Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2019/C 307/09)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Cava”

Referensnummer: PDO-ES-A0735-AM07

Datum för meddelandet: 22.2.2019

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1. Sänkning av syrahalten för basvinet och cava.

Beskrivning och motivering

Punkterna 2 c, 3 b.1, 7 a och 7 b i produktspecifikationen och punkt 3 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

Beskrivning: En sänkning på 0,5 gram per liter (från 5,5 till 5), uttryckt som vinsyra, av den totala syrahalten för cava och basvinet.

Motivering: Mot bakgrund av den fortsatta sänkningen av den totala syrahalten som konstaterats vid tidigare skördar utfördes i samband med 2012 års skörd en studie för att övervaka den totala syrahalten för basviner för cava, där mer än 50 % av vinerna baserat på de olika druvsorterna i området.

Slutsatsen från denna studie är att den naturliga syrahalten – när druvorna väl är tillräckligt mogna – är balanserad och att syra inte behöver tillsättas, såvida det inte krävs för att uppfylla det lagstadgade kravet på total syrahalt. Detta rekommenderas dock inte eftersom det ger vinerna en obalanserad smak. Tillsats av syra sker både i steget före jäsning, för både basvinet och cava. Därför föreslår vi en sänkning av den totala syrahalten för både basvinerna och slutprodukten.

2. Upphävande av begränsningen gällande användning av varumärken.

Beskrivning och motivering

Punkt 8 b vi i produktspecifikationen har ändrats. Detta påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

Beskrivning: Upphävande av begränsningen gällande användning av varumärken.

Motivering: Anpassning av produktspecifikationen till EU:s lagstiftning om varumärken som svar på en skrivelse från Europeiska kommissionens generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling av den 19 december 2013, där det uppgavs att vissa produktspecifikationer innehåller förbud mot användning av kommersiella varumärken som omfattas av beteckningen för andra viner som inte omfattas av detta skydd. Förbudet gällande varumärkesrättigheter kan inte motiveras av skäl som har att göra med att bevara kvaliteten hos vinprodukter med en beteckning, och detta strider mot EU:s varumärkeslagstiftning. På grund av de skäl som kommissionen uppgett har vi strukit följande från punkt 8 b i produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”cava”: ”Det kommer inte att vara möjligt att använda varumärkena samtidigt på märkningarna på andra viner och drycker av vin som presenteras i flaskor som är typiska för mousserande viner”.

3. Användning av druvsorten trepat godkänns

Beskrivning och motivering

Punkterna 6 och 7 a i produktspecifikationen har ändrats. Detta påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

Beskrivning: Den blå druvsorten trepat får användas för vit cava.

Motivering: År 1998 började rosé cava att utvecklas kommersiellt och druvsorten trepat godkändes för framställningen av denna cava. I nuläget täcks efterfrågan på roséviner mer än väl, och med tanke på den goda kvalitativa bedömningen av viner som framställs på druvsorten trepat anser vi att framställningen av vit cava (blanc de noirs, dvs. vitt vin på blå druvor) av denna druvsort är en möjlig produktdiversifiering som inte försämrar produktens kvalitet. Därför har vi beslutat att godkänna detta förslag så att även vit cava kan framställas på denna druva.

4. Cava de paraje calificado

Beskrivning och motivering

Ändring: punkterna 2 d, 3 a, 3 b.1, 3 b.2, 3 b.3, 4, 5, 8 b iii, 8 b iv, 8 b v, 8 b vi, 8 b vii och 9 b ii.3 i produktspecifikationen samt punkterna 3, 4, 5 och 8 i det sammanfattande dokumentet.

Beskrivning: En frivillig märkning (Paraje Calificado, cava från en särskild vingård) och villkor för användningen av denna införs.

Motivering: Gällande EU-lagstiftning tillåter att man på etiketten anger namnet på ett mindre avgränsat geografiskt område för vin med en skyddad ursprungsbeteckning. I produktspecifikationen kan man också ange frivillig information på etiketten enligt vissa användningsvillkor.

På begäran av sektorn för cava och för att framhålla kvaliteten på vissa av dess viner, som har en särskild koppling till förhållandena i en viss vingård, har det införts regler för användningen av termen Paraje Calificado (cava från en särskild vingård) – som ska åtföljas av områdets namn. Detta överensstämmer med den fjärde tilläggsbestämmelsen i lag nr 6/2015 av den 12 maj 2015 om skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar som har territoriell verkan utöver de autonoma regionerna.

5. Ändringar av produktspecifikationen

Beskrivning och motivering

— Punkterna 2 d, 7 b och 8 b iii i produktspecifikationen har ändrats. Termen ”kolsyra” har ersatts med ”koldioxid”.

— Punkt 8 b v i produktspecifikationen har ändrats. Tillsynsnämnden är inte ansvarig för klassificeringen av vinet. Denna befogenhet ligger hos den aktör som är ansvarig för vinet.

— Punkt 8 b vi i produktspecifikationen har ändrats. Tillsynsnämnden är inte ansvarig för att godkänna märkningarna.

— Punkt 8 b vii i produktspecifikationen har ändrats. Garantimärkningarna skiljer sig också åt beroende på de olika kategorierna av cava.

— Punkt 9 a i produktspecifikationen har ändrats. Uppgifterna om den behöriga myndigheten har uppdaterats. I enlighet med lag nr 6/2015 av den 12 maj 2015 om skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar som har territoriell verkan utöver de autonoma regionerna är tillsynsnämnden inte heller längre ett decentraliserat statligt organ, utan är nu ett offentligrättsligt organ.

6. Höjning av det högsta ph-värdet för basvinet och cava

Beskrivning och motivering

Beskrivning:

Punkterna 2 c och 3 b.1 i produktspecifikationen och punkt 8 b i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

En höjning på 0,1 (från 3,3 till 3,4) av det högsta pH-värdet för basvinet och cava.

Motivering:

Den omfattande forskning som utförts om hur klimatförändringarna påverkar druvornas mognad visar att den främsta konsekvensen är att vinerna har fått högre alkoholhalt, lägre syrahalt och högre pH-värde.

Det är välkänt att sänkningar av den totala syrahalten, såsom den som har godkänts för basvinet och cava genom ändringen av punkterna 2 c, 3 b.1, 7 a och 7 b i produktspecifikationen och punkt 3 i det sammanfattande dokumentet, leder till högre pH-värden.

Det faktum att pH-värdet i vin ökar under perioder av torka bör heller inte förbises. Det går inte att säga hur läget kommer att se ut i framtiden, men under de senaste åren har nederbörden i de områden där cava framställs tydligt minskat, samtidigt som temperaturen generellt har ökat.

Därför föreslås en höjning av det högsta pH-värdet för basvinet och för cava, från 3,3 till 3,4.

7. Införande av aspekter med koppling till transport av flaskor i horisontell (rima) eller upp och nedvänd (punta) position

Beskrivning och motivering

Beskrivning:

Punkt 8 b viii i produktspecifikationen har ändrats. Detta påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

Beskrivning: Denna ändring rör transport av flaskor i horisontell (rima) eller upp och nedvänd (punta) position.

Motivering: Inom sektorn för cava är det vanligt att man transporterar flaskor i horisontell (rima) eller upp och nedvänd (punta) position, antingen som ett kompletterande steg under produktionsprocessen eller när flaskor av logistiska skäl måste förflyttas mellan anläggningar som tillhör samma företagsgrupp. En högsta gräns måste dock införas för antalet sådana förflyttningar för att förhindra att anläggningar endast inriktar sig på att göra slut på köpta flaskor utan att faktiskt ha framställt produkten.

Därför har man att i produktspecifikationen infört ett antal villkor för att begränsa dessa förflyttningar och sörja för tillräcklig kontroll, övervakning och spårbarhet med avseende på flaskor som transporteras mellan olika producenter av cava.

Inköp av flaskor i horisontell (rima) eller upp och nedvänd (punta) position mellan producenter begränsas till 25 % av deras egen produktion. Denna andel anses lämplig för att kunna tillgodose särskilda efterfrågetoppar inom produktionen som inte kan tillgodoses med företagets eget flasklager. Särskilda efterfrågeökningar sker på grund av oförutsebara marknadsförhållanden, och det är svårt att tillgodose dem utifrån de tidsplaner för tirage och minsta lagring som gäller för företagets flasklager. Företagen behöver därför köpa in produkter som redan uppfyller kraven på minsta lagring.

Utöver denna begränsning har tillsynsnämnden för den skyddade ursprungsbeteckningen även fastställt villkor för att kontrollera denna transport av flaskor i horisontell (rima) eller upp och nedvänd (punta) position. Alla transporter måste övervakas för att kontrollera att begränsningen på 25 % respekteras, att de flaskor som transporteras har uppfyllt kravet på minsta lagring och att antalet flaskor överensstämmer med den information som finns registrerad i nämndens databas.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1. Produktens namn

Cava

2. Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3. Kategorier av vinprodukter

5. Mousserande kvalitetsvin

4. Beskrivning av vinet eller vinerna

Mousserande kvalitetsvin

Cava – vit eller rosé: Rena och klara viner, med ett kontinuerligt utsläpp av koldioxid i form av små pärlformade bubblor. Färgen på vit cava skiftar mellan blekgul och halmgul. Färgen på cava av rosétyp varierar i intensitet, med undantag av lila rosévarianter. Cava har karaktäristiskt fruktiga, lätt syrliga, friska och balanserade aromer med en doft med toner av jäst.

Cava Gran Reserva – vit eller rosé: Balanserade viner med nyanser av mogen frukt och rostade nötter, med komplexa och rena aromer och en antydan av den långvariga kontakten med jäst.

Cava de Paraje Calificado – vit eller rosé: Komplexa aromer med perfekt blandade nyanser av områdets egna mineraler, tillsammans med rostade nötter. Smakmässigt uppvisar den en perfekt strukturell balans, krämighet och syrahalt.

För de analytiska parametrarna, vars gränser inte anges i detta sammanfattande dokument, kommer relevant EU-lagstiftning att tillämpas.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) 10,8 Lägsta totala syrahalt 5 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) 10,83 Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) 160

5. Vinframställningsmetoder

a. Grundläggande oenologiska metoder

Särskilda oenologiska metoder

Basvinerna för cava får endast framställas från den första pressningen, med en högsta avkastning på 1 hektoliter must/vin per 150 kg druvor. Beroende på område ska friska druvor med en lägsta naturlig alkoholhalt på 8,5 volymprocent eller 9 volymprocent användas. Basvinerna ska framställas av enbart must från första pressningen. Vid framställningen av rosé ska åtminstone 25 % av de druvor som används vara blå druvsorter.

Vid framställning av Cava de Paraje Calificado gäller följande:

— Den högsta avkastningen är 0,6 hl must per 100 kg druvor.

— Konstgjord höjning av den naturliga alkoholhalten hos musten och/eller basvinet, tillsats av syra och färgning är förbjudna.

— Basvinets lägsta totala syrahalt ska vara 5,5 g/l (5 g/l för övriga cava-viner)

Odlingsmetoder

Vingårdsskiften ska anses lämpliga för framställning av cava från och med den godkända druvsortens tredje odlingssäsong. Planeringstätheten ska vara mellan 1 500 och 3 500 vinstockar per hektar. De traditionella uppbindningssystemen med spaljéer eller gobeletmetoden ska användas.

b. Högsta avkastning

Cava

12 000 kg druvor per hektar

Cava

80 hektoliter per hektar

Cava de Paraje Calificado

8 000 kg druvor per hektar

Cava de Paraje Calificado

48 hektoliter per hektar

6. Avgränsat geografiskt område

Det geografiska område där druvorna får odlas och där basvinet och cava framställs ligger inom gränserna för följande kommuner, som i texten delas upp efter provins:

— Álava: Laguardia, Moreda de Álava och Oyón.

— Badajoz: Almendralejo.

— Barcelona: Abrera, Alella, Artés, Avinyonet del Penedès, Begues, Cabrera d’Igualada, Cabrils, Canyelles, Castellet i la Gornal, Castellvi de la Marca, Castellvi de Rosanes, Cervelló, Corbera de Llobregat, Cubelles, El Masnou, Font-Rubí, Gelida, La Granada, La Llacuna, La Pobla de Claramunt, Les Cabanyes, Martorell, Martorelles, Masquefa, Mediona, Mongat, Odena, Olérdola, Olesa de Bonesvalls, Olivella, Pacs del Penedès, Piera, Els Hostelets de Pierola, El Pla del Penedès, Pontons, Premià de Mar, Puigdalber, Rubí, Sant Cugat Sesgarrigues, Sant Esteve Sesrovires, Sant fost de Campsentelles, Vilassar de Dalt, Sant Llorenç d’Hortons, Sant Martí Sarroca, Sant Pere de Ribes, Sant Pere de Riudevitlles, Sant Quintí de Mediona, Sant Sadurní d’Anoia, Santa Fe del Penedès, Santa Margarida i els Monjos, Santa Maria de Martorelles, Santa Maria de Miralles, Sitges, Subirats, Teià, Tiana, Torrelavit, Torrelles de Foix, Vallbona d’Anoia, Vallirana, Vilafranca del Penedès, Vilanova i la Geltrú, Vilobí del Penedès.

— Girona: Blanes, Capmany, Masarac, Mollet de Perelada, Perelada.

— La Rioja: Alesanco, Azofra, Briones, Casalarreina, Cihuri, Cordovín, Cuzcurrita de Rio Tirón, Fonzaleche, Grávalos, Haro, Hormilla, Hormilleja, Nájera, Sajazarra, San Asensio, Tirgo, Uruñuela och Villalba de Rioja.

— Lleida: Lleida, Fulleda, Guimerà, L’Albi, L’Espluga Calva, Maldà, Sant Martí de Riucorb, Tarrés, Verdú, El Vilosell och Vinaixa.

— Navarra: Mendavia och Viana.

— Tarragona Aiguamurcia, Albinyana, Alió, Banyeres del Penedès, Barberà de la Conca, Bellvei, Blancafort, Bonastre, Bràfim, Cabra del Camp, Calafell, Creixell, Cunit, El Catllar, El Pla de Santa Maria, El Vendrell, Els Garidells, Figuerola del Camp, Els Pallaresos, La Bisbal del Penedès, La Nou de Gaià, L’Arboç, La Riera de Gaià, La Secuita, L’Espluga de Francolí, Llorenç del Penedès, Masllorenç, Montblanc, Montferri, El Montmell, Nulles, Perafort, Pira, Puigpelat, Renau, Rocafort de Queralt, Roda de Berà, Rodonyà, Salomó, Sant Jaume dels Domenys, Santa Oliva, Sarral, Solivella, Vallmoll, Valls, Vespella, Vilabella, Vila-rodona, Vilaseca de Solcina, Vilaberd och Vimbodí.

— Valencia: Requena.

— Zaragoza: Ainzón och Cariñena.

7. Huvudsakliga druvsorter

Macabeo – viura

Xarel.lo

Chardonnay

Parellada

Garnacha tinta

Trepat

Pinot noir

8. Beskrivning av samband

a) Naturliga och mänskliga faktorer

Naturliga faktorer: Jordmånen är för det mesta kalkhaltig, inte särskilt sandig och relativt lerbaserad. Den har ofta en låg halt av organiskt material och är inte särskilt bördig.

Området har de allmänna egenskaper som är typiska för miljön vid Medelhavet: en mycket lång sommar med långa soltimmar och höga temperaturer under vår och sommar, vilket också ger stora temperaturvariationer som låter druvorna mogna väl, även druvsorter med längre cykler. Dessutom är nederbörden låg och dåligt fördelad mellan årstiderna, vilket innebär att under perioden med växttillväxt är nederbörden knapp och den relativa luftfuktigheten mycket låg. På grund av detta finns det ett tydligt fuktighetsunderskott, i synnerhet under mognadsfasen. Medelhavsklimatet i området är ett slags övergångsklimat mellan det mildare klimatet längs med kusten, på grund av närheten till havet, och det hårdare fastlandsklimatet, dvs. kallt på vintern och varmare på sommaren, som inlandet brukar vara. Årsnederbörden är i genomsnitt 500 mm, med mest nederbörd under höst och vår. Det är mycket soligt med i genomsnitt omkring 2 500 soltimmar, vilket är tillräckligt för att druvorna ska mogna väl.

Mänskliga faktorer: Under den andra hälften av 1800-talet började flera vinproducerande familjer att framställa mousserande viner på landsbygden i Barcelonaprovinsen. De använde sig av den metod som på den tiden kallades för champagnemetoden, där den andra jäsning som skapar bubblorna sker i flaskan. År 1872 framställdes de första flaskorna med cava i kommunen Sant Sadurní d’Anoia. Efter tirage lagrades flaskorna med mousserande vin i källare med en tillräcklig relativ luftfuktighet och en omgivande temperatur på omkring 13–15 °C under hela året. Detta att man slipper vibrationer, som ska undvikas när man framställer mousserande kvalitetsviner. Detta är de idealiska förhållandena för att den andra jäsningen och lagringen av mousserande viner blir rätt. Med tiden blev namnet cava (som betyder källare), där flaskorna med mousserande viner lagrades, det faktiska namnet på vinet. De druvsorter som odlas mest är macabeo, xarel.lo och parellada, som utgör 85 % av de druvsorter som används för att framställa cava. Dessa tre druvsorter förekommer alltid i olika proportioner i de basviner som erhålls från det avgränsade geografiska området. Den låga planteringstätheten på mellan 1 500 och 3 500 rankor per hektar, hjälper till att förbättra basvinernas kvalitet. Dessutom ger den begränsade nederbörden i området och uppbindningen med gobeletmetoden eller spaljéer en blygsam mängd produktiva knoppar, vilket begränsar den högsta avkastningen per hektar till 12 000 kg. Därtill får basvinet framställas endast på musten från den första pressningen, med högst 100 liter must per 150 kg druvor, genom en mognadsprocess i olika steg med separat skörd av de olika druvsorterna, med en möjlig alkoholhalt hos basvinet på mellan 9,5 och 11,5 volymprocent, en total syrahalt på > 5 g/l och analysindikatorer som sörjer för att skörden är av god sanitär kvalitet. Äppelsyra och vinsyra måste också förekomma i ungefär lika stor omfattning. Dessa produktionsvillkor möjliggör en långsam utveckling under den andra jäsningen och ett samspel mellan vinet och jästen (autolys), vilket ger dessa viner delikata aromer och unika organoleptiska egenskaper.

b) Uppgifter om produktens kvalitet och egenskaper

Viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Cava”, som framställs genom en andra jäsning och lagring i flaska i kontakt med bottensatsen, har en alkoholhalt på mellan 10,8 och 12,8 volymprocent. cava kännetecknas av låga pH-nivåer, mellan 2,8 och 3,4, vilket möjliggör en korrekt lagring av vinerna och minskar riskerna för skadlig oxidering. Dessa viner har låga nivåer av glukonsyra, vilket visar att friska druvor har använts.

c) Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens egenskaper

Tillsammans med jordmånen gör det relativt milda och torra klimatet under sensommaren och hösten att druvorna kan utvecklas korrekt, i synnerhet under de steg som föregår skörden. Dessa faktorer bidrar till att de olika godkända druvsorterna mognar vid olika tidpunkter, vilket ger bra basviner för framställningen av en sund cava med medelhög alkoholhalt, hög syrahalt och lågt pH-värde. Produkten är rik på tertiära aromer och mycket bubblig, vilket helt och hållet beror på framställningsprocessen, från tirage till degorgering i de särskilt utrustade anläggningarna, som möjliggör en andra jäsning och en långsam mogning av vinet.

9. Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Avvikelse med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Cava får framställas på fem vingårdar som ligger utanför det avgränsade geografiska området, eftersom de producerade basvin och/eller cava före ikraftträdandet av förordningen av den 27 februari 1986 och således var godkända genom ministerförordningarna av den 14 november 1991 och av den 9 januari 1992.

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Korken ska vara försedd med namnet cava och tapparens nummer. Det är obligatoriskt att använda ett varumärke som är registrerat i det spanska immaterialrättsregistret eller hos Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster). Endast för cava av typerna Gran Reserva och Paraje Calificado får termerna Brut Nature, Extra Brut och Brut användas och årgången anges. Det är obligatoriskt att använda särskilda kontrollmärken.

Uppgiften Paraje Calificado ska vara högst 4 mm hög, får inte vara större än varumärket och ska anges bredvid namnet på vingården i fråga.

Länk till produktspecifikationen

http://www.mapama.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-agroalimentaria/calidad-diferenciada/dop/htm/documentos_dop_cava.aspx

(1) EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.