centrala 
resultatindikatorer, mål 
och genomslag.Olika genomförande-  
modeller.
Information om hur 
företagets verksamhet 
stöder parlamentets 
bredare mål. Informa -
tion om kapitalinveste -
ringar och hur de skapar 
valuta för pengarna— —
Tas upp i samtliga ramar. Tas upp i fyra av fem ramar. Tas upp i tre av fem ramar. 
Källa:  Revisionsrätten.
56 Bilagor Bilaga IIIÖversikt över årsrapporter och årsredovisningar inom utvalda offentliga organ
EU:s konsoliderade 
årsredovisning 
20141Europeiska inves -
teringsfondens 
årsrapport 2015Europeiska 
investeringsban -
kens ekonomiska 
rapport 2015USA:s 
ekonomiska 
rapport 2015Franska sta -
tens redovis -
ning 2014
Periodiserad redovisning Ja Ja Ja Ja Ja
Sammanfattning av viktiga siffror Ja Ja Ja Ja Ja
Kompletteras med ett uttalande från en 
oberoende revisorJa Ja Ja JaOffentliggörs 
separat
Jämförelse mellan budgetresultat och 
finansiellt resultatJaOffentliggörs 
separatOffentliggörs 
separatJa Ja
Analys av förvaltningsstrukturer och 
förvaltningsfrågorI sammanfattad 
form2 Ja Ja Ja Ja
Förord (eller rapport) från ordförande/högre 
tjänstemanOffentliggörs 
separatJaOffentliggörs 
separatJaOffentliggörs 
separat
Diskussion om risken för oriktiga 
transaktioner eller verksamheterOffentliggörs 
separatNej3Nej3Ja Nej
Uppskattning av andelen oriktigheterOffentliggörs 
separatNej Nej Ja Nej
Informationsrapport om verksamheten 
under åretOffentliggörs 
separatJa Ja Ja Ja
Långsiktig prognos/hållbarhetsrapport NejOffentliggörs 
separatOffentliggörs 
separatJa Ja
Beskrivning av en revisionskommittés roll 
och slutsatserNej Ja Ja NejI sammanfattad  
 form
Källa: Revisionsrätten.
1 Se punkterna 45 och 46.
2 Se punkt 45.
3 Ej tillämpligt. Rapporterna innehåller ingen diskussion om risken för oriktiga transaktioner eller verksamheter. Men vi har indikationer på att det 
inte finns några väsentliga nivåer av oriktigheter.
57 Kommissionens  
svar
Sammanfattning
Kommissionens svar på punkterna I–IV
Kommissionen erkänner vikten av en förvaltningsram som är så modern som möjligt. Kommissionen strävar efter att 
iaktta ny och befintlig bästa praxis som anges i standarder eller införs av internationella eller offentliga organ och kom -
mer att fortsätta anpassa sin förvaltningsstruktur.
De övergripande principerna för kommissionens förvaltningsram (dvs. befogenhet, ansvarsskyldighet, uppgifter och 
ansvar, utnämnande och entledigande av kommissionen och dess ledamöter samt insyn) anges i EU:s fördrag.
Kommissionskollegiet delegerar arbetsuppgifter till avdelningarna. För att se till att varje avdelning vid kommissionen 
har infört den organisatoriska struktur och det interna kontrollsystem som är lämpligast för att nå kommissionens mål, 
har kommissionen fastställt gemensamma minimistandarder utifrån det internationellt erkända Coso-ramverket. I sin 
årliga förvaltnings- och resultatrapport för EU:s budget 2015 redogjorde kommissionen för det faktiska genomförandet 
av standarderna.
Kommissionens förvaltningsstruktur är anpassad efter institutionens överstatliga karaktär och dess speciella struktur med 
ett kommissionskollegium som bistås av en ständig administrativ enhet. Standarderna utgjorde grunden för de beslut 
som fattades 2000 om kommissionens förvaltningsstruktur. De är även i linje med rapporterna från den oberoende 
expertkommittén och revisionsrättens yttranden nr 4/97 och nr 1/2000. Kommissionens kontroll- och revisionssystem 
är solida och omfattande och förbättras för närvarande för att överensstämma med de interna kontrollprinciper som 
utarbetades av Coso (Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission) 2013. Vidare är tjänsten för 
internrevision helt förenlig med internrevisionskårens standarder, vilket påvisats av en extern kvalitetsbedömare. Tack 
vare dessa system kan kommissionen ha en mycket god överblick över förvaltningsstrukturens funktion.
Se även kommissionens svar på punkt VI.
V
De övergripande principerna för kommissionens förvaltningsram (dvs. befogenhet, ansvarsskyldighet, uppgifter och 
ansvar) anges i EU:s fördrag. Kommissionskollegiet antar den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU:s budget 
och tar det övergripande politiska ansvaret för förvaltningen av EU:s budget. Kommissionen anser att detta även inne -
fattar ansvarighet för avdelningarnas arbete.
När det gäller de operativa aspekterna sker tillsynen för det första via de praktiska system som styr samarbetet mellan 
de anställda vid kommissionen, kabinetten och avdelningarna, för det andra via kommittén för revisionsuppföljning på 
regelbunden basis där man behandlar alla rekommendationer från tjänsten för internrevision och för det tredje genom 
tydlig rapportering från de delegerade utanordnarna till kommissionen genom årliga verksamhetsrapporter och de dele -
gerade utanordnarnas revisionsförklaringar, samt den interna revisorns allmänna utlåtande. Se även kommissionens svar 
på punkterna 55 och 57.
Att åtgärda silostrukturen var något som den nya kommissionen prioriterade. Den införde en ny struktur där de vice 
ordförandena ansvarar för större politikområden och där generalsekretariatet och andra centrala avdelningar har en mer 
samordnande roll, även genom olika gemensamma styrgrupper, däribland styrgruppen för verksamhetsbaserad förvalt -
ning (ABM) och resursdirektörsgruppen.
Kommissionens svar 58
VI
I enlighet med bästa praxis, budgetförordningen och dess stadga, lägger tjänsten för internrevision nödvändig fokus på 
förvaltnings- och kontrollsystemen vid de generaldirektorat som ansvarar för att säkerställa lagliga och korrekta trans -
aktioner och granskar generaldirektoraten i egenskap av enheter för efterhandskontroll/revision. Utöver revisionen av 
styrningen av säkerheten ingick även andra styrningsområden, t.ex. följande:
ο Fastställande av mål inom ramen för förvaltningsplanen.
ο Årliga verksamhetsrapporter.
ο Förvaltning av strategier för bedrägeribekämpning.
Kommittén för revisionsuppföljning är bara en av alla de kanaler som finns för att underlätta kollegiets översyn av kom -
missionens metoder för förvaltning, riskhantering och internkontroll. Den primära kanalen är de formella kommunika -
tionsregler som anges i samarbetsavtalet mellan kommissionsledamöterna, deras kabinett och kommissionens avdel -
ningar (regelbundna sammanträden, diskussion om strategiska planer, förvaltningsplaner, årliga verksamhetsrapporter 
osv.) enligt vilka kommissionen och därefter kollegiet ska informeras.
Ansvaret för riskhantering, finansiell rapportering och resultaten av efterhandskontroller/revisioner bärs av styrgruppen 
för verksamhetsbaserad förvaltning, generalsekretariatet, generaldirektoratet för budget och relevanta delegerade 
utanordnare.
VII
Kommissionen tillhandahåller ett paket för integrerad finansiell redovisning, i linje med den konceptuella ramen för allmän 
finansiell rapportering för offentliga organ1 som utarbetats av styrelsen för de internationella redovisningsstandarderna 
för den offentliga sektorn (IPSASB), enligt vilken allmän finansiell rapportering kan omfatta flera rapporter, som var och en 
handlar om mer specifika behov bland olika intressenter. Paketet består av den årliga förvaltnings- och resultatrapporten, 
den finansiella rapporten, meddelandet om skydd av Europeiska unionens budget och EU:s årsredovisning. Den information 
som ges i detta paket är på samma nivå som den som ges av de referensenheter som valts ut av revisionsrätten. Dessutom 
finns ytterligare information i dokument såsom ordförandens tal om tillståndet i unionen, den årliga allmänna rapporten om 
Europeiska unionens verksamhet, rapporten om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet osv.).
VIII Första punktsatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation. Kommissionen strävar efter att iaktta ny och befintlig bästa praxis som 
anges i standarder eller införs av internationella eller offentliga organ (se svar på punkterna I–IV, VIII, 24–26 och 44–49) 
och kommer att fortsätta anpassa sin förvaltningsstruktur.
VIII Andra punktsatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation i linje med artikel 116.2 i tillämpningsbestämmelserna för budgetförord -
ningen (se även kommissionens svar på rekommendation 2 h).
VIII Tredje punktsatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation. Kommissionens kontroll- och revisionssystem (inbegripet tjänsten för 
internrevision) är solida och omfattande och förbättras för närvarande för att stämma helt överens med de interna kon -
trollprinciper som utarbetades av Coso (Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission) 2013. Tack 
vare dessa system kan kommissionen ha en lämplig översyn över förvaltningsstrukturens funktion.
1 Conceptual Framework for General Purpose Financial Reporting by Public Entities , antagen i oktober 2014 av International Public Accounting 
Standards Board (IPSASB).
Kommissionens svar 59
VIII Fjärde punktsatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Se kommissionens svar på punkt 62.
VIII Femte punktsatsen
Kommissionen godtar rekommendationen att utfärda en rad rapporter för att minska förekomsten av ytterligare risker 
när det gäller tillgänglighet och kvalitativ information. Se även kommissionens svar på rekommendation 2 e.
Kommissionen har redan vidtagit åtgärder i denna riktning genom offentliggörandet av paketet för integrerad finansiell 
rapportering den 19 juli 2016.
Ett enda paket för ansvarsskyldighet vore inte tillräckligt och är inte i linje med den konceptuella ramen för allmän finan -
siell rapportering som utarbetats av styrelsen för de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn. 
I den konceptuella ramen anges det tydligt att allmän finansiell rapportering, vars syfte är att ge användbar information 
för ansvarsskyldighet och beslutsfattande, kan innehålla flera rapporter, som var och en mer direkt tar upp vissa aspekter 
av målen med finansiell rapportering. I linje med den konceptuella ramen tillhandahåller kommissionen eller kommer 
kommissionen att tillhandahålla följande dokument som omfattar de aspekter som revisionsrätten fastställt:
VIII Femte punktsatsen – Första strecksatsen
Kommissionen håller för närvarande på att se över uttalandet om styrelseformer.
VIII Femte punktsatsen – Andra strecksatsen
Kommissionens motsvarighet till en rapport från ordföranden är ordförandens tal om tillståndet i unionen, som görs 
i september.
VIII Femte punktsatsen – Tredje strecksatsen
Utöver den information som ges i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten, ger kommissionen uttömmande rappor -
ter och information om operativa och strategiska risker i ordförandens tal om tillståndet i unionen och i varje generaldi -
rektorats strategiska planer och förvaltningsplaner.
VIII Femte punktsatsen – Fjärde strecksatsen
Det finns information om icke-finansiella resultat i de årliga verksamhetsrapporterna och i den årliga förvaltnings- och 
resultatrapporten.
VIII Femte punktsatsen – Femte strecksatsen
Den allmänna rapporten om Europeiska unionens verksamhet och den årliga förvaltnings- och resultatrapporten 
innehåller information om den verksamhet som bedrivits under året och de politiska mål som uppfyllts.
VIII Femte punktsatsen – Sjätte strecksatsen
I sin årsrapport sammanfattar kommittén för revisionsuppföljning sina slutsatser om genomförandet av sitt uppdrag. 
Vidare betonar kommittén de frågor som den tagit upp med kollegiet. I de sammanfattande rapporterna och i den årliga 
förvaltnings- och resultatrapporten 2015 hänvisades det till kommitténs arbete. I framtiden kommer de årliga förvalt -
nings- och resultatrapporterna att innehålla ett särskilt avsnitt om kommitténs arbete och slutsatser.
Kommissionens svar 60
VIII Femte punktsatsen – Sjunde strecksatsen
EU:s budget kan inte jämföras med de nationella budgetarna, särskilt eftersom det finns skuldmässiga skillnader (dvs. 
kapaciteten att fullgöra finansiella åtaganden eller att återfinansiera eller öka skulder) och skattemässiga skillnader (dvs. 
kapaciteten att variera befintliga skattesatser eller införa nya skattekällor).
Inom EU utgör den fleråriga budgetramen ett verktyg för att säkerställa stabilitet på medellång till lång sikt och bedöma 
framtida betalningskrav och budgetprioriteringar. Kommissionen ger information om dessa aspekter i den årliga förvalt -
nings- och resultatrapporten, den finansiella rapporten och i andra rapporter där så krävs.
VIII Sjätte punktsatsen
Kommissionen godtar delvis denna rekommendation.
Den information som det nya paketet för integrerad finansiell rapportering och kompletterande rapporter baseras på 
kommer att ställas till revisionsrättens förfogande, i största möjliga utsträckning (dvs. särskilt beroende på de tidsfrister 
inom vilka medlemsstaterna måste tillhandahålla nödvändiga uppgifter), för att revisionsrätten ska kunna kontrollera 
överensstämmelsen.
VIII Sjunde punktsatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation. Kommissionen kommer att fortsätta rapportera om den allmänna risk -
nivån i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten.
VIII Åttonde punktsatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation. Kommissionen kommer att uppdatera och offentliggöra sina förvaltnings -
rutiner på regelbunden basis och förklara hur dessa överensstämmer med internationella standarder och god praxis.
VIII Nionde punktsatsen
Kommissionen godtar delvis denna rekommendation. När det gäller frågan om att förändra medlemsstrukturen i kom -
mittén för revisionsuppföljning efter halva mandatperioden, kommer kommissionen att överväga ett utökat antal externa 
ledamöter som har styrkt yrkeserfarenhet av revision och liknande frågor och som utnämnts av kommissionen genom ett 
öppet och insynsvänligt förfarande. Ansvaret för riskhantering, finansiell rapportering och resultaten av efterhandskontrol -
ler/revisioner bärs av styrgruppen för verksamhetsbaserad förvaltning, generalsekretariatet, generaldirektoratet för budget 
och relevanta delegerade utanordnare. Kommunikationskanaler, särskilt årliga verksamhetsrapporter, förvaltningsplaner 
och strategiska planer osv., säkerställer att delegerade utanordnare informerar respektive kommissionsledamöter och 
kollegiet, vilket gör att det sistnämnda kan ha en lämplig översyn. Vidare granskar tjänsten för internrevision regelbundet 
arbetet med efterhandskontroller/revisioner vid de relevanta generaldirektoraten, särskilt inom centrala områden såsom 
delad förvaltning, och resultatet av detta arbete beaktas av kommittén för revisionsuppföljning. Kommissionen kommer 
att överväga att be tjänsten för internrevision granska förvaltnings-/översynssystem när det gäller riskhantering, finansiell 
rapportering och efterhandskontroller/revisioner, särskilt huvudgranskning, för att fastställa eventuella förbättringar som 
kan stärka resultatet av dessa mekanismer ytterligare.
Iakttagelser
15
Ett första unikt särdrag när det gäller förvaltningen inom kommissionen är att uppdelningen av befogenheter och ansvar 
fastställs i fördraget (artikel 317) och i budgetförordningen (artikel 66) och att det redogörs för denna i vitboken från 2000 
där rekommendationerna från den oberoende expertkommittén beaktades.
Ett andra särdrag för kommissionen är att det alltid görs en översyn av sådana aspekter som intern organisation, 
förvaltning och redovisningssystem när ett nytt kollegium tillträder. Detta görs via kommissionsledamöternas 
Kommissionens svar 61
uppdragsbeskrivning, Europeiska kommissionens arbetsmetoder (se C(2014) 9004) och det skriftliga samarbetsavtalet 
mellan kommissionsledamöterna och avdelningarna.
21
De övergripande principerna för kommissionens förvaltningsram (dvs. befogenhet, ansvarsskyldighet, uppgifter och 
ansvar) anges i EU:s fördrag. Kommissionskollegiet antar den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU:s budget 
och tar det övergripande politiska ansvaret för förvaltningen av EU:s budget. Kommissionen anser att detta även inne -
fattar ansvarighet för avdelningarnas arbete.
När det gäller de operativa aspekterna sker tillsynen för det första via de praktiska system som styr samarbetet mellan 
de anställda vid kommissionen, kabinetten och avdelningarna, för det andra via kommittén för revisionsuppföljning på 
regelbunden basis där man behandlar alla rekommendationer från tjänsten för internrevision och för det tredje genom 
tydlig rapportering från de delegerade utanordnarna till kommissionen genom årliga verksamhetsrapporter och de dele -
gerade utanordnarnas revisionsförklaringar, samt internrevisorns allmänna utlåtande.
Ruta 5 – Kommissionens ansvar
Kommissionen har förbättrat sin förvaltning och rapportering ytterligare under perioden 2007–2016.
23
Kommissionen avskaffade internrevisionsfunktionerna eftersom det med tiden har blivit allt viktigare att internrevisionen 
inte bara sker inom enskilda generaldirektorat. Detta blir mycket effektivare med en helt centraliserad tjänst för intern -
revision. Den centraliserade tjänsten för internrevision är dessutom helt oberoende, vilket gör det lättare att garantera 
revisioner av god kvalitet. En extern kvalitetsbedömare påpekade att det saknades tillräckligt oberoende tillsyn av intern -
revisionsfunktionerna och att deras oberoende kunde hotas, men bedömaren hade inga anmärkningar mot tjänsten för 
internrevision.
Tjänsten för interrevision förser nu även generaldirektörerna med en begränsad bestyrkanderapport som underlag till de 
årliga verksamhetsrapporterna, vilket internrevisionsfunktionerna tidigare gjorde (detta gjordes för första gången i febru -
ari 2016 och omfattade året 2015).
24
Den personal inom enheterna som revisionsrätten hänvisar till arbetar inte enbart med revisions- och kontrolluppgifter.
Efterhandskontroll-/revisionsfunktionen inom många generaldirektorat med väsentliga utgifter (som ofta kallas revi -
sionsfunktion) är en del av systemet för intern kontroll, som den delegerade utanordnaren ansvarar för. Det bör göras 
tydlig åtskillnad mellan denna funktion och funktionen för internrevision.
25
Utöver revisionen av informationssäkerhetsförvaltningen ingick också andra förvaltningsområden, ofta, men inte 
alltid, genom revisioner som omfattade ett flertal generaldirektorat. Exempelvis har revisioner genomförts på följande 
områden:
ο Fastställande av mål inom ramen för förvaltningsplanen.
ο Årliga verksamhetsrapporter.
ο Förvaltningen av strategier för bedrägeribekämpning.
ο Förvaltningen av arbetet under den europeiska planeringsterminen.
Kommissionens svar 62
ο Förvaltningen av det gemensamma stödcentrumet inom GD Forskning och innovation.
ο Förvaltningen av EU:s förvaltningsfonder.
ο Övervakningen av decentraliserade byråer.
ο Förvaltningen på it-området.
Ruta 7 – Vissa väsentliga rekommendationer om förvaltning från tjänsten för 
internrevision har inte följts
Kommissionen håller för närvarande på att se över uttalandet om styrelseformer.
26
Tjänsten för internrevision instämmer i revisionsrättens bedömning att det finns väsentlig risk vad gäller utgifternas lag -
lighet och korrekthet. Det är anledningen till att omkring 40–50 procent av revisionsarbetet utgörs av bedömningar av de 
förvaltnings- och kontrollsystem som ska förebygga och spåra/korrigera oegentligheter.
Det innebär bland annat att omfattande revisioner görs av generaldirektoratens kontrollstrategier (inbegripet efter-  
handskontroll-/revisionsfunktionen) för de huvudsakliga utgiftsområdena. Alla dessa revisionsrapporter översänds till 
kommittén för revisionsuppföljning, som följer upp var och en av rapporterna.
I enlighet med bästa praxis, budgetförordningen och dess stadga, lägger tjänsten för internrevision fokus på förvaltnings- 
och kontrollsystemen inom de generaldirektorat som ansvarar för att säkerställa utgifternas laglighet och korrekthet.
Kommittén för revisionsuppföljning är bara en av alla de kanaler som finns för att underlätta kollegiets översyn av kom -
missionens metoder för styrning, riskhantering och internkontroll. Den primära kanalen är de formella kommunikations -
regler som anges i samarbetsavtalet mellan kommissionsledamöterna, deras kabinett och kommissionens avdelningar 
(regelbundna sammanträden, diskussion om strategiska planer, förvaltningsplaner, årliga verksamhetsrapporter osv.) 
enligt vilka kommissionen och därefter kollegiet ska informeras.
30
Kommissionen bekräftar att mandatet för kommittén för revisionsuppföljning under 2015 inbegriper en förstärkt uppfölj -
ning av revisionsrättens rekommendationer. Kommittén analyserar revisionsrättens rapporter och de relevanta resultaten 
när så är lämpligt, inom ramen för sina tematiska diskussioner som grundas på grupper av revisionsrapporter från tjäns -
ten för internrevision.
Tjänsten för internrevision genomför revisioner av effektiviteten hos efterhandskontroll-/revisionsfunktionerna inom 
många generaldirektorat med väsentliga utgifter. Därigenom kontrolleras denna viktiga del av de delegerade utan -
ordnarnas system för intern kontroll, vars syfte är att förebygga och spåra/korrigera oegentligheter (se svaret rörande 
punkt 26). Kommittén för revisionsuppföljning behandlar dessa frågor i den mån de omfattas av de revisioner som utförs 
av tjänsten för internrevision.
Svar på tabell 2
Kommittén för revisionsuppföljning mottar och behandlar alla revisionsrapporter från tjänsten för internrevision. Detta 
omfattar riskhantering, intern kontroll och rapportering om finansiella och icke-finansiella resultat. Därmed underlättas 
kommissionens tillsyn genom att man garanterar att tjänsten för internrevision har en oberoende roll, övervakar kvalite -
ten på tjänstens arbete samt följer upp rekommendationer. Dessutom granskar kommittén viktiga dokument gällande 
ramverket för intern kontroll.
Kommissionens svar 63
31
Ansvaret för riskhantering, finansiell rapportering och resultaten av efterhandskontroller/revisioner bärs av styrgruppen 
för verksamhetsbaserad förvaltning, generalsekretariatet, generaldirektoratet för budget och relevanta delegerade utan -
ordnare. Kommunikationskanaler, särskilt årliga verksamhetsrapporter, förvaltningsplaner och strategiska planer osv., 
säkerställer att delegerade utanordnare informerar respektive kommissionsledamöter och kollegiet, vilket gör att det 
sistnämnda kan ha lämplig översyn. Vidare granskar tjänsten för internrevision regelbundet arbetet med efterhands-  
kontroller/revisioner vid de relevanta generaldirektoraten, särskilt inom centrala områden såsom delad förvaltning, och 
resultatet av detta arbete beaktas av kommittén för revisionsuppföljning.
Andra internationella organisationer (Världslivsmedelsprogrammet, Europeiska investeringsbanken, Världsbanken och 
FN) har andra förvaltningsstrukturer.
35
Alla revisionsrättens iakttagelser kommer att beaktas vid den revision av ramen för intern kontroll som kommissionen för 
närvarande genomför.
36
Med tanke på kommissionens särdrag måste Coso-princip 2 betraktas ur dubbla perspektiv. På generaldirektoratsnivå 
gör varje generaldirektör en oberoende översyn av internkontrollens utveckling och resultat, med hjälp av samordnaren 
av internkontrollen. På kommissionsnivå utövar kollegiet – som motsvarar styrelsen i Coso-princip 2 – en oberoende 
tillsyn över internkontrollens utveckling och resultat (se svaret rörande punkt 21).
Den centrala finanstjänsten inrättades för att ge stöd och råd om ekonomisk förvaltning, tolkning av lagstiftning, intern 
kontroll och riskhantering. Den gavs emellertid inte i uppgift att utöva tillsyn över det faktiska genomförandet av syste -
met för intern kontroll.
37
Det nuvarande ramverket, som utarbetades i samband med kommissionens reform och fastställdes i budgetförord -
ningen, innehåller en sund definition av ansvarsområden och ansvarsskyldighet. Generaldirektoraten har i uppgift att 
upprätta organisationsstrukturen och systemen för intern kontroll, inbegripet vidaredelegeringsakter och det relaterade 
systemet för kaskadrapportering som ska öka säkerheten inom varje generaldirektorat.
När det gäller möjligheten att fastställa huruvida förklaringarna i den årliga verksamhetsrapporten är välgrundade, 
innehåller instruktionerna (och riktlinjerna) för framtagande av årliga verksamhetsrapporter robust vägledning för hur 
förvaltningsförklaringen ska struktureras. De innehåller också ett tydligt riktmärke gentemot vilket generaldirektorat 
kan hållas ansvariga. Dessutom finns det i de årliga verksamhetsrapporterna ett avsnitt om rapporterna och internrevi -
sorns slutsatser om kvaliteten på generaldirektoratets kontroll. Genom översynen av de årliga verksamhetsrapporterna 
säkerställs rapporternas kvalitet, så att den politiska nivån kan lita på att förvaltningen präglas av korrekt information och 
säkerhet.
Kommissionen kommer emellertid att analysera om vissa aspekter kan tydliggöras ytterligare.
Kommissionens svar 64
38
Kommissionen har rapporterat om genomförandet av dess strategi för bedrägeribekämpning varje år från och med 2013. 
Rapporteringen ingår i årsrapporten om skyddet av EU:s ekonomiska intressen (”artikel 325-rapporten”).
39
Kommissionen anser visserligen att risken för bedrägerier behandlas tillräckligt i metoden och riktlinjerna för generaldi -
rektoratens strategier för bedrägeribekämpning, men håller trots detta på att ta fram ett förslag om att särskilt inkludera 
risken för bedrägerier i den nya ramen för intern kontroll.
42
Enligt riktlinjerna för rekommenderad praxis 2, som utfärdats av styrelsen för de internationella redovisningsstandar -
derna för den offentliga sektorn (IPSASB), är syftet med diskussionen om och analysen av redovisningar att ge en förkla -
ring av de viktigaste posterna, transaktionerna och händelserna i en enhets redovisning och de faktorer som påverkar 
dessa.
Därför är det logiskt att diskussionen om och analysen av redovisningar till stor det gäller ordförandens tio prioriteringar, 
med tanke på att de ”utgör en fortsättning på Europa 2020-strategin” och för närvarande är de viktigaste drivkrafterna för 
kommissionens politik och användningen av EU-medel. Dessutom innehåller diskussionen om och analysen av redovis -
ningar information om Europa 2020. Detta är emellertid ett dokument under utveckling. Därför är kommissionen fortsatt 
öppen för att diskutera förbättringar av dess innehåll och inriktning.
44 Tredje punktsatsen
EU:s räkenskaper antas av kommissionen.
44 Fjärde punktsatsen
Kommissionen noterar att dess periodiserade redovisning och rapportering därmed ligger i framkant jämfört med många 
medlemsstater.
45 Andra punktsatsen
Kommissionens diskussion om och analys av redovisningar har den struktur och det innehåll som föreslås i IPSASB:s rikt -
linjer för rekommenderad praxis 2.
45 Tredje punktsatsen
Såsom revisionsrätten konstaterar åtföljs räkenskaperna av en revisionsförklaring som offentliggörs i  Europeiska unionens 
officiella tidning . Kommissionen skulle välkomna en möjlighet att foga revisionsrättens yttrande om räkenskaperna till 
dessa så snart som det antas, såsom är brukligt inom den privata sektorn.
45 Femte punktsatsen
Kommissionen inkluderar också information om olika förvaltningsmetoder, finansiell rapportering och ansvarsskyldighet 
i diskussionen om och analysen av redovisningar.
Kommissionen håller för närvarande på att se över uttalandet om styrelseformer.
Kommissionens svar 65
45 Sjätte punktsatsen
EU:s årsredovisning antas av kommissionen. Eftersom den finansiella rapporten innehåller ett förord ansåg kommissionen 
inte att ett sådant krävdes i redovisningen. Kommissionen kommer emellertid att överväga att inkludera ett förord 
i framtiden.
45 Sjunde punktsatsen
Utöver årsredovisningen med åtföljande information tar kommissionen också fram en årlig förvaltnings- och resultat-  
rapport, ett meddelande om skyddet av EU:s budget, en finansiell rapport, en allmän rapport om Europeiska unionens 
verksamhet samt Europeiska kommissionens ordförandes tal om tillståndet i unionen. Dessa dokument innehåller omfat -
tande icke-finansiella upplysningar och behandlar operativa och strategiska risker.
EU:s årsredovisning uppfyller informationskraven i de relevanta internationella redovisningsstandarderna (Ipsas) och EU:s 
redovisningsbestämmelser.
I den årliga förvaltnings- och resultatrapporten tillhandahåller kommissionen information om de totala riskbeloppen 
i fråga om utgifternas laglighet och korrekthet (riskbelopp vid utbetalning och vid avslutande). Denna rapport innehåller 
också en diskussion om vilka utgiftsområden som vanligtvis innehåller flest fel.
45 Åttonde punktsatsen
Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten innehåller en kvantifiering av risken för oegentliga transaktioner (riskbe -
lopp vid utbetalning och vid avslutande). Kommissionen anser därför att samma information inte behöver upprepas. Se 
svaret ovan.
45 Nionde punktsatsen – Första strecksatsen
Utöver årsredovisningen med åtföljande information tar kommissionen också fram en årlig förvaltnings- och resultat-  
rapport, ett meddelande om skyddet av EU:s budget, en finansiell rapport, en allmän rapport om Europeiska unionens 
verksamhet samt Europeiska kommissionens ordförandes tal om tillståndet i unionen, där information om icke-finansiella 
resultat presenteras.
45 Nionde punktsatsen – Andra strecksatsen
Utöver årsredovisningen med åtföljande information tar kommissionen också fram en årlig förvaltnings- och resultat-  
rapport, ett meddelande om skyddet av EU:s budget, en finansiell rapport, en allmän rapport om Europeiska unionens 
verksamhet samt Europeiska kommissionens ordförandes tal om tillståndet i unionen.
45 Nionde punktsatsen – Tredje strecksatsen
Informationen om framstegen mot de överordnade målen för Europa 2020-strategin uppdateras regelbundet och offent -
liggörs på Eurostats webbplats, samt rapporteras inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Se även svaret på 
punkt 42.
Kommissionens svar 66
45 Tionde punktsatsen
EU:s budget kan inte jämföras med de nationella budgetarna, särskilt eftersom det finns skuldmässiga skillnader (dvs. 
kapaciteten att fullgöra finansiella åtaganden eller att återfinansiera eller öka skulder) och skattemässiga skillnader (dvs. 
kapaciteten att variera befintliga skattesatser eller införa nya skattekällor).
Inom EU utgör den fleråriga budgetramen ett verktyg för att säkerställa stabilitet på medellång till lång sikt och bedöma 
framtida betalningskrav och budgetprioriteringar. Kommissionen tillhandahåller information om dessa aspekter i olika 
rapporter.
45 Elfte punktsatsen
Både de sammanfattande rapporterna och den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2015 innehöll information 
om det arbete som utförts av kommittén för revisionsuppföljning. I framtiden kommer de årliga förvaltnings- och resul-  
tatrapporterna att innehålla ett särskilt avsnitt om kommittén för revisionsuppföljnings arbete och slutsatser.
Gemensamt svar på punkterna 46 och 47
För första gången har kommissionen i år lagt fram ett omfattande paket för integrerad finansiell rapportering. På detta 
sätt ger kommissionen samtidigt tillgång till all viktig finansiell information för året 2015. Paketet omfattar följande:
a) Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten, som innehåller upplysningar om EU:s budgetresultat fram till slutet 
av 2015. Dessutom ges information om kommissionens förvaltning av EU:s budget under 2015, bland annat en 
översyn av funktionen hos de system för intern kontroll som har inrättats av kommissionens avdelningar för att 
säkerställa att de politiska och operativa målen uppnås samt av eventuella relaterade risker. Här ingår även en 
bedömning av riskerna i samband med utgifternas laglighet och korrekthet, kontrollernas kostnadseffektivitet och 
strategier för bedrägeribekämpning. 
b) Den finansiella rapporten, som bland annat innehåller en detaljerad genomgång av intäkterna och fördelningen 
av medel per medlemsstat och per rubrik inom den fleråriga budgetramen.
c) Meddelandet om skyddet av EU:s budget, som behandlar de åtgärder som EU har vidtagit för att hindra att bud -
geten används för att finansiera olagliga och oegentliga transaktioner och visar hur EU-medlemsstaterna deltar 
i och påverkas av detta.
d) EU:s årsredovisning (dvs. tillgångar och skulder, inkomster och utgifter) i slutet av 2015.
Den integrerade finansiella rapporten föregås av ett förord från kommissionsledamoten med ansvar för budget. 
Kommissionskollegiet tar det övergripande ansvaret för kommissionens system för intern kontroll och riskhantering när 
den antar den årliga förvaltnings- och resultatrapporten.
48
Kommissionen rapporterar om de beräknade riskbeloppen i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten och tillhan -
dahåller en översikt över förebyggande åtgärder i meddelandet om skyddet av EU:s budget. Den ansvariga delegerade 
utanordnaren informerar i den årliga verksamhetsrapporten om resultaten av de kontroller som genomförts, och ger 
också en uppskattning av riskbeloppen i samband med oegentliga transaktioner. Dessutom innehåller den årliga verk -
samhetsrapporten en diskussion om de upptäckta felaktigheternas typ. Inom ramen för beviljandet av ansvarsfrihet har 
kommissionen också, på Europaparlamentets begäran, rapporterat om de åtgärder som har vidtagits för att ta itu med 
några av de vanligaste felen inom vissa politikområden.
Kommissionens svar 67
49
Sedan 2013 har kommissionen förbättrat informationen om riskbelopp jämfört med tidigare år, i synnerhet genom att 
rapportera om det totala riskbeloppet vid utbetalning och vid avslutande. Det senare beaktar de finansiella korrigeringar 
och återkrav som beskrivs i detalj i meddelandet om skyddet av EU:s budget.
Fram till 2013 rapporterade kommissionen på ett öppet sätt i den sammanfattande rapporten om de reservationer som 
utfärdats och tillhandahöll en beräkning för de olika utgiftsområdena av de riskbelopp som blivit föremål för reservatio -
ner. Ytterligare information tillhandahölls i de respektive årliga verksamhetsrapporterna.
50
Tjänsten för internrevision lägger en stor del av sina resurser (omkring 40–50 procent) på bedömningar av de förvalt -
nings- och kontrollsystem som ska förebygga och spåra/korrigera oegentligheter, vid sidan om begränsade granskningar 
av beräkningen av den återstående felprocenten.
Detta arbete har lett till verkliga förbättringar, särskilt inom GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, som har välkomnats 
av både revisionsrätten och den myndighet som beviljar ansvarsfrihet.
51
GD Internationellt samarbete och utveckling genomför sin budget huvudsakligen genom direkt förvaltning. Där används 
en annan modell för att skapa säkerhet än vid delad förvaltning, som är den förvaltningstyp som används för 80 procent 
av EU:s budget.
Se även kommissionens svar på punkt 1.35 i revisionsrättens årsrapport 2015:
Kommissionen anser att hänvisningen till den statistiska metod som används av organ i Förenta staterna som förvaltar 
federala medel inte är tillämplig på medel under delad förvaltning. Vid den delade förvaltningen gör kommissionen 
inte revisioner av utgifterna inom dess egna organ på EU-nivå. Den förlitar sig i stället på uppgifter från de suveräna 
medlemsstaternas revisionsmyndigheter som utför revisioner av medlemsstaternas utgifter, vilka ofta omfattar nationell 
samfinansiering. Att ta fram en statistiskt tillförlitlig beräkning av felnivån i hela EU genom en egen revision av stödmot -
tagarna skulle enligt kommissionen inte medföra något mervärde i fråga om utgifterna under delad förvaltning.
I enlighet med de rättsliga kraven kommer kommissionen att fortsätta samarbeta med medlemsstaternas revisionsmyn -
digheter och tillsammans med dessa göra en gemensam statistiskt tillförlitlig beräkning av felnivån, samt att använda 
dessa felnivåer efter validering. Kommissionen tillämpar med andra ord principen om samordnad revision, genom att 
göra revisioner och valideringar av verksamheten inom medlemsstaternas revisionsmyndigheter. Denna metod bygger 
på Europeiska revisionsrättens yttrande nr 2/2004 över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” samt ett för -
slag till ram för gemenskapens interna kontroll. Den använda metoden är helt i linje med målet att minska den adminis -
trativa bördan för stödmottagare och minskar dessutom behovet av revisionsposter inom kommissionen.
Kommissionens svar 68
53
Kommissionen konstaterar att USA:s General Accountability Office, dvs. den externa revisorn, har fastställt att det finns 
väsentliga svagheter och drar följande slutsats: ”Fram till dess att den federala regeringen har infört ändamålsenliga 
förfaranden för att fastställa de felaktiga utbetalningarnas fulla omfattning, och har vidtagit lämpliga åtgärder för att 
faktiskt minska de felaktiga utbetalningarna inom alla enheter och program, kommer den inte att ha rimliga garantier för 
att användningen av federala medel är tillräckligt kontrollerad.”
Kommissionen noterar också följande instruktion från den amerikanska presidentens samordningsavdelning av den 20 
oktober 2014: ”Samarbete med andra enheter. Organen bör överväga att samarbeta med enheter – såsom bidragsmotta -
gare – som är föremål för samordnad granskning (single audit) , för att maximalt dra nytta av pågående revisioner som gör 
det lättare att uppskatta hur ofta felaktiga utbetalningar sker och hur stora belopp det handlar om”.
Kommissionen understryker att den i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten uppskattar det riskutsatta belop -
pet vid utbetalning (vilket inte tar hänsyn till återkrävda felaktiga utbetalningar). Den kompletterar denna infor -
mation med en uppskattning av det riskutsatta beloppet vid avslutandet (vilket tar hänsyn till effekten av fleråriga 
korrigeringssystem).
57
Kommissionen hänvisar till sina svar på tidigare begäranden från parlamentet och bekräftar på nytt sin hållning i frågan 
om garantier som revisionsrätten syftar på (se kommissionens svar på punkt 1.40 i revisionsrättens årsrapport 2012).
Se även svaret på punkt V i sammanfattningen.
Slutsatser och rekommendationer
58
Kommissionen kommer att fortsätta sträva efter att se till att dess förvaltningsrutiner för revision, ekonomisk förvaltning 
och kontroll överensstämmer med tillämplig bästa praxis som den anges i standarder eller har införts av internationella 
eller offentliga organ (se kommissionens detaljerade svar på punkterna I–IV, IX, 24–26 och 44–46).
59
De övergripande principerna för kommissionens förvaltningsram (dvs. befogenhet, ansvarsskyldighet, uppgifter och 
ansvar) anges i EU:s fördrag. Se även kommissionens svar på punkterna 21, 55 och 57.
60
Kommittén för revisionsuppföljning är bara en av alla de kanaler som finns för att underlätta kollegiets översyn av kom -
missionens metoder för styrning, riskhantering och internkontroll. Den primära kanalen är de formella kommunikations -
regler som anges i samarbetsavtalet mellan kommissionsledamöterna, deras kabinett och kommissionens avdelningar 
(regelbundna sammanträden, diskussion om strategiska planer, förvaltningsplaner, årliga verksamhetsrapporter osv.) 
enligt vilka kommissionen och därefter kollegiet ska informeras.
Kommissionens svar 69
61
Se kommissionens svar på punkt 39.
62
Tidsfristen för antagandet av årsredovisningen fastställs i budgetförordningen och är den 31 juli. I samarbete med revi -
sionsrätten har kommissionen i år dock redan tidigarelagt antagandet av årsredovisningen för 2015 med över två veckor. 
Kommissionen är starkt beroende av att tidsfristerna för inlämning av medlemsstaternas uppgifter respekteras och ska 
undersöka om ytterligare förbättringar är möjliga.
63
Kommissionen tillhandahåller inte mindre icke finansiell information än andra organ – informationen lämnas i andra 
finansiella rapporter än årsredovisningen. Från 2016 och framåt ska kommissionen dessutom tillhandahålla ett integrerat 
paket av dessa rapporter med både finansiell och icke finansiell information – se ovanstående svar.
I den konceptuella ramen för de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (punkt 8.6) anges 
uttryckligen att allmän finansiell rapportering kan omfatta flera rapporter i form av räkenskaper eller årsredovisningar, 
diskussionen om och analysen av de finansiella rapporterna och andra rapporter som tillgodoser användarnas behov av 
kompletterande information.
64
Kommissionen delar inte revisionsrättens uppfattning att uppskattningarna av felnivån inte baseras på en konsekvent 
metod. Generaldirektoratens rapporter måste följa de centrala avdelningarnas riktlinjer för årliga verksamhetsrapporter. 
Begreppen och indikatorerna är tillräckligt flexibla för att man ska kunna ta hänsyn till de särskilda förhållandena vid 
enskilda generaldirektorat, men garanterar ändå tillräcklig konsekvens för att uppgifterna ska kunna konsolideras2.
65
Se nedanstående hänvisningar till svaren på bestämda slutsatser.
65 Första punktsatsen
Se kommissionens svar på punkterna 24–26.
65 Tredje punktsatsen – Första strecksatsen
Se kommissionens svar på punkt 30.
Kommissionen bekräftar att mandatet för kommittén för revisionsuppföljning under 2015 inbegriper en förstärkt uppfölj -
ning av revisionsrättens rekommendationer.
65 Tredje punktsatsen – Andra strecksatsen
Se kommissionens svar på punkterna 30–31.
2 Se även kommissionens svar på punkterna 1.19–1.20 i revisionsrättens årsrapport för 2010, punkterna 1.22, 1.23 och 1.25 i revisionsrättens 
årsrapport för 2011, punkterna 1.41–1.42 och 1.44–1.45 i revisionsrättens årsrapport för 2012, punkterna 1.29–1.30 och 1.32 i revisionsrättens 
årsrapport för 2013, punkterna 1.50, 1.53–1.54 och 1.65 i revisionsrättens årsrapport för 2014 och punkterna 1.35 och 1.48 i revisionsrättens 
årsrapport för 2015.
Kommissionens svar 70
65 Tredje punktsatsen – Tredje strecksatsen
Se kommissionens svar på punkterna VIII samt 30, 31 och 45. Styrgruppen för verksamhetsbaserad förvaltning, general-  
sekretariatet, generaldirektoratet för budget och relevanta delegerade utanordnare har ansvar för resultatrapportering-  
en.
65 Tredje punktsatsen – Fjärde strecksatsen
Se kommissionens svar på punkterna 26, 30 och 31.
65 Fjärde punktsatsen
Se kommissionens svar på punkt 39.
65 Femte punktsatsen
Se kommissionens svar på punkt 62.
65 Sjätte punktsatsen – Första strecksatsen
Kommissionen håller för närvarande på att se över uttalandet om styrelseformer.
65 Sjätte punktsatsen – Andra strecksatsen
Ordförandens tal om tillståndet i unionen är det medel som kommissionens ordförande använder för att redogöra för 
uppnådda mål och utmaningar.
I den allmänna rapporten om Europeiska unionens verksamhet, som kommissionen lägger fram varje år, redogörs 
dessutom för EU:s större initiativ och uppnådda mål under det gångna året. Den handlar om kommissionens framsteg 
med att fullfölja sina prioriteringar (som avser mycket mer än finansiell information). Den innehåller även ett förord av 
ordföranden.
65 Sjätte punktsatsen – Tredje strecksatsen
Kommissionens riskhantering sker huvudsakligen i planeringsfasen av den strategiska planeringens och programplane -
ringens cykel, särskilt i samband med att kommissionens avdelningar utarbetar strategiska planer och förvaltningsplaner. 
Kritiska risker rapporteras i förvaltningsplanen, bilaga 4, och möjliga övergripande kritiska risker bedöms av de centrala 
avdelningarna. Stora risker som har blivit verklighet tas upp i de årliga verksamhetsrapporterna och i den årliga förvalt -
nings- och resultatrapporten.
Utöver informationen i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten rapporterar och kommunicerar kommissionen 
i stor utsträckning politiska mål, utmaningar och risker i en rad olika former. Ordförandens tal om tillståndet i unionen 
är ett viktigt medel för kommunikation av utmaningar och möjligheter på politisk nivå. I de strategiska planerna och 
förvaltningsplanerna från varje generaldirektorat ingår även mer detaljerad rapportering om frågor som berör enskilda 
politikområden.
65 Sjätte punktsatsen – Fjärde strecksatsen
Det finns information om icke-finansiella resultat i de årliga verksamhetsrapporterna och i den årliga förvaltnings- och 
resultatrapporten.
Kommissionens svar 71
65 Sjätte punktsatsen – Femte strecksatsen
Sådan information finns i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten, den finansiella rapporten och den årliga all -
männa rapporten om Europeiska unionens verksamhet.
65 Sjätte punktsatsen – Sjätte strecksatsen
I stadgan för kommittén för revisionsuppföljning krävs det att kommittén varje år ska lämna in en verksamhetsrapport 
till kollegiet. I sin årsrapport sammanfattar kommittén för revisionsuppföljning sina slutsatser om genomförandet av sitt 
uppdrag. Vidare betonar kommittén de frågor som den tagit upp med kollegiet. Rapporten bildar underlag för kommis -
sionens antagande av den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för EU:s budget. I de sammanfattande rapporterna 
och i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten 2015 hänvisades det till kommitténs arbete. I framtiden kommer de 
årliga förvaltnings- och resultatrapporterna att innehålla ett särskilt avsnitt om kommitténs arbete och slutsatser.
65 Sjätte punktsatsen – Sjunde strecksatsen
EU:s budget kan inte jämföras med de nationella budgetarna, särskilt eftersom det finns skuldmässiga skillnader 
(dvs. kapaciteten att fullgöra finansiella åtaganden eller att återfinansiera eller öka skulder) och skattemässiga skillnader 
(dvs. kapaciteten att variera befintliga skattesatser eller införa nya skattekällor).
Inom EU utgör den fleråriga budgetramen ett verktyg för att säkerställa stabilitet på medellång till lång sikt och bedöma 
framtida betalningskrav och budgetprioriteringar. Kommissionen tillhandahåller information om dessa aspekter i olika 
rapporter.
I Ipsas-riktlinjen för rekommenderad praxis föreslås det inte att en rapport om finanspolitisk hållbarhet ska ingå i eller 
offentliggöras vid sidan av årsredovisningen.
65 Sjunde punktsatsen
Kommissionen delar inte revisionsrättens uppfattning att uppskattningarna av felnivån inte baseras på en konsekvent 
metod. Generaldirektoratens rapporter måste följa de centrala avdelningarnas riktlinjer för årliga verksamhetsrapporter. 
Begreppen och indikatorerna är tillräckligt flexibla för att man ska kunna ta hänsyn till de särskilda förhållandena vid 
enskilda generaldirektorat, men garanterar ändå tillräcklig konsekvens för att uppgifterna ska kunna konsolideras.
Enligt kommissionen är det olämpligt att använda ”amerikanska organ” som riktmärken med avseende på EU:s budget 
(se kommissionens svar på punkt 53).
Rekommendation 1 – Förklara de fall då bästa praxis inte följs
Kommissionen godtar denna rekommendation. Kommissionen strävar efter att iaktta ny och befintlig bästa praxis som 
anges i standarder eller införs av internationella eller offentliga organ (se svar på punkterna I–IV, VIII, 24–26 och 44–49) 
och kommer att fortsätta anpassa sin förvaltningsstruktur.
Rekommendation 2 – Följa bästa praxis
Kommissionen godtar delvis denna rekommendation (se kommissionens detaljerade svar på de olika begärda åtgärderna 
nedan).
Kommissionens svar 72
Rekommendation 2 a)
Kommissionen godtar denna rekommendation i linje med artikel 116.2 i tillämpningsföreskrifterna för budgetförord -
ningen. Se även kommissionens svar på rekommendation 2 h.
Rekommendation 2 b)
Kommissionen godtar denna rekommendation. Kommissionens kontroll- och revisionssystem (inbegripet tjänsten för 
internrevision) är solida och omfattande och förbättras för närvarande för att stämma helt överens med de interna kon -
trollprinciper som utarbetades av Coso (Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission) 2013. Tack 
vare dessa system kan kommissionen ha en lämplig översyn över förvaltningsstrukturens funktion.
Rekommendation 2 c)
Kommissionen godtar denna rekommendation. Se kommissionens svar på punkt 62.
Rekommendation 2 d)
Kommissionen godtar rekommendationen att utfärda en rad rapporter för att minska förekomsten av ytterligare risker 
när det gäller tillgänglighet och kvalitativ information. Se även kommissionens svar på rekommendation 2 e.
Kommissionen har redan vidtagit åtgärder i denna riktning genom offentliggörandet av paketet för integrerad finansiell 
rapportering den 19 juli 2016.
Ett enda paket för ansvarsskyldighet vore inte tillräckligt och är inte i linje med den konceptuella ramen för allmän finan -
siell rapportering som utarbetats av styrelsen för de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn. 
I den konceptuella ramen anges det tydligt att allmän finansiell rapportering, vars syfte är att ge användbar information 
för ansvarsskyldighet och beslutsfattande, kan innehålla flera rapporter, som var och en mer direkt tar upp vissa aspekter 
av målen med finansiell rapportering. I linje med den konceptuella ramen tillhandahåller kommissionen eller kommer 
kommissionen att tillhandahålla följande dokument som omfattar de aspekter som revisionsrätten fastställt:
ο Kommissionen håller för närvarande på att se över uttalandet om styrelseformer.
ο Kommissionens motsvarighet till en rapport från ordföranden är ordförandens tal om tillståndet i unionen, som 
görs i september.
ο Utöver den information som ges i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten, ger kommissionen uttömmande 
rapporter och information om operativa och strategiska risker i ordförandens tal om tillståndet i unionen och i varje 
generaldirektorats strategiska planer och förvaltningsplaner.
ο Det finns information om icke-finansiella resultat i de årliga verksamhetsrapporterna och i den årliga förvaltnings- 
och resultatrapporten.
ο Den allmänna rapporten om Europeiska unionens verksamhet och den årliga förvaltnings- och resultatrapporten 
innehåller information om den verksamhet som bedrivits under året och de politiska mål som uppfyllts.
ο I sin årsrapport sammanfattar kommittén för revisionsuppföljning sina slutsatser om genomförandet av sitt upp -
drag. Vidare betonar kommittén de frågor som den tagit upp med kollegiet. I de sammanfattande rapporterna och 
i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten 2015 hänvisades det till kommitténs arbete. I framtiden kommer de 
årliga förvaltnings- och resultatrapporterna att innehålla ett särskilt avsnitt om kommitténs arbete och slutsatser.
ο EU:s budget kan inte jämföras med de nationella budgetarna, särskilt eftersom det finns skuldmässiga skillnader 
(dvs. kapaciteten att fullgöra finansiella åtaganden eller att återfinansiera eller öka skulder) och skattemässiga 
skillnader (dvs. kapaciteten att variera befintliga skattesatser eller införa nya skattekällor).
ο Inom EU utgör den fleråriga budgetramen ett verktyg för att säkerställa stabilitet på medellång till lång sikt och 
Kommissionens svar 73
bedöma framtida betalningskrav och budgetprioriteringar. Kommissionen lämnar information om dessa aspekter 
i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten, den finansiella rapporten och i andra rapporter där så krävs.
Rekommendation 2 e)
Kommissionen godtar delvis denna rekommendation.
Den information som det nya paketet för integrerad finansiell rapportering och kompletterande rapporter baseras på 
kommer att ställas till revisionsrättens förfogande, i största möjliga utsträckning (dvs. särskilt beroende på de tidsfrister 
inom vilka medlemsstaterna måste tillhandahålla nödvändiga uppgifter), för att revisionsrätten ska kunna kontrollera 
överensstämmelsen.
Rekommendation 2 f)
Kommissionen godtar denna rekommendation. Kommissionen kommer att fortsätta rapportera om den allmänna risk -
nivån i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten.
Rekommendation 2 g)
Kommissionen godtar denna rekommendation. Kommissionen kommer att uppdatera och offentliggöra sina förvalt -
ningsrutiner på regelbunden basis och förklara hur dessa överensstämmer med internationella standarder och god 
praxis.
Rekommendation 2 h)
Kommissionen godtar delvis denna rekommendation. När det gäller frågan om att förändra medlemsstrukturen i kom -
mittén för revisionsuppföljning efter halva mandatperioden, kommer kommissionen att överväga ett utökat antal 
externa ledamöter som har styrkt yrkeserfarenhet av revision och liknande frågor och som utnämnts av kommissionen 
genom ett öppet och insynsvänligt förfarande. Ansvaret för riskhantering, finansiell rapportering och resultaten av efter -
handskontroller/revisioner bärs av styrgruppen för verksamhetsbaserad förvaltning, generalsekretariatet, generaldirek -
toratet för budget och relevanta delegerade utanordnare. Kommunikationskanaler, särskilt årliga verksamhetsrapporter, 
förvaltningsplaner och strategiska planer osv., säkerställer att delegerade utanordnare informerar respektive kommissi -
onsledamöter och kollegiet, vilket gör att det sistnämnda kan ha en lämplig översyn. Vidare granskar tjänsten för intern -
revision regelbundet arbetet med efterhandskontroller/revisioner vid de relevanta generaldirektoraten, särskilt inom 
centrala områden såsom delad förvaltning, och resultatet av detta arbete beaktas av kommittén för revisionsuppföljning. 
Kommissionen kan komma att uppmana tjänsten för internrevision att granska förvaltnings-/tillsynssystemen när det gäl -
ler riskhantering, finansiell rapportering och efterhandskontroller/revisioner, särskilt huvudgranskningen, för att fastställa 
hur dessa mekanismer skulle kunna förbättras ytterligare.

HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Händelse Datum
Revisionsplanen antas / Revisionen inleds 15.12.2015
Den preliminära rapporten skickas till kommissionen (eller till ett annat revisionsobjekt) 21.6.2016
Den slutliga rapporten antas efter det kontradiktoriska förfarandet 20.9.2016
Svaren från kommissionen (eller från ett annat revisionsobjekt) har tagits emot på alla 
språk14.10.2016
Förvaltning är de arrangemang som man använder sig av 
för att fastställa de resultat som intressenterna förväntar 
sig och se till att de uppnås. God förvaltning handlar inte 
bara om relationer utan också om att uppnå resultat och 
göra det möjligt för beslutsfattarna att göra sitt jobb. På 
flera områden avviker kommissionen från eller följer inte 
helt bästa praxis såsom denna anges i standarder eller har 
införts av de internationella och offentliga organ som vi 
har valt som riktmärken. För att kunna fortsätta att 
åtgärda centrala risker måste kommissionen ytterligare 
stärka förvaltningsstrukturen i  institutionen.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN