EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 15.07.1997 
KOM(97) 351 slutlig 
Informationssamhället och utvecklingen: 
Europeiska unionens roll 
Kommissionens meddelande till rådet, 
Europaparlamentet, 
Ekonomiska och sociala kommittén 
och Regionkommittén 

INNEHÅLL 
INLEDNING 
A. UTMANINGEN ATT INTEGRERA UTVECKLINGSLÄNDERNA I 
INFORMATIONSSAMHÄLLET 
1. INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSTEKNIKENS BIDRAG TILL 
UTVECKLINGEN 3 
2. UTMANINGAR SOM UTVECKLINGSLÄNDERNA STÅR INFÖR 5 
B. GEMENSKAPENS VERKSAMHET OCH DESS MÖJLIGHETER 
3. EUROPEISKA UNIONENS BIDRAG TILL FRÄMJANDE AV 
INFORMATIONSSAMHÄLLET I UTVECKLINGSLÄNDERNA 7 
4. STIMULERING AV GEMENSKAPENS VERKSAMHET I UTVECKLINGSLÄNDERNA 
9 
SLUTSATSER 13 
BILAGA I 
Förteckning över initialord 
z 
INLEDNING 
De påbörjade förändringarna i riktning mot informationssamhället berör potentiellt de 
flesta av de mänskliga verksamheterna vare sig det handlar om att lära sig, kommunicera, 
arbeta eller roa sig. Detta gäller också utvecklingsländerna oberoende av skillnader i 
situationen för marknader, politik eller teknisk kapacitet. Detta meddelande innehåller en 
samling riktlinjer och mekanismer för att medverka till att utvecklingsländerna deltar i 
informationssamhället inte bara som konsumenter utan också som aktörer. 
G7-konferensen om informationssamhället, som ägde rum i Bryssel i februari 1995, 
uttryckte en önskan att undvika att ytterligare vidga klyftan mellan industriländerna och 
utvecklingsländerna och manade till "en gemensam vision om mänskligt berikande"1. 
"Vår insats skall bidra till alla länders integration i en global ansträngning. 
Övergångsländerna och utvecklingsländerna skall ges möjlighet att helt och fullt delta i 
denna process som skall möjliggöra teknologiska språng och stimulera social och 
ekonomisk utveckling. " Konferensen om informationssamhället och utvecklingen, som 
ägde rum i Midrand den 13-15 maj 1996 på inbjudan av president Mandela och samlade 
mer än femtio länder och internationella organisationer, inriktade sig på att fastställa 
utvecklingsländernas specifika behov och att visa upp den nya teknikens potentialer (se 
bilaga 6). Den gav möjlighet att gemensamt reflektera över erforderliga gemensamma 
regler, samarbetsprinciper för byggandet av det globala informationssamhället och 
lämpliga prioriteringar för utveckling. Egypten åtog sig att organisera uppföljningen av 
denna konferens. 
EU har för egen del inlett en satsning för att omforma och modernisera sina relationer 
med var och en av de främsta utvecklingsregionerna genom att i relationerna med dessa 
ta med dimensionen informationssamhället. Det gäller att skapa en referensram för 
gemenskapens verksamhet genom att säkra nödvändig samstämmighet, främja möjlig 
samverkan mellan olika politiska program och söka en samordning med 
medlemsstaternas och berörda internationella organisationers verksamheter. I detta syfte 
rekommenderas ett regionalt koncept för att säkerställa att denna verksamhet bedrivs 
inom ramen för existerande relationer och att tillgängliga samarbetsinstrument utnyttjas. 
Gentemot yttre partnerländer skall budskapet vara realistiskt och uppmärksamma dem på 
vad som står på spel med de pågående omvälvningarna och vilka ansträngningar som 
krävs av dem. 
A. UTMANINGEN ATT INTEGRERA UTVECKLINGSLÄNDERNA I DET 
GLOBALA INFORMATIONSSAMHÄLLET 
1. INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSTEKNIKENS (IKT) BIDRAG TILL 
UTVECKLINGEN 
1.1 Som det klargjordes vid Midrand- och Romkonferenserna om Medelhavsområdet 
använder informationssamhället (IS) revolutionerande och genomgripande teknik 
1 Möte mellan G7-ländernas ministrar och Europeiska unionens medlemsstater i Bryssel den 26 februari 
1996. 
2> 
som i grunden ändrar organisationen av arbete, undervisning och mera allmänt 
samhället. Det åtföljs av ett minskat beroende av tid och rum och erbjuder en 
uppsättning nya redskap av en aldrig tidigare skådad kapacitet som gör det möjligt 
för utvecklingsländerna att göra en del teknologiska språng genom att spara in de 
mellanetapper som industriländerna har upplevt. De ekonomiska relationernas 
ökande komplexitet och explosionsartat ökande kunskaper och erfarenheter utgör en 
växande integrationsfaktor på världsplanet. De länder som stänger sig ute från dessa 
förändringar och således isolerar sig såväl från näten för handelsutbyte och 
investeringsflöden som från näten för vetenskapligt och kulturellt skapande och 
deras spridning, skulle emellertid utsätta sig för risken att hamna i skymundan. För 
övrigt riskerar man att se ett ojämlikt samhälle skapas i vissa länder, där endast en 
del av befolkningen skulle ha tillgång till de nya näten, tjänsterna och utrustningarna 
och kunna använda dem utan svårighet samt åtnjuta de fördelar de medför. 
1.2 På det tekniska planet mobiliserar utvecklingen mot informationssamhället en 
samling nya redskap som har börjat spridas i stor skala i utvecklingsländerna. 
Mobiltelefoni har fått en explosiv tillväxt, särskilt där den kan kompensera bristen 
på fasta nät. I fråga om sate//iïkommunikationer ökar geostationär teknik (multispot-
system eller beställningsanslutning) och låg- eller mellanhögbanesystem kommer 
snart att erbjuda globala tjänster. Denna teknik är mindre kapitalintensiv och bättre 
anpassad för avlägsna områden och glesbygd (solenergiomkopplare, Vsat). 
Fiberkabelkapaciteten ökar och förbindelserna mångdubblas, exempelvis de som 
håller på att upprättas mellan Chile och de övriga länderna vid Sydamerikas 
Stillahavskust, eller Flag-projektet som förbinder Europa och Asien via Medelhavet. 
Internet och www-tekniken utgör en integrationsplattform för annan teknik vare sig 
det handlar om tillämpningar av ISDN-ledningar eller ATM-routrar. Redan nu 
använder sig många varierande projekt av sådana lösningar och nästan alla icke­
statliga organisationer använder dem. Telehamnar utgör "anslutningscentra" för 
distansarbetsverksamheter i synnerhet för starkt sysselsättningsintensiva tjänster 
som statistik, bokföring, programvaruproduktion eller flygbokningssystem 
(Mauritius, Jamaica, Indien, Filippinerna). 
Rymdteknik erbjuder oanade möjligheter till utvecklingsbistånd särskilt inom 
områdena navigering, positionsbestämning och jordobservation. I synnerhet 
observationssatelliterna gör det möjligt att samla in information som är väsentlig för 
resursförvaltning, fysisk planering och miljöövervakning. CD-ROM tar över 
utbildning, informationslagring och informationsspridning. Inom produktionen 
medför den datorintegrerade tillverkningstekniken (CIM) och 
flödesförvaltningstekniken (Just in Time) betydande produktivitetsvinster. 
1.3 I fråga om informationssamhällets tillämpningar avtecknar sig nya möjligheter för 
utvecklingsländerna som för med sig fördelar som är jämförbara med vad man kan 
se i industriländerna, till exempel för små och medelstora företag: effektivare 
förvaltning, tillgång till ekonomisk information, utbildning, interaktiva klient-
servernät och internationella marknader, och även en ökad effektivitet för regeringar 
och statsförvaltningar. 
Den utbildningsteknik, särskilt för distansutbildning och multimedia, och de nya 
inlärningsmetoder som erbjuds via informationssamhället, skulle kunna vara nyttiga 
som instrument att bemöta dessa kvantitativa och strukturella behov i länder, som 
skall ta emot, utbilda och integrera i den ekonomiska strukturen en ansenlig mängd 
\ 
arbetskraft (i de flesta fall är hälften av befolkningen under tjugo år gammal) i 
spridda eller dåligf utrustade områden. För övrigt gäller det att fortlöpande ge en 
livslång kompetensutveckling tack vare fortbildning. 
Vissa länder är drabbade av endemier och epidemier i stor skala. Läkarvård på 
distans kan bidra till att bemöta dessa utmaningar genom att stärka organisationen 
och förbättra hälsovårdsförvaltningen. Telematiknäten kan förbinda databaser 
sinsemellan för att följa sjukdomsutveckling (epidemiologi), ge tillgång till 
medicinsk expertis genom distansutlåtanden och öppna vägen för behandlingshjälp 
på distans. IKT spelar också en viktig roll vid utformning och genomförande av 
hälsovårdspolitik. 
Inom industri och internationell handel är informations- och 
kommunikationstekniken en avgörande faktor för konkurrenskraften vare sig den 
förbättrar produktionskvaliteten (strängare normer, kvalitetskontroll) eller dess 
immateriella innehåll som är knutet till mode (textil), integrerar en tillverkning i en 
komplicerad process, som reservdelar för bilar, eller kanske utgör en väg för 
överföring av order och detaljerade beskrivningar som förebådar elektronisk handel. 
I vissa länder ger programvaruproduktion och datainsamling möjlighet att skapa 
betydande sysselsättning (100 000 programvaruingenjörer i Indien). Nya marknader 
uppstår också inom textbehandling för press, media och den audiovisuella sektorn. 
I fråga om forskning inom jordbruk, kemi, vattenhushållning, fiske, miljö, 
stadsplanering, etc. ger utvecklingen av nät möjlighet för forskarna i 
utvecklingsländerna att förfoga över information, bilda lag av begränsad omfattning 
och sålunda integreras i den globala vetenskapliga gemenskapen, vilket också bidrar 
till att begränsa forskarflykten. 
Uppkomsten av en ny oberoende press i många utvecklingsländer samt 
explosionen av fenomenet Internet, liberaliseringen av etermedierna och 
utvecklingen av statlig radio och television i riktning mot en ställning som 
förmedlare av offentlig tjänst skapar en växande efterfrågan på såväl skriftlig som 
audiovisuell nyhetsinformation. Denna pluralistiska information bidrar till att stärka 
det civila samhället och att trygga demokratiseringen i många utvecklingsländer. 
Den språkliga mångfalden, som inbegriper såväl vissa gemenskapsspråk som 
utvecklingsländernas egna språk, utgör en kulturell rikedom som är en del av det 
mänskliga arvet. Den kan tack vare IKT ombesörja utvecklingen av en industri för 
mångkulturellt och multimedialt innehåll som speciellt vilar på elektronisk 
utgivning. 
1.4 IKT är inte det enda redskapet som kan främja den strukturella utvecklingen. Sådan 
teknik kan fungera optimalt endast om de samhällen som utnyttjar den kan behärska 
den. Erfarenheter från utvecklingsbistånd visar att användning av ny teknik i stor 
utsträckning måste anpassas till nationella och lokala förhållanden, till den 
geografiska situationen, till det aktuella landets ekonomiska struktur eller 
grundläggande behov. ITK har dock en betydande potential som kan utnyttjas till 
nytta för utvecklingsländernas utvecklingsstrategier och konkurrensförmåga, och 
denna potential är långt ifrån optimalt utnyttjad. Syftet med detta meddelande är att 
föreslå en global strategi på detta område. 
T 
2. UTMANINGAR SOM UTVECKLINGSLÄNDERNA STÅR INFÖR 
Informationssamhällets fördelar för utvecklingsländerna beror emellertid på 
kommunikations- och informationsinfrastrukturernas nivå och den 
utvecklingskapacitet som deras ekonomiska och regelmässiga system erbjuder. 
2.1 Nivån på utvecklingsländernas telekommunikationsinfrastrukturer är 
mycket skiftande men rent allmänt är den långt ifrån industriländernas. Om man 
hänvisar till indikatorn för telefontäthet2, så har industriländerna mer än 48, 
medelinkomstländerna omkring 10, medan de minst utvecklade länderna har 
omkring 1,5 och medeltalet i världen ligger på 11,5. Denna kvantitativa skillnad 
understryks av nätens kvalitativa otillräcklighet, som påverkar samtalens kvalitet 
och tillförlitlighet, och strukturskillnader mellan stads- och landsbygdsområden. 
Telefontätheten i landsbygdsområdena är till exempel inte högre än 0,8 i 
låglöneländerna. Infrastrukturerna bemöter inte efterfrågan och ger inte möjlighet 
till tillgång till de globala kommunikationsnäten. För övrigt berövas 
telekommunikationsoperatörerna på resurser för sin verksamhet på grund av 
betalningsunderlåtenhet av offentliga administrationer i vissa fall, underlåtenhet att 
avsätta medel för betalning av internationella samtal (som dragits av från statens 
allmänna budget) och kostnadsstrukturen som övertaxerar internationella samtal och 
subventionerar lokalsamtal. Den offentliga förvaltningen är en belastning för ett 
optimalt utnyttjande av befintliga medel3. 
Dynamiska faktorer saknas dock inte. Först och främst finns det en betydande 
solvent efterfrågan vilket framgår av överfulla väntelistor och anslutningstider på 
upp till tio år, förekomsten av veritabla "svarta marknader" för telefonlinjer i vissa 
fall och slutligen de höga medellönenivåerna per linje. Detta förklarar varför många 
länder har haft en oförminskad tillväxt av telekommunikationer, till exempel mer än 
17 % per år för samtliga länder med en inkomst under USD 700 för perioden 1984-
1994. Sänkningen av teknikkostnaden och konkurrensen från de nya globala 
operatörerna som till exempel använder call-back medför en sänkning av de 
traditionella inkomsterna av internationella samtal, vilket oroar utvecklingsländerna. 
Detta leder till att de blir medvetna om de pågående förändringarna. 
2.2 För övriga informationsinfrastrukturer ger fördelningen av 
persondatorer per 100 invånare en anvisning om datagapet, med en variation mellan 
18 i höglöneländerna, 2,3 i medellöneländerna och 0,01 i låglöneländerna. Vad 
beträffar marknaden för informationsteknik står USA för 34,7 %, Europa 29,3 % 
och Japan 14,6 % medan resten av världen inte står för mer än 21,4 %. På samma 
sätt återspeglar dataöverföring och fördelningen av Internet-servrar och deras 
användare samma skillnader. Liksom tidigare saknas inte dynamiska faktorer, där 
prissänkning, utveckling av multimedietillämpningar och Internet-anslutning spelar 
en stimulerande roll. Persondatormarknaden är dynamisk och den skulle kunna följa 
Antal huvudlinjer per 100 invånare. 
3 "Grönbok om Afrika - Telekommunikationspolitik för Afrika", dokument 2-F, 2 april 1996, Kontoret 
för utveckling av telekommunikationer, UIT. 
6 
samma utveckling som televisionen, som har en stor spridning i låglöneländerna, där 
46 % av hushållen har TV. 
2.3 Enligt Världsbanken uppgår de årliga investeringar som är nödvändiga för 
utvecklingen av telekommunikationer i utvecklingsländerna under de fem närmaste 
åren till USD 60 miljarder. Finansieringarna genom offentligt internationellt stöd 
torde inte överskrida USD 2,3 miljarder och de flesta staterna kan inte finansiera 
skillnaden. Endast den privata sektorn kommer att vara i stånd att genomföra 
investeringar som motsvarar behoven. Dess åtagande är emellertid beroende av en 
stabil, förutsebar och öppen ram av lagstiftningar och bestämmelser som gör det 
möjligt att fatta rationella ekonomiska beslut. 
Åtagandena rörande marknadstillträde och nationell behandling, liksom de principer 
för reglering, som antagits av 69 länder varav många utvecklingsländer inom ramen 
för WTO/GATS-förhandlingarna om liberalisering av telekommunikationstjänsterna, 
som avslutades den 15 februari 1997, utgör en allmän ram som kan passa för 
samtliga utvecklingsländer. De berör tillsynsinstansens oberoende, grundläggande 
konkurrensregler, nätens samtrafikförmåga, krav på samhällsomfattande tjänster och 
öppenhet vid licens- och frekvenstilldelning. För att gå snabbare framåt mot 
informationssamhället borde utvecklingsländerna börja fundera på hur man ska finna 
bästa möjliga process för en utveckling av sina nationella telekommunikationssystem 
i riktning mot de principer som anges i G ATS. 
Utvecklingsländerna kommer därmed att kunna uppfylla sina åtaganden gentemot 
WTO vad gäller telekommunikationstjänster, och de länder som inte har accepterat 
sådana åtaganden kan göra det, även vad gäller principer för reglering. 
2.4 De mänskliga resurserna är avgörande för denna utveckling eftersom det 
är de som skall klara förändringarna. Det rör tekniker inom telekommunikations-
och dataindustrin, och särskilt inom programvaruområdet, där det är troligt att nya 
jobb kommer att skapas. Det innebär också personalutbildning inom 
informationsyrken som lärare och journalister, ansvariga för regelverk, förvaltning 
(marknadsföring, finansiella tjänster, handelstjänster och kvalitetskontroll) samt nya 
förmedlare som är specialister på IT-anslutning och IT-användning. För övrigt bör 
möjlighet till livslångt lärande ges. 
2.5 En dialog om de aspekter av informationssamhället som är knutna till 
utvecklingen förs inom vissa internationella organisationer som ITU, Unesco, 
Unctad, UNDP med programmet SDNP, Världsbanken med sitt initiativ InfoDev 
och OECD. 
B GEMENSKAPENS VERKSAMHET 
3. EUROPEISKA UNIONENS BIDRAG TILL FRÄMJANDE AV 
INFORMATIONSSAMHÄLLET I UTVECKLINGSLÄNDERNA 
Samarbetsåtgärderna inom telekommunikationer och informationsteknik i EU har 
gradvis stärkts under åren. Erfarenheten visar att de fyller ett växande behov som 
¥ 
har uttryckts tydligare av våra partnerländer samt att de uppvisar konkreta och 
viktiga resultat4. De nya samarbetsavtal som har undertecknats med 
utvecklingsländerna innehåller formella bestämmelser om informationssamhället 
och besläktad teknik. 
3.1 Det ekonomiska, finansiella och tekniska samarbetet har gett upphov 
till betydelsefull verksamhet i unionens olika partnerregioner5. 
I Medelhavsområdet har flera projekt genomförts, däribland stödet till förfrågningar 
i gemenskapens databaser. På Malta har Europeiska kommissionen delvis finansierat 
en upprustning av telekommunikationsnätet. Nyligen godkändes ett program på 10 
miljoner ecu för modernisering av den syriska telekommunikationsoperatören. 
I Afrika har man inriktat sig på telekommunikationer på landsbygden och 
satellitkommunikationer. Två projekt för telekommunikationstjänster på 
landsbygden har genomförts i Moçambique (13 miljoner ecu) från EUF VI och i 
Tanzania (25 miljoner ecu) från EUF VII. Dessutom här ett stort projekt för 
satellitkommunikation för civilflygsäkerhet påbörjats i Väst- och Centralafrika (38 
miljoner ecu) från EUF VI och VII. I Stillahavsområdet har projekten gjort det 
möjligt att utveckla kommunikationer mellan öarna. 
I Centralamerika håller ett stöd för modernisering av telekommunikationerna på att 
genomföras med den regionala organisationen COMTELCA med en finansiering på 
18 miljoner ecu. Andra projekt, t.ex. en studie av de mänskliga resurserna i 
Venezuela och telematiktillämpningar i Mexiko, har slutförts och AHCIET 
genomför ett program med seminarier. 
I Asien har de åtgärder som är relaterade till informationssamhället inkluderats i 
andra verksamheter. ECIP-mekanismerna för främjande av partnerskap som 
kompletterar vart och ett av de regionala programmen ALINVEST, Asia-INVEST 
och MEDINVEST har gjort det möjligt att stödja mer än tjugo 
samriskföretagsprojekt för information samt introduktion av IKT i industrin. 
3.2 Det internationella vetenskapliga samarbetet med utvecklingsländerna 
inleddes 1990 genom de kompletterande åtgärderna till ramprogrammet, och projekt 
för 27 miljoner ecu startades mellan 1990 och 1994, inbegripet verksamhet i Kina 
och Indien. Sedan 1995 ingår detta samarbete i det fjärde ramprogrammet för FoU, 
aktivitet 2, internationellt samarbete, som har gjort det möjligt att starta 25 projekt 
för 9 miljoner ecu som täcker områden som mikroelektronik, telematiktillämpningar 
(läkarvård på distans i Latinamerika, distansundervisning i Afrika och Latinamerika, 
förvaltning av naturtillgångar och språkforskning i arabländerna), förvaltning av 
naturtillgångar (särskilt tropiska regnskogar) och industriella tillämpningar 
(textilindustri i Nordafrika och verktygsmaskiner i Latinamerika). Man har börjat 
Se SEK(94) 428 "Telekommunikationer och utveckling, Europeiska unionens roll". Arbetsdokument 
från kommissionens enheter. 
Se bilagan, som visar de totala belopp som utdelats av gemenskapen (kommissionen + EIB) till 
telekommunikationsprojekt i utvecklingsländerna uppdelat på geografiskt område (Medelhavet, 
Afrika, Latinamerika och Asien. Länderna i Central- och Östeuropa är inte inräknade i dessa uppgifter 
fastän de är föremål för ett betydande samarbete med unionen). 
« 
överväga möjligheten att koppla samman europeiska forskningsnät med 
motsvarande nät i utvecklingsländerna. 
3.3 Europeiska investeringsbanken har för sin del beviljat en del av den 
finansiering som är avsedd för tredje land till initiativ inom ramen för 
Lomékonventionen och avtalen med Medelhavsländerna. Sedan 1980 har mer än 
350 miljoner ecu lånats ut till Medelhavsländerna och AVS-länderna och sedan 
1993 till de länder i Latinamerika och Asien som har slutit samarbetsavtal med 
gemenskapen. Banken har gett sitt stöd till projekt som har skapats på begäran av 
mottagarländerna och berör utvidgning eller modernisering av 
telekommunikationsnäten. Flera lån och satsningar i form av riskkapital har beviljats 
i afrikanska länder för att finansiera nät, särskilt i landsbygdsområden som Eritrea, 
Etiopien, Burkina Faso och Namibia. I Marocko har EIB beviljat ett lån på 80 
miljoner ecu för en utvidgning av de internationella förbindelserna via kabel, som 
har gjort det möjligt att skapa en förbindelse från Tetuan till Spanien och från 
Casablanca till Portugal och Frankrike. I Eritrea har 8 miljoner ecu lånats ut för att 
stärka lokalnätet och för internationella förbindelser, som ett tillägg till ett regionalt 
projekt som också berör Djibouti. En investering på 75 miljoner ecu genomfördes i 
Chile 1994 för en anknytning via digitalnät av 400 000 nya abonnenter under de två 
följande åren, vilket medförde en ökning på 23 % av den ursprungliga 
telefontätheten (omkring 12 linjer per 100 invånare). 
3.4 Medlemsstaterna har också bilaterala program inom IKT. Som exempel 
och utan anspråk på fullständighet kan nämnas att Commonwealth-sekretariatet med 
säte i London främjar organisationen av seminarier om 
telekommunikationsbestämmelser samt tekniska utbildningar. Projektet Governet 
syftar till att visa de utmaningar som åtföljer Internet-införandet i Afrika och lägger 
fram förslag till att lösa dem genom att nätansluta förvaltningsspecialister i Afrika i 
samarbete med sammanslutningen av institutionerna för förvaltningsutbildning i 
östra och södra Afrika (AMTIESA). Det spanska vetenskapliga och tekniska 
samarbetsprogrammet med länderna i Latinamerika (CYTED) har slutfört flera 
projekt inom IKT-områdena. I Frankrike kan man bland olika initiativ nämna Rio­
projektet (Réseau Intertropical d'Ordinateurs, det intertropiska datornätet) av 
Orstom, som i slutet av 80-talet anslöt centra och laboratorier i länderna i södra 
Afrika till de världsomfattande forskningsnäten. Utvidgningen av det franska nätet 
Refer till utvecklingsländerna har planerats med stöd av AUPELF/UREF som 
utvecklar ett vetenskapligt informationssystem Syfed i de fransktalande länderna. 
För övrigt har INRIA samarbete med många partner i utvecklingsländerna. Den 
italienska regeringen har tillsammans med Unesco och republiken Korea finansierat 
RINAF-projektet (Regional Informatics Network for Africa) för att skapa flera 
anslutningspunkter till informationsnäten i Afrika i samarbete med andra liknande 
initiativ i regionen, som Rio-projektet av Orstom. 
4. STIMULERING AV GEMENSKAPENS VERKSAMHET I UTVECKLINGSLÄNDERNA. 
4.1 Mot bakgrund av ovanstående kan sägas att man i gemenskapen liksom i 
mottagarländerna i viss mån har fått insikt om vilken strategisk karaktär 
integreringen av utvecklingsländerna i informationssamhället har. Detta bör 
* 
emellertid bli föremål för en strategi, som tar hänsyn till denna dimension vid 
utvärderingen av projekten och samarbetsprogrammen, för att säkerställa en 
samstämmighet av samtliga samarbetsinstrument genom att stärka deras effektivitet. 
För att genomföra dessa riktlinjer handlar det inte om att planera nya anslag, utan 
snarare om att, i samråd med partnerländerna, systematiskt införa 
informationssamhället som dimension i befintliga program, genom att eventuellt ge 
en ny inriktning åt vissa satsningar, särskilt där denna dimension kan bli till nytta. 
Ett första prioriterat mål är att främja genomförandet av en ekonomisk och 
regelmässig ram som gör det möjligt att locka fram lokalt och internationellt kapital 
för att utvecklingsländerna skall få tillgång till informations- och 
kommunikationstekniken och dess fördelar. Det andra målet är att ställa tekniken i 
utvecklingens tjänst. 
Att skapa villkoren för denna integrering innebär: 
- att skapa förutsättningar för en utveckling av informationssamhället: en 
regelram som gynnar investeringar, åtaganden gentemot WTO vad avser principer 
om reglering för grundläggande telekommunikation, standarder, 
- att främja utvecklingsländernas tillträde till informationssamhället med åtgärder 
avseende de mänskliga resurserna, tekniköverföring i synnerhet inom produktions-
och handelsverksamhet, förevisning av tillämpningar; detta innebär att de deltar i 
gemenskapens FoU-verksamhet, 
- att stödja partnerskapsfrämjande åtgärder mellan unionens privata operatörer 
och utvecklingsländerna, 
- att bidra till en förbättrad integration mellan informations- och 
kommunikationssystem i utvecklingsländer från samma region för att stimulera 
sammankoppling av deras system och utveckling av nya tjänster enligt 
gemenskapsmodell, 
- att främja dialog och samordning med internationella initiativ från 
medlemsstaternas och berörda internationella organisationers sida. 
I dessa aktiviteter kommer hänsyn att tas till partnerländernas prioriteringar. I de 
flesta fall påverkar de inte samarbetets syften, utan siktar till att tjäna dem 
effektivare mot bakgrund av varje lands specifika ekonomiska situation. Kort sagt 
handlar det inte heller om att överta utvecklingsländernas roll utan om att ge dem 
möjligheter att delta i fastställandet de globala ramarna för informationssamhället 
och att utveckla inhemska modeller för dess utnyttjande. 
4.2 Det föreslås att samarbetet organiseras runt åtta verksamhetsformer som innebär 
följande: 
• Att fortsätta med information och dialog genom att inkludera de sociala och 
samhälleliga aspekterna. Detta kan göras genom att dimensionen 
informationssamhället inbegrips i den institutionella dialog som Europeiska 
unionen upprätthåller med större delen av utvecklingsländerna. I den mån det är 
möjligt bör denna verksamhet samordnas med informationsinitiativ av 
internationella organisationer som Världsbanken (InfoDev), Unesco och 
JdO 
Internationella telekommunikationsunionen (i synnerhet Världskonferensen för 
utveckling av telekommunikationer 1998 på Malta och regionala konferenser) 
samt i förekommande fall vara ett stöd för initiativ som skulle kunna tas inom 
ramen för uppföljningen av Midrandkonferensen. I detta sammanhang är det 
nödvändigt att främja bildandet av medlingsinstanser mellan leverantörer, 
operatörer och användare (utvecklingsländers regeringar, lokala beslutsfattare, 
det civila samhället) för att undersöka hur den nya tekniken kan förbättra de 
nationella och lokala utvecklingsstrategierna. 
• Att stödja utformningen av en regelram för infrastrukturutveckling, där 
Europeiska unionen har en bred erfarenhet av gradvis liberalisering som kan tjäna 
som inspiration, självfallet med nationella nyanser. Detta inbegriper teknisk 
assistans vid uppfyllandet av utvecklingsländernas åtaganden gentemot WTO, 
liksom stöd till de länder som överväger att acceptera sådana åtaganden. 
• Att använda de finansiella instrument som förvaltas av kommissionen och 
EIB, och samtidigt beakta möjligheterna hos övriga långivare (Världsbanken och 
även BID, AUB, etc.) och låta det finansiella samarbetet åtföljas av en viss 
villkorlighet, som stöder strukturjusteringar och en gradvis anpassning av 
operatörerna. Åtgärderna bör således vara målinriktade, sikta till att åtfölja de 
gradvisa förändringarna och därmed stödja trovärdiga och kvalificerade 
operatörer som utlovar effektivitet och varaktighet. Ett särskilt intresse skulle 
kunna ägnas åt projekt av landsbygdskaraktär eller av regional betydelse. 
• En åtgärd för främjande av att det på det regionala planet antas identiska normer 
som å ena sidan säkerställer möjligheten till nätens samtrafikförmåga och 
driftskompatibilitet för tjänster och å andra sidan gör det möjligt för användarna 
att dra fördel av prissänkningar på grund av stordrift. Detta innebär också en 
stimulans till att anta strikta kvalitetsregler för komponenter och system. EU har 
utvecklat en dynamisk standardiseringspolitik som i synnerhet har lett till 
standarder som GSM, ISDN, DECT och ERMES. Utvecklingsländerna skulle 
kunna göras mer delaktiga i standardiseringsarbetet, och på så sätt skulle de 
kunna dra fördel av gemenskapens erfarenheter. Ett sådant samarbete bör 
planeras med stöd av europeiska organ som ETSI och CEN/CENELEC. 
• Pilotprojekt gör det möjligt att visa upp de konkreta fördelarna av 
tillämpningarna, testa deras tekniska genomförbarhet och mäta de ekonomiska 
effekterna och den kulturella godtagbarheten. De gör det möjligt för användarna 
att i stegvisa etapper öka såväl sin anpassning till tillämpningarna som 
kapaciteten att behärska dem. Det rekommenderas således att i de befintliga 
programmen föra in projekt som är inriktade på områden som prioriteras i 
regionala handlingsplaner. Detta bör göras i nära samråd med de projekt som 
påbörjats på det globala planet inom ramen för G7 till följd av 
Brysselkonferensen. Global Inventory Project skulle kunna tjäna som stöd för 
informationsutbytet på detta område. 
A\ 
• Beaktandet av IKT i industrin, särskilt i de sektorer där samarbete utvecklas 
med EU6. 
• Stödet för fastläggande av en utvecklingsstrategi för informationssamhället 
innebär att man sätter in erforderliga mänskliga resurser, i synnerhet genom en 
erfarenhetsöverföring i fråga om utbildning, flerspråkig tillgång till kunskap och 
utnyttjande av de nya teknikerna på området. En särskild betoning bör läggas på 
specialutbildningsåtgärder, i synnerhet regionala, avsedda för tillsynsinstanser, 
beslutsfattare, distributörer, förvaltare, högutbildade tekniker och 
informationsspridare. Lokal utbildningskapacitet bör prioriteras, särskilt vad 
gäller utbildning av tekniker samt förbättring av kapaciteten när den är 
otillräcklig. 
• EU har skrivit in informationssamhället bland de främsta inriktningarna i det 
femte ramprogrammet för FoU7. I vissa fall kan utvecklingsländerna delta i 
gemenskapsprogram inom detta område på projektbasis. Detta skall organiseras i 
enlighet med bestämmelserna om internationellt samarbete i det femte 
ramprogrammet. Förbindelserna mellan forskarnäten i Europa och i 
utvecklingsländerna skall främjas systematiskt, särskilt för att bryta isoleringen 
för utvecklingsländernas forskare och ge dem tillgång till specifik 
dokumentation. 
4.3 För att ta hänsyn till utvecklingsländernas specifika karaktär ekonomiskt, politiskt 
och kulturellt, och till deras krav, bör de planerade åtgärderna anpassas efter varje 
huvudregions särprägel och den dialog som gemenskapen för med var och en av 
dem. För varje enskilt fall bör en regional handlingsplan utarbetas och 
genomföras. 
• För Medelhavsområdet står gemenskapens samarbete inom ramen för 
Barcelonadeklarationen för ett Europa-Medelhavspartnerskap (november 1995). 
Handlingsplanen från Barcelona inbegriper informationssamhället. 
Romkonferensen om byggandet av ett Europa-Medelhavsländernas 
informationssamhälle (30-31 maj 1996) underströk vikten av en 
kommunikationsyta som står i förhållande till utbytesflödena. En handlingsplan 
som utarbetats inom ramen för Meda omfattar åtgärder av regionalt intresse och 
föreslår samverkan mellan de olika instrumenten för strukturanpassning, särskilt 
genom stöd för anpassning till förordningarna, en dialog via ett forum om 
informationssamhället, kompletterande åtgärder för omstruktureringen av 
telekommunikationer, utbildning samt sex pilotprojektsområden: hälsovård, 
elektronisk handel, turism-kulturarv, IT i industri och innovation, 
tillämpningar av rymdteknik, forsknings- och utbildningsnät. Tilläggsprojekt 
föreslås också av mottagarländerna på bilateral grund. 
6 Dokument från kommissionens enheter om industrisamarbete i länderna kring Medelhavet och Asien. 
7 KOM(97) 47 slutlig, Meddelande från Europeiska kommissionen: "Mot Femte ramprogrammet: de 
vetenskapliga och tekniska målen". 
JA-
• Lomékonventionen innehåller bestämmelser som erbjuder en ram för utveckling 
av ett kommunikations- och informationssamarbete med de 70 partnerländerna i 
Afrika, Västindien och Stilla havet. Prioriterade tillämpningar avseende 
sociala och ekonomiska tjänster bör utvecklas i förhållande till uttryckta behov. 
En referens i grönboken om EU-AVS-ländernas förbindelser8 öppnar vägen för 
en ny tillnärmning i detta avseende. På det politiska planet skulle det vara 
nödvändigt att stimulera AVS-ländernas regeringar att beakta nät- och IKT-
problematiken genom att stödja sina egna användare och om det är nödvändigt 
skapa nya instanser med ansvar att främja utvecklingen. Ett särskilt koncept bör 
övervägas för de minst utvecklade länderna. 
• Länderna i Latinamerika är knutna till Europeiska gemenskapen genom 
bilaterala avtal, genom avtal på nivån under regionnivå avseende länderna i 
Kartagenaavtalet (Anderpakten) och de centralamerikanska länderna, och genom 
ett nytt avtal med Mercosur. En regional dialog förs också med Centralamerika 
(San José) och med samtliga berörda länder inom ramen för Rio-gruppen. 
Referenser till samarbete inom informationssamhället och IKT har planerats. De 
flesta av dessa länder har redan med ett aktivt deltagande av europeiska industrier 
och operatörer omstrukturerat telekommunikationerna och utvecklat 
infrastrukturerna eller påbörjat processen. Samarbetet bör enligt principen om 
ömsesidighet gälla normer, industriaspekter, forskning och prioriterade 
tillämpningar. För att påbörja detta samarbete föreslås det att en konferens 
organiseras om samarbetet mellan Europeiska unionen och Latinamerika rörande 
informationssamhället. 
• Länderna i Asien framträder både som konsumenter och dynamiska tillverkare 
av informations- och kommunikationsutrustning. Med omkring hälften av 
världens befolkning framstår de som mycket tilldragande för de europeiska 
operatörerna, som önskar ett närmare samarbete enligt en studie som nyligen 
gjordes om samarbetsplanerna mellan EU och Syd- och Sydostasien9. På 
grundval av denna studies slutsatser skapas en första ram för samarbete med 
dessa länder. Den täcker huvudsakligen prioriterade tillämpningsområden inom 
IKT samt skapandet av ett asiatiskt "teknikfönster" som skall underlätta 
samarbetet mellan europeiska och asiatiska företag men också främja 
avregleringar och standarder. Vad beträffar Asean-länderna påbörjades ett 
program vid ASEM-toppmötet som hölls i Bangkok i april 1996. IKT kommer att 
inta en framträdande plats vid mötet "Partnerskap med Asean" som hålls i 
november 1997 i Singapore. Projekt som utnyttjar observationssatelliter har 
bidragit till att utveckla lokalt kunnande. Idag talar den stora efterfrågan från 
denna region för ett särskilt program, där det första målet skulle vara att bidra till 
partnerskap mellan företag. I Indiens och Kinas fall bör de målinriktade 
8 "Grönbok om förbindelserna mellan Europeiska unionen och AVS-länderna i början av 2000-talet", 
KOM(96) 570. 
9 "EU-Asien informations- och kommunikationstekniskt ekonomiskt samarbete", slutlig heltäckande 
rapport, augusti 1996, EG/EKO uppdrag nr 569/96 (ref. EG CC/B/EKO/2/B7-3001/95/155). 
/& 
samarbetena med industriella perspektiv fortsätta. Avslutningsvis för de fattigaste 
länderna, som exempelvis Vietnam eller Mongoliet, bör åtgärderna i första hand 
gälla grundläggande informations- och kommunikationstjänster och en 
förberedelse till deras inträde i informationssamhället. 
SLUTSATSER 
De insikts- och informationsåtgärder som har vidtagits hittills har belyst vad som 
står på spel och hur viktig utvecklingsländernas integration i informationssamhället 
är. Följande tre mål har uppnåtts, i synnerhet tack vare Midrandkonferensen: 
- Att påbörja en dialog mellan utvecklade länder och utvecklingsländer. 
- Att starta den process som bör leda till en vision om det globala 
informationssamhället som delas av de samhällssektorer som berörs av 
utvecklingen. 
- Att utarbeta gemensamma principer och samarbetsåtgärder för att stärka den 
gemensamma visionen och bemöta informationssamhällets utmaningar. 
Denna dialog har gjort det möjligt att mäta i vilken utsträckning klyftan mellan 
industriländerna och de minst utvecklade länderna hotar att vidgas under påverkan 
av de påbörjade förändringarna och detta motiverar en särskild åtgärd. I detta 
sammanhang föreslår Europeiska kommissionen, som redan har en betydande 
erfarenhet av samarbete inom de berörda teknikområdena, att dra upp en riktlinje 
som beslutsamt främjar utvecklingen av informationssamhället i 
utvecklingsländerna och att inkludera denna dimension i sin allmänna 
samarbetspolitik med dessa länder. 
De föreslagna åtgärderna använder sig av de befintliga samarbetsmekanismerna för 
att i förekommande fall tillämpa dem på dialog och information, utformande av en 
lämplig politik, utveckling av och förbindelser mellan informationsinfrastrukturer, 
utbildning av de mänskliga resurserna, spridning av användningar och utarbetande 
av innehåll. Dessa aktiviteter kommer att ingå i regionala handlingsplaner, vilket 
säkrar en sammanhängande gemenskapsinsats, samverkan med medlemsstaternas 
åtgärder och en grundval för samråd med internationella organisationer. 
Denna tillnärmning erbjuder en ram för EU och dess medlemsstater att spela en 
aktiv roll som brobyggare mellan industriländerna och utvecklingsländerna och 
bidra till att förverkliga utvecklingsländernas deltagande i det nya växande 
informationssamhället och att utforma det så att alla finner sin plats i det. 
JM 
Lista dyer förkortningar 
AVS-länder: 
AHCIET: 
ALINVEST: 
AMTIESA: 
ASEAN: 
ASEM: 
ASINVEST: 
ATM: 
AUB: 
AUPELF/UREF: 
EIB: 
BID: 
CEN/CENELEC: 
för 
CEPT: 
CIM: 
COMTELCA. Länderna i Afrika, Västindien och Stilla havsområdet som har 
undertecknat Lomékonventionen 
Associacion Hispanoamericana de Centros de Investigacion y 
empresas de Telecomunicaciones (Spansk-amerikanska 
sammanslutningen av forskningscentra och 
telekommunikationsföretag) 
Investeringsprogram för Latinamerika 
Association of Management Training Institutions of Eastern and 
Southern Africa 
Association of South East Asian Nations 
Asian-European Meeting 
Investeringsprogram för Asien 
Asynchronous Transfer Mode 
Afrikanska utvecklingsbanken 
Association des Universités Partiellement ou Entièrement de 
Langue Française - Université des Réseaux d'Expression 
Française (Sammanslutningen av delvis eller helt franskspråkiga 
universitet - de franskspråkiga nätens universitet) 
Europeiska investeringsbanken 
Banco Interamericano de Desarollo (Interamerikanska 
utvecklingsbanken) 
Centre Européen de Normalisation - Centre Européen de 
Normalisation dans le domaine de P Electricité (Europeiska 
organisationen för standardisering - Europeiska organisationen 
standardisering på elområdet) 
Conférence Européenne des Postes et Télécommunications 
(Europeiska post- och telekommunikationskonferensen) 
Computer Integrated Manufacturing (datorintegrerad tillverkning) 
Comisiön Tecnica de las Telecomunicaciones de Centroamérica 
(Centralamerikanska tekniska kommittén för 
telekommunikationer) 
x<r 
CYTED: 
teknologi 
DECT: 
ECIP: 
ETSI: 
EU: 
Flag: 
GATS: 
GSM: 
G7: 
IKT: 
INRIA: 
InfoDev: 
ISDN: 
ITU: 
NGO: 
MEDINVEST: 
MERCOSUR: 
OECD: 
ORSTOM: 
PC: 
REFER: 
RIO: 
SDNP/UNCTAD: 
UNCTAD: Ciencia y Tecnologia para El Desarrollo (Vetenskap och 
för utveckling) 
Digital European Cordless Telephone (E. Commission standard 
for digital cordless telephones) 
European Community Investment Partnership 
Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder 
Europeiska unionen 
Fiber-optic Link Around the Globe 
Allmänna tjänstehandelsavtalet 
Global System for Mobile Communications (the E. Commission 
and CEPT digital pan-european mobile telephone system) 
Grupp av de sju mest industrialiserade länderna 
Informations- och kommunikationsteknik 
Institut National de Recherche en Informatique et Automatique 
(France) (Nationella institutet för dator- och automatikforskning) 
Information for Development (World Bank) 
Tjänsteintegrerat digitalt nät 
Internationella telekommunikationsunionen 
Icke-statlig organisation 
Investeringsprogram för Medelhavsområdet 
Mercado Comun del Cono Sur (Gemensamma marknaden för 
Sydkontinenten) 
Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling 
. Organisation de la Recherche Scientifique et Technique d'Outre-
Mer (Organisationen för utomeuropeisk vetenskaplig och teknisk 
forskning) 
Persondator 
Réseau Français de la Recherche (Franska forskningsnätet) 
Réseau Intertropical d'Ordinateurs (Intertropiska datornätet) 
Sustainable Development Network Program (United Nations) 
Förenta Nationernas konferens för handel och ekonomisk 
utveckling 
Aé 
UNDP: United Nations Development Program 
Unesco: United Nations Education Science Culture Organisation 
Vsat: Very-Small-Aperture Terminal (for satellite communications) 
WWW: World Wide Web 
JÏ 
THE INFORMATION SOCIETY AND DEVELOPMENT: 
THE ROLE OF THE EUROPEAN UNION 
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION 
TO THE COUNCIL 
TO THE EUROPEAN PARLIAMENT 
TO THE ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE 
AND TO THE COMMITTEE OF THE REGIONS 
Reference annexes, complementary to the main document: 
(1) Statistics on Information and Communication Infrastructures in thé Developing 
Countries 
(2) European Commission Projects for the development of the Information Society in 
the Developing Countries 
(3) European Investment Bank loans in the sector of telecommunications 
(4) Information Society and Development Conference, Midrand 13-15 May 1996, 
Chair's Conclusion 
(5) Euromediterranean Conference on information society, Rome 30-31 May 1996, 
Conclusion of the Presidency 
(6). Reference paper on regulator)' principles negotiated in the framework of the 
General Agreement on Trade in Services (GATS) 
Jit 
Annex I: Statistics on Information and .Communication Infrastructures in the Developing Countries 
(Source: ITU, World Telecommunication Development Report, 1995) 
TKLKPIIONK: main lines and International traffic table 
à Low Income^ 
Lower Middle Inc.** 
Upper Middle Inc.** 
Higher Inc. 
World Main lines 
{Thousand) 
47204.5 
92590 
70083 
424140.7 
634 019.2 CAGR1 (%) 
84-94 
18.1 
7.9 
8.3 
3.4 
5.0 Main lines per 
100 inhab. 
1.44 
9.64 
14.12 
50.80 
11.39 CAGR (%) 
per 100 inh. 
S4-9-1 
15.9 
6.2 
6.4 
2.5 
3.3 Outgoing 
telephone traffic 
M. mi nut es 
1 880 
3 558 
4 032 
38 402 
47 872 CAGR(%) 
outgoing 
telephone trnffic 
29.1 
21 
15 
14.2 
15 Outgoing Tel. 
Traf. minute/ Inh. 
0.6 
4.2 
8.5 
46 
9.1 
1 Compound annual growth rate. It is computed by the following formula: [(Pv/po)l/n)-l, where Pv= Present value, Po= Beginning Value, n=numbcr of periods. The result is 
multiplied by 100 to obtain a percentage. 
2 GNP per Capita of US$ 675 or less. 
3 Between US$676-2 695 , «..,', • ' 
4 Between US$ 2 696 - 8 355 ••.-.• 
5 US$ K 356 or more. 
INTERNET, PCs and TELEVISION 
Low 
Income 
Lower 
Middle Inc. 
Upper 
Middle Inc. 
Higher 
Income INTERNET 
Networks 
52 
815 
921 
23 509 Hosts 
I 405 
39 851 
77 886 
1 586 125 Total 
estimated 
users 
7 728 
219 181 
428 373 
723 6SS DATA 
TRANSMIS 
SION 
Packet-
Switch6 
4.14 
35.20 
60.61 
S2I.67 PC 
Estimated 
Pcs(1994)7 
0.09 
1.00 
2.28 
17.95 TELEVISION 
Total television 
receivers 1994 
370 855 
174 967 
115 792 
499 684 TV Rec. 
per 100 
Inhab. 
11.4 
18.3 
23.9 
59.9 Total TV 
Household 
1994 
269 262 
103 084 
84 034 
277 862 Per/100, of TV 
Household 
1994 (%) 
46.4 
76.1 
81.7 
90.8 
6 Thousands of subscribers. 
7 Per 100 inhabitants. 
Annex 2: Projects financed by the European Community for the development of the Information 
Society in the Developing Countries 
1. RÅD Framework Programme Projects 
Projects launched between 1990-1994 within the III Framework Programme (.APAS) committed a 
total amount of 27.3 Mio ECU to Asian. Latin American and Mediterranean countries. The main 
projects of particular interest for developing countries for the support of S&T Research are the 
following: 
- Data Transmission System Concept for Decision Support System: a project based on the 
application cf information and communications technologies that aims at developing an Integrated 
Flood Risk Management System for Shanghai. Partners of the project were the S&T Commission 
of Shanghai Municipality and the Shanghai Bureau of Water Conservancy. (3.532.000 ECUs) 
- Computer Integrated Manufacturing: a program consisting of 4 projects in the field of Engineering 
Research and design, in cooperation with Tsinghua and Beijing Universities, and the East China 
Institute of Technology). (1.179.000 ECUs) 
-, Communication Mobile GSM: a R&DT project in the field of the new generation of mobile 
telephony technologies in China. (5.938.000 ECUs) 
- DÄB-DVB: Digital Audio Broadcasting and Digital Video Broadcasting for the definition of 
common standards in China (2.000.000 ECUs) 
- Research on the interfaces of Arab and Community languages for databases or videotex in the 
Mediterranean. (130.000 ECUs) 
- Training plan: For Latin America with AHCIET (540.000 ECUs). ,, 
- REDALC: Research networks in Latin America (140.000 ECUs). 
Two mini-programmes targeting Information Technology issues of specific importance for developing 
countries were launched by DGlll. 
- Keep-In-Touch Programme: 26 projects at a cost of 1.7 Mecu. to build IT cooperation based on 
researchers returning to their home countries from the European Union - a strategy to stabilise 
the local expertise in IT which is essential for development. 
ITDC Programme: 2S projects at a cost of 4.0 Mecu. to help build capacity in High Performance 
Computing, a domain of gen:ral importance for industry, for infrastructure and for natural 
resource planning as well as satellite data exploitation. 
In the 1995 Call for Proposals, within the IV Framework Program (INCO-DC). the Commission, 
DGlll launched 12 projects and DGXIII launched 7 projects: 
. - ARAMED: Extension and integration of Arabic lingware component in a unification based MT 
System for the field of medical terminolog> and classification (130.000 ECUs) 
- GAIA: A Multimedia tool for natural resources management and environmental education 
(700.000 ECUs). ~ :-: 
- TELESUN: A World Wide Multimedia Tcleteaching System for Universities (600.000 ECUs). 
- AREF: Arabic English French Software Localisation Tool (350.000 ECUs). 
- DAWRON': Design of advanced wavelength-routed optical networks (597.000 ECUs). 
- ELCANO: European and Latin American countries associated for a networked database of 
outstanding guidelines in unusual clinical cases (465.000 ECUs). 
- African Telecom: African Telecommunication Research (211.000 ECUs). 
- Micropower sources: Micro-batten technologies - (500.000 ECUs). 
- Porous Tech Sensors: Integrated porous silicon based sensor technology - (32).000 ECUs). 
- 1TUBR.: Implantable telemetry for physiological data acquisition -( 350.000 ECUs). 
- P ARAL IN: High Performance Computing applied to energy efficiency in mining and electrical 
power industry - (630.000 ECUs). 
- Peace by HPC: High Performance Computing and networking for joint research in medicine and 
hi-tech design -(350.000 ECUs). 
- HIPSIA: High Performance Computing applied to manufacturing technology - (220.000 ECUs). 
- H?C Finance: High Performance Computing applied to financial and economic planning (500.000 
ECUs). 
- QCIME: Quality control management software tools (299.000 ECUs). 
#1 
- Iberstandard: Maintainable database for industrial standards in Information Svstems development 
(135.000 ECUs). 
- SCM+: Extended agri-enterprise - (100.000 ECUs). 
- DASEC: EDI for Chinese public administration and government - (300.000 ECUs). 
- I3ERCHIP: CAD and ASIC design and fabrication network - (300.000 ECUs). 
An additional initiative financed by DG XIII was a Workshop on: Information Society in the Euro-
Mediterranean context (104.000 ECUs). 
For the second call for proposals (1996) under INCO-DC. the following list of projects to be financed 
by the Commission has been established: 21 to be financed by DGlll and 9 to be financed by DGXIII. 
• Information Society 
- ARGONAUTA. for the development of a network application in the sector of health care and 
continuous medical education in remote regions of Argentina and Chile. (1.000.000 ECUs) 
- MUBOSIC, will allow to develop new a communication tool to use of Digital Audio Broadcasting 
(DAB) multimedia services to fixed and mobile DAB users in China with a great ad vantage, for 
rural areas. (S49.000 ECUs) ': 
-" HARMONY, will earn.- out fundamental research in the field of psycho-pedagogy applied to social 
insertion for the disabled and those socially excluded people. (5S0.OOO ECUs) 
- TEBALA, for the promotion of tele-working initiatives and to develop a network and links 
between Latin America and Europe. (253.000 ECUs) 
- TISMAC. will promote fundamental applied research in the field of transport. (655.000 ECUs) 
- MEDEDI: Arabic language EDt and Internet technologies (425.000 ECUs). 
- MEDINA: Information networks for the Arab world (4S9.000 ECUs). 
- Internet in Asia: Social usage of internet in Asia (150.000 ECUs). 
- MEDISAT: Mediterranean S&T information network (300.000 ECUs). 
• Advanced Telecommunications Technologies 
- USEE SM, will allow the upgrading of Science and Engineering education in Southern 
Mediterranean universities using the Telematics technologies. (309.000 ECUs) 
- TRINET, for the development of data communications network appropriate for use in remote areas 
of DCs using Low Earth Orbit Satellite technology. (500.000 ECUs) 
» Linguistics Engineering 
- DIINAR-M3C. for the research activities to create a multilingual lexical database for the benefit 
of both Arabic and European parties. (430.000 ECUs) 
- IDOL, for the development of a computer assisted translation tools for users of less favoured 
languages. (511.000 ECUs) 
• Suftn-ure Technologies: 
- MAGICTOURNET: Multimedia and GIS applied to regional tourism (400.000 ECUs). f: ' 
- SIMES: Multimedia systems for sub-saharan environment (450.000 ECUs). 
- SQUAD: Software quality (275.000 ECUs). 
- PROSME: Quality management for SMEs (400.000 ECUs). 
- ESIMEAU: IT in water resource management (700.000 ECUs). 
- AMOVIP: Advanced modelling of visual information processing (400.000 ECUs). 
• Computer Integrated Manufacturing: 
- CARJBCAD: Internet based Computer Aided Design (350.000 ECUs). 
- MTOM3D: IT design tools hr the textile industry (450.000 ECUs). 
- TEXCOM TOOLS- Tools for communications in the textile industry (450.000 ECUs). 
- EIAM-IPE: Systems ^or management of intelligent actuators in industry' (100.000 ECUs). 
- PROQUS: Model based industrial quality control (2S0.000 ECUs). 
- TAUTEM: Integration in Manufacturing and technology transfer (350.000 ECUs). 
• Keep /// Touch 
5 actions will be supported in domains related to micro-electronics. IT in manufacturing, software 
engineering and multimedia technologies (350.000 ECUs). 
In addition a new call for proposals has been issued for information technologies in the mediterranean 
area. 
set 
2. . The main protects implemented or under implementation conccrnhrj different areas of 
application (financed hv ALAMED and ACP funds) 
• In the telecom infrastructure area 
- Improvement of national telecom network in Ivory Coast. Sierra Leone, Senegal, Ethiopia, Sudan, 
Kenya. Zimbabwe. Fiji, Benin. Congo. Kiribati. Mozambique, Niger 
- Improvement of regional satellite telecommunications in the Pacific 
- Improvement of regional satellite telecommunications in Western Africa as a participation to the 
ITU/PANAFTEL project 
- Improvement of a regional air navigation telecom in the Indian Ocean and in the Pacific. 
- Regional programme for improvement of the telecommunications in the Central american 
Countries 
- Studies on regional satelite communications in the Andean Pact 
- Programme of rehabilitation of Syrian Telecommunications 
• In the Trun sport area 
- Telecom Network for civil aviation control and safety linking all international airports of the-pulf 
of Guinea countries via the Intelsat satellite. •-
-" Improvement of a regional air navigation telecom in the Indian Ocean and in the Pacific. 
• In the trade area 
- Automated System for Customs (ASVCUDA) in several countries in Africa. Indian Ocean and the 
Caribbean as part of an UNCTAD programme 
- Advanced Cargo Information System (AGS) on some of the main transport mode in east African 
countries 
- Regional Telematics Network Services (RTNS) for the Horn of Africa Countries * 
- Information and Communication Systems In the framework of a trade exchange projects in the 
Caribbean region 
- Computerised system for external trade statistics in the Indian Ocean countries. 
• In the environment, natural resources, forestry, fisheries areas 
- Early warning crop forecasting and environment surveillance system for the Horn of Africa using 
satellites data 
- Information system and support to decision making for a permanent and global management of 
coastal zones of the Indian Ocean countries 
- Hurricane early warning and tracking system in the south pacific region, in the Meteorological 
Organisations (WMO) programmes 
- Participation to the elaboration of two data bases : Fishbase and Reefbase 
- Large scale dissemination of Fishbase to all ACP countries concerned including support for 
research environment in the context of ACP-EU Fisheries Research Initiative 
" - Lake Victoria Fisheries Research programme with management of related databases 
- Installation of 14 terminals to improve the telecommunications through the PEACESAT network . 
between the Forum Fisheries Agency (FFA) in the Pacific with its member states. -\ 
• In Educational and cultural ureas 
- integrated library automatization system for the public library of Curaçao 
The main projects for which no financintl decision has been taken vet (under appraisal or 
for possible consideration) are the follow in1^: 
- Installation of ground facilities for a global navigation satellite system in Africa and in the Indian 
Ocean region to expand to these regions the European Geostationery Navigation Overlay Service 
(EGNOS) to be deployed in the EU. 
- Regional fisheries Information and Analysis System (FIAS) for West African countries to link up 
otherwise incompatible and isolated data bases covering different disciplines 
- Participation to the FAO project of the Land Cover Map and Database of Africa (AFRICOVER) 
based on satellite remote sensing 
- Installation of Trade Points in West Africa. East and Southern Africa countries and in Mauritius 
as a participation to the UNCTAD Trade Efficiency Initiative 
- Implementation of monitoring, control and surveillance of fishing activities (MCS) witf* the 
SADC Countries 
£2> 
INFORMATION SOCIETY AND 
DEVELOPMENT CONFERENCE 
13-15 May 1996 
Gallagher Estate 
Afidrand, South Africa 
CHAIR'S CONCLUSIONS 
INTRODUCTION 
The world is in the throes of a new and highly potent revolution. This revolution will forever changé" the way 
WÎ live, work, play, organise our societies and ultimately define ourselves. Unlike previous technological 
revolutions which were focused oo energy and maner, this fundamental change involves our understanding 
of time, space, distance and knowledge. This revolution is leading to the creation of the Global Information 
Society (GIS). • 
BACKGROUND 
In February 1995, Ministers from the Group of Seven Highly Industrialised Nations (G-7) and Members of 
the European Commission (EC) met in Brussels at the G-7 Ministerial Conference on the Information 
Society. This Conference re-emphasised the need for all countries, including developing countries and 
countries in transition, to be integrated in the GIS. 
However, the challenges of integrating the less industrialised countries of the world into the GIS are 
tremendous. As South African Executive Deputy President Thabo Mbeki argued in his keynote address to 
the G-7 Information Society Conference, '"there are more telephone lines in Manhattan than in all ofsub-
Saharan Africa,'* and that "half of humanity has never made a telephone call." Mbeki challenged the-G-7 and 
the EC to convene a follow-up conference bringing together a cross-section of the developing world with the 
G-7 and the EU to exchange views on such questions as strategy, finance and international coordination in 
corifrondng the global information and communication challenge. He offered South Africa as host for such 
an initiative. The Information Society and Development (IS AD) Conference is the result of that challenge. 
The IS.AD Conference, held in Midrand. South Africa under the auspices of South African Executive Deputy-
President Thabo Mbeki, included representatives from 40 countries and 18 international organisations. 
Delegations consisted of government ministers and senior officials, CEOs and other private sector 
participants, and civil society representatives. This historic conference accomplished its three primary* 
objectives of: 
• Launching a dialogue between the developed and developing worlds and within the 
developing world on the emerging Global Lnfcrmaùon Society, 
Initiating the process to define a shared vision f:r the Global Information Society between, 
the relevant societal sectors in the developed zrA developing countries; 
Working towards '"Common Principles" and "Collaborative Actions*' to strengthen our 
shared vision and meet the challenges of the Côba! Information Society. 
%M 
Is FORM ir.o v SOCIETY ASD DEI ZLOP ME>T COSFEHESCE: CH.HR S CO \CLI S;O\ S 
USING THE POTENTIAL OF THE INFORMATION SOCIETY TO 
MEET THE NEEDS OF THE DEVELOPING WORLD 
Trie Present Reality 
While we speak of a "global" information societv, Lhe present reality is daunting The technology gap 
between the less developed and industrialised countries of the world is widening. This situation must be 
addressed by Lhe world community if we are to build a truly Global Information Society. In respect to the 
present reality, we acknowledge the following: 
• Information and Communication Technologies and Sen ices have Lhe potential 1*0 offer a 
significant contribution towards the promotion of sustainable grov\th in all countries: 
. •. There currendy exists a huge gap between the highly-industrialised countries." and Lhe 
less-indus trial i sed countries in terms of information infrastructure. 
• Through developing an information infrastructure and effectively utilising information and 
communications technologies and services, developing countries can narrow the current gap 
in economic and social development and prevent it from widening; 
• There are tremendous and div erse needs in die developing world which often differ from Lhe 
needs of the more industrialised"countries: and. 
• Developing countries must assess their own requirements and strategies for entry into the 
Global Information Society based on their specific realities. 
Mobilising the Reauired Investments 
ss 
tor. 'There is clearly an unsatisfactory level of investment in information infrastructure development in the le 
industrialised countries. Being able to mobilise the necessary investment, particularly from the private sectc.. 
is of paramount importance to the developing countries. Of equal importance, is being able to develop 
networks which enable the whole of their populations to gain access to the global information infrastructure 
and participate in the GIS at affordable prices. In respect to mobilising Lhe required investments for 
information infrastructure development, we acknowledge Lhe following: 
• There is currently an insufncient investment in developing information infrastructures in Lhe 
less indusLrialised countries; 
• There is an extensive demand for information and communications technologies and 
services in Lhe developing world; and. 
• To create a truly Global Information Society, we must mobilise appropriate investment. 
Employment. Labour Market and Work 
The new techr.o-economic paradigm of the global economy is increasingly driven by knowledge-intensive 
sectors which utilise information and communications technologies. These economic sectors could form the 
basis of entirely new multi-media industries, products and services which could contribute to attracting 
investment and creating emploient within national economies Ln respect to emplovmer.t, labour market 
and work i". the GIS, we acknowledge Lhe following: 
• A new knowledge intensive global economy is emerging: 
• The new global economy can stimulate new industries and emplovment opportunities. 
• We must attempt to minimise the risk and erhir.ee the opporrunities for Labour; and. 
Access to training and lifelong learning must be promoted. 
ISFCRMATIOSSOCIETÏ ASD DEI EL0PMESTCOSFZRESŒ: CH.-UR S COSCLVSiOSS 
Using the Potentiel of Information Technologies 
Meeting basic needs, developing human resources, growing the economy, creating a culture of effective 
delivery of public services, promoting a participatory democracy and conveying different cultures and ideas 
are challenges jointly faced by all countries in Lhe world. New information and communication technologies, 
increasingly affordable as thei- costs continue to fail, could help developing nations "leapfrog" entire stages 
of development in setting up their own information infrastructures and applications. In respect to using the 
potential of information technologies, we acknowledge Lhe following: 
• Information technologies have tremendous potential to: meet basic needs, develop human 
resources, grow economies facilitate new competitive advantages, improve the efficiency 
of government management and the delivery of public services, promoting participatory 
democracy as well as cultural and linguistic diversity in each country; 
•, m To achieve these benefits, the particular environment in each nation must be considered to 
promote the optimal mix of technologies in deploying the information infrastructure; and, 
• These new information and communication technologies will help developing nations 
"leapfrog*" enti-e stages of development. 
Key opportunities exist in Lhe following areas: ' 
• Enhanced capacity for une development of human resources, skills and competencies; 
• Improved debt management within each country; 
• Improved effectiveness, efficiency and productivity in the workplace; 
• Greater decision-making capability through timely access to information; 
• Efficient delivery of public services through improved mechanisms and greater customer 
responsiveness; 
• Increased access to public information: 
•- • More efficient interface between the public and private sectors, 
Economic growth and development Lhrough electronic trade, investment and commerce, 
particularly for Small, Medium and Micro Enterprises (SMMEs); 
• _, Decrease in the need for migration to urban areas, 
• • Health care improvement; 
• Better management of natural resources and Lhe environment, and, 
• Early-warning systems for weather and other environmental phenomena. -. 
Mobilising Investment Tnrough Appropriate Regulator: Condirions 
The establishment of an advanced information and communications infrastructure requires a favourable 
investment climate. In many countries, achieving such an environment might necessitate changes in the 
regulatory framework and economic restructuring aimed at a more liberalised telecommunications sector 
which could provide more choice, higher quality and better access. In attracting direct investment, national 
regulatory policy objectives need to be transparent, and consistently applied In respect to mobilising 
investment through appropriate regulatory conditions, we acknowledge the following: 
In order to mobilise and attract investment, developing countries must create a climate 
conducive to investment: 
This necessitates an adaptable regulatory framework based upon competition and aiming 
a: the provision of more choice, higher quality and better access; 
• The process should take unto account the particular realities Ln C2:b. country ; and. 
Lr. esiment in indigenous content creation should be encouraged 
ISFORMATÎÔS SOCIETYASD Dn ELOP.UE.\T COSFERESCE: CH.-UR 'S Coscus:o\s 
People s Involvement: Social and Societal Aspects 
The information society has the potential to enhance the quality of life of all participants. However, the scale 
and pace of improvements in social welfare and economic development will depend heavily on the universal 
enabling env^onrrient. The social and societal benefits of the information infrastructure will be optimised 
by an approach which aims at the highest possible levels of participation. The alternative would lead to the 
emergence of two "information-classes" of citizens. In Lhe developing world, the risk of creating a two-tiered 
society, where only oce group of Lhe population has access to new networks, services, and equipment, is even 
greater than in Lhe developed countries. In respect to social and societal aspects of the GIS, we acknowledge 
the following 
=• , The Information Society must enhance the quality of life for all participants an"d avoid 
developing a two-tiered society; 
• Life-long Education is a major key to enable full and active participation by all citizens in 
Lhe GIS; and. 
Indigenous content creation should address the cultural and linguistic requirement* of each 
society. 
CREATING THE GLOBAL INFORMATION SOCIETY 
Shared Vision of Human Enrichment 
The potential rewards of working together towards a GIS are enticing and include: a better balance in 
economic and social progress between nations, growth of the global economy; the capacity to solve common 
societal problems, enhancing the progress of democratic values, and sharing as well as augmenting cultural 
creativity, traditions and identities. On this shared vision of human enrichment, we acknowledge the 
following: 
• — A consensus is emerging about the importance of global information societv;". 
• No single model is universal: and, 
• A globally cooperative approach is required. 
Launching a Dialogue Between the Developed and Developing World 
Like all societies, the GIS needs to be built on a set of common norms, on tolerance, on respect of diversity 
and on habits of collaboration and combined effort. Easing its burh, like dealing with all major "shirts", 
means overcoming uncertainties and a break in continuity. While it is bringing our world closer together, 
existing differences in social and economic development are becoming more apparent and the difficulties they 
create are worsening. In respect to launching a dialogue between the developed and developing world, we 
acknowledge Lhe following. 
Building Lhe GIS requires common guidelines, tolerance, respect for diversity and 
collaborative actions; and, 
Distinct national visions should converge into a shared global vision. 
2# 
ISF)RM.*770S'SOClETx ASD DEI ZLOPMEST COSFERESCE: CU.MR S COSCLVSIOSS 
Common Principles and Collaborative Actions 
The developing and developed worlds should agree on the principles for cooperation in Lhe GIS. Close 
collabomtion at the highest level will ensure the efficient introduction and development of a truly "Global" 
information society and prevent the marginalisation of some countries from this inevitable revolution. 
Like all societies, the Global Information Society needs to be built on a set of principles, on respect of 
diversity and on collaboration. 
Following the principles endorsed by the Brussels conference, which are 
• -promoting dvnamic competition 
• . encouraging private investment 
• defining an adaptable regulatory framework 
• providing open access to networks 
while 
• ensuring universal provision of and âccess'to services 
• promoting equality of opportunity to the citizen 
• promoting diversity of content, including cultural and Linguistic diversity 
• recognising the necessity of worldwide co-operation with particular attention to less developed 
countries 
and taking into account the key policy issues identified at the ISAD conference, which are 
"" universal service 
clear regulatory framework 
sustainable socio-economic development 
employment creation 
* global co-operation and competitiveness 
diversity of applications and content 
diversity of language and culture •;:. 
co-operation in technology 
private investment and competition 
protection of intellectual property rights 
privacy and data security 
narrowing the infrastructure gap 
co-operation in research and technological development 
Lhe ISAD participants are therefore resolved" to continuing Lhe dialogue and taking appropriate action on these 
principes and policy issues. 
Fu.iherrr.ore we are committed to: 
• Fostering partnerships between the public and private sectors: 
• Continue or begin a process of national information societv- planning in each of our countries which 
is ukimateiv m concert with the development of a Global information Society. 
9& 
tsFORMATio'sSOCIETYASDDEVELOPMENT COSFERESCE: CH.AJR'SCoscusioss 
• Encourage further discussions towards identifying and implementing Globe! Information Societv 
Projects in conjunction with non-governmental organisations and international organisations; 
• Share information on best practices of development programmes and usage of information and 
communication technologies; 
• Call upon international organisations tö re-assess and refocus their development tools to give active 
follow-up to the principles and policies identified at this conference; and 
• Fully utilise various policies and private and public financial instruments available for the 
development of the Global Information Society _ -#> 
Participants welcomed the contribution of representatives of civil society .and business leaders, in the 
proceedings-of the Conference. They re-emphasised the need of public and private sector co-operafion and 
partnership'in achieving common goals. 
These ISAD conclusions are informed by a commiunent to ensure Lhat the development of the Global 
Information Society benefits all humanity. , 
2$ 
CONFERENCE Oh' ROME 
ON TUE EURO-MEDITERRANEAN COOPERATION IN THE El ELD OE THE 
INFORMATION SOCIETY 
CONCLUSION OF TOE PRESIDENCY 
Introduction 
The Euro-Mediterranean Conference of the 27-28 November in Barcelona has set itself 
the objective of creating a true partnership Euro-Mediterranean. With regards to the 
economic and financial sectors, the Conference stressed the importance of the role of 
science and technology in the social and economic development of the concerned 
countries, as well as the necessity to modernise the telecommunications infrastructûrevand 
to optimise the use ofinformation Technologies. 
In this: context, the Rome Conference underlined the importance of ä harmonious 
transition towards the Information Society in the Mediterranean region and the utility to 
define national priorities and strategies in such a way as to create a favourable 
environment for such an evolution. It further implies a sustained effort in order to 
reinforce the co-operation between the European Union and its Mediterranean partners 
and especially in the three following sectors: 
- adaptation and development of telecommunications infrastructures and services 
- research and development 
- human resources y 
that are closely linked and constitute the major elements of a Euro-Mediterranean 
partnership firmly turned towards the future. 
To this effect the Présidence requested the Commission to set up in the context of the 
recommandations adopted by the Barcelona Conference the concrete means necessary for 
the implementation of the projects related to the Information Society and of regional 
interest. 
I Promoting the interconnection and development of communications and 
trans-Mcditcrrancan information networks for economic co-operation 
The Presidency noted that the participants welcomed the results of the workshop on the 
regulatory framework and the development of communications networks for economic 
co-operation that was held in Palermo on the 6/7th May 1996 whose conclusions arc 
annexed hereto 
In order to facilitate lite iitteiconneclion and inleiopenibilily of the le; résiliai and satellite 
telecommunications networks between the I'll and Medilei lanean countries, and 
contribute to lhe selline. up o! inliasirucluies facilitating lhe économie <md cultural 
exchanu.es. lhe desit ability v\a\ siessed of maiiianiine. a constat»! and open dialogue 
between the l-'uiopean Union i:\\^\ the iVledileiKinean Couuities on lhe teu,ulaioiy 
fiamcwo: k lo; ideeoiunrimcaii;»;».'.. as well ;r. lhe need, loi lite standardisation which are 
lojmied it; oidvi to av.'ne lhe •:.'•• •. »; >•.-i ; • ! > Î ! s I y •. »! i-;\M>:i.> 
This dialogue will have to be suppoited by conereie co-operation initiatives, whicli \*vil| 
include -in particular- the promotion of lhe development of human (essoinees through 
appropriate training initiatives 
The need was also mentioned of having a harmonisée! regulator)' framework that plan for 
the progressive introduction of free market principles in the EU and Mediterranean 
telecommunication sector in order to promote investments. In this respect, it would be 
advisable to encourage competition in order to improve the quality of services, reduce 
costs and widen the range of supplies. 
The validity of the principle of separation of functions, in the respect of each country's 
unique characteristics, between the regulatory authorities and the telecommunications 
operators, was generally recognised. It was further recognised that the commitment of the 
regulatory authorities must above all focus on the general objectives of national 
telecommunications policy, and at the same time guarantee a universal service .at an 
affordable price and conforms to the recognised rules. 
The Presidency noted with interest the co-operation initiatives identified in Palermo, and 
asks to the Commission to study the possibility of carrying out the development projects 
put forward in that forum within the framework of existing budjetay ressources, and 
according to appropriate procedures. 
In particular, the Commission intends to organise potentional meetings between 
telecommunications regulatory Authorities of Euro-Mediterranean partners, in order to 
promote a coordinated regulatory framework. 
In addition the Commission will promote the organization of Fora of euro-mediterranean 
operators in order to obtain a concrete cooperation among economic operators and to 
allow the integration of netwoks infrastructures. Firstly it has been proposed to organise 
a workshop on applications of satellites in the Euro-mediterranean region before .the end 
of 1996. 
Moreover the Commission will encourage the regional training projects destinâtes to 
euro-mediterranean regulatory Authorities and operators. Furthermore it has been 
suggested to install a network of institutions of economic telecommunication studies of 
euro-mediterranean partners within an Observatory for the communication development 
in the region. 
On its pan the Commission has asked for the support of the euro-mediterranean partners 
lor the realization of a study launched m connection with the World Bank and I.T.U. on 
the situation of telecommunications in the Mediterranean arid the modalities o! 
development cooperation in lite sector 
1<* 
(I To put research and technological development at lhe service of (he 
Information Society and social and economic development 
The Conference participants have favourably acknowledged the result* obtained during 
the Sophia-Antipo'is workshop of the 1-2 nd April 1996 which arc reported-in the annex 
to the present document 
On those bases, the importance of maintaining a constant, open and sustained dialogue 
through concrete initiatives between the Euro-Mediterranean partners has been 
underlined. To this effect, the Follow Up Committee for the research issue of the 
Barcelona dialogue, which met in Capri in Mai 1996, could constitute an appropriate 
framework 
The Présidence has noted with satisfaction that the delegations expressed the wish of 
launching co-operation actions, as soon as possible, covering the whole of the concerned 
fields ranging from basic research to demonstration projects bearing in mind the speeffic 
needs in the fields of training, awareness building for the users and the reinforcement of 
The research capacity and technological support. 
To this end, the available means of the Fourth Framework Programme that are likely to 
interest the Mediterranean region, would see their impact reinforced by a fast and mass 
commitment without questioning the established balances. * 
It appeared desirable that clear and efficient mechanisms be established in order to support 
the activities at the hart of the Euro-Mediterranean partnership according to the Barcelona 
Declaration and in coordination with the tools of the Framework Programme. 
Furthermore, it has been agreed to encourage a bilateral resource mobilisation of the 
European Ur.ion's Member States in the neighbouring sectors. 
Finally, a ceratain number of proposals seemed to be particularly importa".:: 
-.establishing links between Information Society application projects set up in the 
European Union, and similar projects in Mediterranean partners; 
- promote the constitution of a high capacity Euro-Mediterranean data: 
transmission backbone using submarine cable infrastructures and existing or future" 
satellites. The World Wide Web (WWW), reinforced by a satellite infrastructure, 
would provide the perfect common tool for the development of "thematic 
communities" and for the realisation of "pilot projects" identified by the Follow Up 
Committee for the research issue of the Barcelona dialogue. Ali these activities 
could be the object of a Euro-Mediterranean technological co-operation initiative. 
To '.:.'.< effect a preparatory workshop will be organised by lhe end of the current 
- » > : i ' : : > .;::•.: lhe lievelopiiien; t>i'«oi.v.:iii.: aeiiviue> o!'iesc;tiv."he;*- :uid those, in 
ch.i.'ue u!'ieeli!i:'h»e.ic;il development in ihen countries of origin '.^peci.'tlly through 
"kee;: m i< M-.'h" aeiums 
['.: ii. .-.:•. >:e. i'e p.i; l ieipanis look ii-«:v »>! 'lhe Cnufeiem.v of p' :::• h i>! t i:»!s which 
I!!.I . 
!>€_ 
Ill To put new technologies at the sci*vicc of (he development of human rcsoui^c's 
aucf encourage, through training actions, (he establishment of the Information 
Society 
The participants of the Conference have favourably acknowledged the conclusions of the 
Brussels' workshop on education and training (which report is annexed to this document), 
which was held on 2/3rd of May 1996. Moreover, it was maintained that from now on, 
developing strategies will have to be increasingly based on advanced communications and 
information networks and on educational and professional training systems which foster 
lifelong learning, mobility and reconversion. 
Education and training play a fundamental role in those changes brought about by 
innovation technologies which concern both individuals and the economic dynamic. 
Information Society tools contribute to the establishment of new and promising 
educational oppoaunities, thus providing everyone with complementary and more 
efficient.means to widen their own knowledge and introducing a potential factor of equal 
oppoaunities. Moreover, they would increase access to information and make it available 
for the greatest number of citizens. 
In this sense it has been reaffirmed the need for strengthening the links between tUe 
European Union and its Mediterranean partners as far as training, and more generally 
cultural and societal aspects are concerned, in order to integrate them in a long-term co­
operation context. It would be advisable to deepen the mutual rethinking of diffusion 
methods and training experiences at a Mediterranean level on the use of Information 
Society tools as well as on the educational techniques which are more appropriate in 
relations to new technologies. 
More specifically, the Italian Presidency noted the interest expressed by the participants 
to: 
- promote co-operational pilote projects in order to give the students, since the primary 
level of education, the basic knowledge for understanding the new technologies and using 
them in their life in a critical and responsible way. 
- intensify the exchange of experience on educational and training projects which involve 
the use of communication and information technologies, in the fields of primary, 
secondary and university education, initial and continued professional training, adults and 
teacher training. In this perspective, it would be desirable to foresee the creation of a 
Euro-Mediterranean network for the identification of potential partners and for the 
exchange of information. This network might be built on the already existing poles of 
competence. 
- foster initial v.uj continued trainee in the field, of telecommunications and access to 
electronic mformatun neiwo:ks. 
- eustne ll'.iti cn-opeta'.ion. llnox:;» costtne. mili.iiive.s. will have ah the r.ecc^arv synergy 
lo implement Medilei innean a..::"i:> k'.'.ed "it le.ichme. an! d>:an: Laming Thus 
icpie>en:::;u a valid p^mt oî leleien-.e loi lhe ilevelupinenl ol j'>::u a.cimiu I he>e actions 
niii'.h'- be ft.-lode»! in lite fiimAiv,; :••; lancan parin-.-iship. 
33 
- give special support to the pilot projects which, in the context of existing programmes, 
involve -pulling the application ofinformation technologies at the service of education and 
training (including on-line networks, optical fibres, television channel.;, aho the satellite 
ones, distance learning infrastructures). One of the objectives will be to identify, without 
ignoring either consistency with the existing ones or cultural mediatior. requirements, 
cheap and feasible optimal models for education and distant training 
- favourably foster projects concerning the building of awareness and the training of 
teachers and training staff. Indeed, these actions would have the advantage of familiarising 
the users with new technologies and thus allow them to fully integrate the future evolution 
and play an active part in it. 
^ 
Annexé : Regulatory framework of the General Agreement on Trade in Service/ 
(GATS) 
The Negotiations on basic telecommunications services, held in the GATS framework 
under the auspices of the World Trade Organisation (WTO) in Geneva, started in April 
1994, shortly after the end of the Umguay Round. Governments worked to set aside 
national differences on how basic telecommunications might be defined domestically. They 
negotiated on all public and private telecommunications services (local, domestic long­
distance and international) Sea-ices covered by this Agreement include voice telephone, 
data transmission, telex, telegraph, facsimile, private leased circuit services (i.e. the sale or 
lease of transmission capacity), provided on a facilities-basis or by resale, and through_any 
means of technology (e.g. cable, wireless and satellites). 
Negotiations concluded successfully on February 15, 1997. As a result, 69 governments 
undertook legally binding commitments on access to /and national treatment on 
their respective telecommunications services' markets. Commitments, undertaken 
reflect various degrees of liberalisation and development of the sector in the different 
countries, in accordance with the GATS principle of progressive liberalisation. Tfie 
commitments are inscribed in so-called."offers" (Schedules of Specific Commitments on 
Basic Telecommunications). Out of the 55 offers (counting the European Community as 
one), 35 pertain to developing countries. Together the offers account for well over 90% 
of world revenues from telecommunications services. 
The most important result of the Agreement is that the telecommunications services' 
sector is now fully embedded in the WTO multilateral trading system, namely that: 
1. The GATS general obligations and disciplines will apply to it from the date of entry 
into force of the Agreement (1.1.1998) 
• Most-faroured-nntion (MFN) treatment: Each WTO Member shall accord to 
telecommunications services and seivice suppliers of any other Member treatment no 
less favourable than that it grants to telecom services and service suppliers of any other 
country (i.e. non-discrimination between countries), 
Members wishing to maintain measures inconsistent with the most-favoured-nation 
obligation had the one-off possibility, before the conclusion of the Agreement, to table 
a MFN-exemption. Very few countries have chosen to do so, and the scope of their 
exemptions remains limited.21 
• Transparency (publication / public availability of all relevant information), 
• Domestic regulation: In each telecom services' sector for which a country has 
undoiiaken market access commitments, i: mus: ensure that all its measures which 
:i The or.!> pcimi:::;! excédions to l'a: MFN principle are. ! : economic integration agreements (such as 
i'.\: EC. NAFTA, ei; ) provided i!:c> cover sabstamia!'.;. a!! services sectors; and 2) a-.an'.agcs conferred 
te- adjacent coamncs in order to faci!::a;e t!.c cvchangc of services limited lo eontiguc.s frontier zones. 
affect trade in such services are administered in a non-discriminatory, objective and 
transparent manner. E.g., licensing requirements and technical standards must ^be 
based on objective and transparent criteria, and cannot act as a disguised market access 
barrier -- unless otherwise specified in the country's offer, 
• Disciplines for monopolies and exclusive service suppliers: Earn Member shall 
ensure that any monopoly or exclusive supplier in its territory does not act in a manner 
inconsistent with that Member's MFN obligation and market access commitments. In 
addition, where the monopoly or exclusive supplier competes -- either directly or 
through an affiliated company -- in the supply of a service which is outside the scope of 
its monopoly or exclusive rights and is part of that Member's market access 
commitments, the monopoly or exclusive supplier is not allowed to abuse its monopoly 
or exclusive right position, 
• Disciplines concerning business practices: Each Member shall, at the request of.any 
other Member, enter into consultations with a view to eliminate business practices-:of 
its service suppliers in case such practices restrain competition and thereby trade_ in 
services 
The above-described GATS general obligations and disciplines will apply to 
telecommunications services for all four modes of supply -- within the limits of each 
country's commitments. Of particular importance in this respect are the cross-border 
supply and the supply through establishment of a commercial presence (foreign 
investment) 
2. The GATS 'Annex on Telecommunications' (entered into force already at the end 
of the Uruguay Round) which provides for: 
• Transparency: Each Member shall ensure that relevant information on conditions 
affecting access to and use of public telecommunications transport networks and 
services is publicly available, including- tariffs, specifications of technical interfaces, 
information on bodies responsible for the preparation and adoption of standards, etc, 
• Access to and use of public telecommunications transport networks and services: 
The Annex acknowledges the dual role of the telecommunications services' sector, as a 
distinct sector of economic activity and as the underlying transport means for other-; 
economic activities. Each Member shall ensure that access to and use of its national 
public telecommunications transport networks and services is granted on reasonable 
and non-discriminatory terms and conditions to any service supplier of any other WTO 
Member. 
3. Additional commitments on the basis of the Reference Paper on regulatory 
principles: countries negotiated a set of regulatory* principles specific to the 
telecommunications' sector in O-^r to complément the existing GATS obligations and 
disciplines These principles aim at ensuring more effective market access and national 
treatment commitments -- while accommodating different regulator; environments and 
practices worldwide They address and set rules o^ a number of key issues: definitions of 
key concepts (such as "essentia! facilities', "major supplier'), prevention of anti­
competitive practices in. telecommunications, interconnection obligations, universal 
service, public availability of licensing criteria, independence of the regulator; and 
allocation and use of scarce resources Out of the 69 countries, 54 ;.r.de:took additional 
commitments on regulatory principles on the basis of the full Reference Paper, and 10 at 
least on parts of it. « 
4. Finally and most importantly. Members' commitments on telecommunications services 
will be subjected to the WTO dispute settlement rules and procedures. This will 
guarantee a high level of legal security with respect to implementation of commitments. 
Y* 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 351 slutlig 
DOKUMENT 
SV 16 11 
Katalognummer : CB-CO-97-344-SV-C 
ISBN 92-78-22406-5 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg