Europeiska kommissionen: 
Tacis-programmet 
Årsrapport 1997 
Bryssel 03.07.98 Kom(98) 416 slutlig 

Innehåll Sida 
Kommissionärens inledning 2 
Överblick av Tacis verksamhet under 1997 4 
Sammanfattning av interimsutvärderingen av Tacis 7 
Arménien 8 
Azerbajdzjan 10 
Vitryssland 12 
Georgien 13 
Kazakstan 15 
Kirgistan 17 
Moldavien 18 
Mongoliet 20 
Ryska Federationen 22 
Tadzjikistan 27 
Turkmenistan 28 
Ukraina 30 
Uzbekistan 33 
Människor, projekt och policy 35 
Regionala program 42 
Program för småprojekt 46 
Phare/Tacis demokratiprogram 51 
Finansiell verksamhet och resultat 52 
Anslagna Tacismedel per sektor 1991 -1997 55 
Kronologi 1991-1997 57 
Framtida milstolpar 58 
* i + 
Kommissionärens inledning 
«Partnerskaps- och samarbetsavtalet med Ryssland inleder en ny fas i relationerna, i vilken Tacis kan bekräfta sin roll som aktör i ett framgångsrikt transitionsarbete» 
Under 1997 gjorde Tacisprogrammet ett antal 
viktiga framsteg i en period av stora förändringar för 
relationerna mellan Europeiska unionen och nya 
oberoende stater (NOS). 
En viktig händelse under 1997 var när 
partnerskaps- och samarbetsavtalet (PSA) med 
Ryssland trädde i kraft i december. I slutet av 1997 
genomgick totalt tio PSA med olika NOS 
ratificeringsprocesser. Avtalen med Ukraina och 
Moldavien planeras träda i kraft under 1998 och de 
övriga beräknas följa kort därefter. Avtalet förbinder 
båda parterna att inleda en mer ingående politisk 
dialog, främja demokratiska och ekonomiska 
reformer och stödja samarbete i flera olika områden. 
Avtalet utgör ett nytt och mångfasetterat kapitel i 
våra relationer och gör det möjligt för Tacis att i större utsträckning än någonsin tidigare ta på sig 
rollen som ett hjälpmedel för en framgångsrik 
övergång. 
Viktiga förändringar har ägt rum under 1997 i 
samtliga NOS. De nationella ekonomierna har 
uppvisat tecken på en positiv utveckling. 
Förändringarna som ägt rum i partnerländernas 
ekonomiska strukturer har i flera fall åtföljts av en 
beredskap att övergå till internationella ekonomiska 
strukturer, framför allt genom att gå med i WTO. I 
flera NOS har det förberedande arbetet för att 
ansluta sig till denna organisation inletts med hjälp 
av Tacis. Det har skett ett uppsving inom områden 
såsom företags- och SMF-utveckling, 
miljömedvetenhet och utveckling av mänskliga 
resurser. Samtidigt har man alltmer börjat 
uppmärksamma fördelarna med regionalt 
samarbete som ett medel för att uppnå politisk och 
ekonomisk stabilitet. I detta sammanhang anses 
Tacis flagskeppsprogram TRACECA och INOGATE 
vara viktiga hjälpmedel för att uppnå detta mål. 
1997 var ett rekordår för Tacis vad gäller resultat: 
691 miljoner ecu kontrakterades, den högsta siffran 
sedan programmet lanserades. Vidare har volymen 
okontrakterade medel minskats avsevärt: från 752 
miljoner ecu till 543 miljoner. Dessa resultat var en 
följd av ett antal förändringar inom programmets 
ledning och utan tvekan tack vare engagemanget 
hos alla som deltar i programmets genomförande. 
Under 1997 fick man beklagligt nog nedreglera 
verksamheten i Vitryssland. Oro över 
folkomröstningen i november 1996 och de 
efterföljande politiska händelserna i landet 
föranledde EU:s minsterråd att i februari 1997 kräva 
en «noggrann granskning» av det tekniska stödet. I 
september 1997 beslöt man att frysa allt tekniskt 
stöd utom den humanitära hjälpen, regionala 
program och demokratiseringsprogram. I enlighet 
med rådets beslut utarbetade EU ett program för 
att främja ett civilt samhälle. På liknande sätt har 
den negativa utvecklingen i Tadzjikistan gjort det 
omöjligt att ge tekniskt stöd på ett hållbart sätt. Man 
beslöt därför att dra in Tacis verksamhet i detta 
land. 
1997 var också det år som initiativ togs för att 
förbättra övervakningen och utvärderingen av 
programmet. En oberoende interimistisk utvärdering 
av resultaten för hela programmet publicerades i 
juni 1997. Detta gjorde det möjligt för kommissionen att få en bättre överblick av programmets styrkor 
och svagheter. I linje med Europeiska 
kommissionens policy för sund och effektiv ledning 
har man dessutom genomfört förändringar för att 
förbättra effektiviteten och tillgängligheten, 
effektivisera förfaranden, skapa mer lättförståeliga 
och öppna anbudsförfaranden samt modernisera 
personalutbildningen. 
Framtida förändringar inbegriper bl.a. en fjärde 
Tacisförordning som träder i kraft i början av år 
2000. Förberedelserna inför den nya förordningen 
har inletts och hänsyn har tagits till den ökade 
kunskapen, som nämns ovan, om programmets 
uppnådda resultat. 
Vid inledningsskedet av PSA-epoken kan man nu 
konstatera att det finns en ny konformitet bland de 
medel som används för att fördjupa EU:s relationer 
med NOS: politisk dialog, handelsrelationer och 
ekonomiskt samarbete, samt även nya områden 
såsom samarbete inom brottsbekämpning. Tacis 
roll i framtiden kommer i allt större utsträckning att 
vara inriktad på att understödja PSA-processen, 
vilket utgör en utmanande uppgift som går ut på att 
uppnå större stabilitet och välstånd i den 
fascinerande värld som utgörs av nya oberoende 
stater. 
Hans van den Broek 
Överblick av Tacis 
verksamhet under 1997 
Tacis slår alla rekord 
1997 var ett rekordår för Tacis. Samtidigt som man 
noterade att utbetalningsnivån ökade med 8 procent 
utgjordes det mest anmärkningsvärda resultatet av att 
kontrakt av ett värde på 691 miljoner ecu slöts under året, 
52 procent högre än 1996 års resultat. Tacis levererade 
program och projekt med högre precision till de 
människor och organisationer som i partnerländerna drar 
nytta av Tacis verksamhet. Vidare upprättade programmet 
en ny politisk struktur för verksamheten i partnerländerna, 
som förberedelse inför det första partnerskaps- och 
samarbetsavtal (PSA) som trädde i kraft under året. 
De stärkta resultaten var delvis en följd av snävare 
tidsramar för interna förfaranden. I maj 1997 hade t.ex. 
program värda mer än 40 procent av årsbudgeten 
inlämnats till Taciskommittén. Tacis vill gärna se att stöd 
ges så fort som möjligt efter att behoven har fastställts 
och man har därför infört snävare tidsramar, klargjort 
åtaganden och förenklat förfaranden under 1997. 
Standardkontrakt för begränsade anbud introducerades 
i januari 1997 för att göra innehållet i kontrakten mer 
tydligt och lättförståeligt för alla medverkande. För att 
underlätta tillgången till Tacis olika program ändrades ett 
antal regler för att klargöra frågor gällande deadline-, 
anbuds- och utvärderingsförfaranden, och för att 
säkerställa att dokumentationen finns tillgänglig på tre 
språk. 
En stor minskning av det ackumulerade beloppet av 
anslagna men inte kontrakterade medel, som vid slutet 
av 1996 uppgick till 752 miljoner ecu, kan uppnås. 
Effektiviseringen innebar också att värdet på 
kontraktsanbuden som inlämnats under det första 
halvåret var dubbelt så stort jämfört med motsvarande 
period året innan. Kontrakteringsresultatet översteg målet 
med 28 procent och är det högsta årsresultatet sedan 
Tacis startades 1991. 
Behandlingstiden för fakturabetalningar har i genomsnitt 
minskat från 85 till 56 dagar. Man har även börjat 
rationalisera det stora antalet små projekt som startades 
under tidigare år, ofta med tungrodda förfaranden som 
varit tidskrävande för Tacis ledning. 
Tacis anpassar sina ramar 
Den stora accelerationen i PSA-processen under 1997, 
det första avtalet (med Ryssland) trädde i kraft i 
december, har kristalliserat de politiska och strategiska 
ramarna som formar Tacis verksamhet. Partnerskaps- och samarbetsavtalen är avsedda att 
upprätta ett reellt partnerskap och stabila ramar för 
hållbar trygghet och välstånd för medborgarna. Avtalen 
är både strategiska och dynamiska och tar hänsyn till 
förändringar inom EU (som t.ex. EU:s utvidgning och 
införandet av en gemensam valuta) och i NOS (när 
partnerländerna intar sin rättmätiga plats i den 
internationella ekonomiska gemenskapen). 
Resultatuppföljning 
För att stödet skall fungera effektivt måste en uppföljning 
göras för att se om det är relevant, hur det har förmedlats 
och i vilken omfattning resultaten har uppfyllt 
förväntningarna. Under 1997 har kommissionens 
inställning till denna typ av uppföljning genomgått stora 
förändringar. Det har samtidigt skett en stor ökning av 
Tacis egen projektövervakning; över 600 rapporter 
lämnades in av Tacis projektövervakningsteam. 
Övervakningen ger en utvärdering av ett antal utvalda 
projekt i form av skrivna rapporter, och resultatet jämförs 
med en mall med klart definierade kriterier. Men samtidigt 
som varje rapport är mycket viktig genom att den kan 
visa var projektet har varit framgångsrikt, eller ge 
vägledning när det fortfarande är verksamt (eller även 
stoppa ett projekt som inte fungerar) är Tacis övervakning 
en del av ett övergripande utvärderingssystem som ger 
kontinuerlig vägledning för program- projektplanering och 
ledning. 
Tacis stärkte 1997 övervakningsteamens roll, och ett 
närmare samarbete uppnåddes med kommissionens 
delegationer, samordningsenheter och tekniska kontor i 
partnerländerna. Övervakningsfrekvensen för stora projekt 
höjdes, och en komplett databas över alla övervaknings-
och utvärderingsrapporter sedan 1995 lanserades under 
året. Databasen kommer att göras tillgänglig för 
allmänheten i mitten av 1998. 
Inrättandet av en separat utvärderingsenhet i början av 
1997 vittnade också om att allt mer vikt läggs vid att 
utveckla en «utvärderingskultur». Enheten inrättades som 
svar på kommissionens beslut att främja en sund och 
effektiv ledning, det intensifierade intresset från EU:s 
budgetutskott och uppmaningarna från 
Europaparlamentet och revisionsrätten för mer oberoende 
utvärderingar av Tacis verksamhet. Enheten har fått stöd 
av medlemsländerna som nu avger 
sexmånadersrapporter till Taciskommittén (består av 
representanter för medlemsländerna). Den nya enheten 
färdigställde interimsuvärderingen av Tacis (se separat 
avsnitt). Utvärderingarna av det Tacisfinansierade stödet 
till ledningsutbildning, och av Tacis demokratiprogram, är 
klara. Enheten påbörjade också elva utvärderingar av 
andra områden vid slutet av 1997. De omfattar bl.a. 
undersökningar av Tacis program för transport, högre 
utbildning och «city twinning», landprogrambedömning i 
Georgien och Ukraina samt sektor- och landspecifika 
studier i områden såsom omstrukturering i ryskt jordbruk 
och näringsliv och offentlig förvaltning i Kazakstan och 
Uzbekistan. Andra programområden som valts ut för 
granskning omfattar vissa aspekter av programmen för 
småprojekt, transport och telekommunikationer, INOGATE 
och kärnkraftsäkerhet. En omfattande landstudie av 
Ryssland har också genomförts. Målet är att uppnå en 
marschtakt på en till två utvärderingar per månad. Tacis informationsspridning 
Under 1997 har avsevärda insatser gjorts för att se till att 
information om Tacis verksamhet sprids på ett adekvat 
sätt. Initiativen har bl.a. omfattat en undersökning av hur 
man uppfattar Tacis i EU och NOS, och i NOS har mer 
konstruktiva partnerskap byggts upp med Tacis kontor 
för att säkerställa en bredare informationsspridning. En 
informationsservice för Tacis (och för EU:s Phareprogram 
för stöd till Central- och Östeuropa) har varit verksam 
sedan 1991. Kontoret fick under 1997 mer än 5 000 
besökare och behandlade mer än 50 000 förfrågningar, 
och gav dessutom mer än 100 presentationer. Ett nytt 
informationscenter för såväl Phares som Tacis program 
har öppnats (i februari 1998) för att tillgodose 
allmänhetens och näringslivets behov. 
Land 
Arménien 
Azerbajdzjan 
Vitryssland 
Georgien 
Kazakstan 
Kirgistan 
Moldavien 
Mongoliet 
Ryssland 
Tadjikistan 
Turkmenistan 
Ukraina 
Uzbekistan Indikativ-
program 
Antagna 
1996 
Antagna 
1996 
Antagna 
1996 
Antagna 
1996 
Antagna 
1996 
Antagna 
1996 
Antagna 
1996 
Antagna 
1996 
Antagna 
1996 
Antagna 
1996 
Antagna 
1996 Handlingsprogram antagna 
under 1997 inklusive 
program för småprojekt 
(i miljoner ecu) 
Antagna 1996 
Antagna 1996 
Antagna 1996 
Nationella program - 24.0 
Nationella program -13.0 
Nationella program -18.0 
Antagna 1996 
Nationella program -133.0 
Nationella program -11.5 
Nationella program - 44.0 
Antagna 1996 PSA 
Undertecknat 22.4.96 
Undertecknat 22.4.96 
Undertecknat 6.3.95 
Undertecknat 22.4.96 
Undertecknat 23.1.95 
Undertecknat 9.2.95 
Undertecknat 28.11.94 
Undertecknat 24.6.94 
Ikraftträdande 1.12.97 Interimsavtal 
Undertecknat 10.12.96 
Ikraftträdande 1.12.97 
Undertecknat 8.10.97 
Undertecknat 25.3.96 
Undertecknat 5.10.96 
Ikraftträdande 1.9.97 
Undertecknat 5.12.95 
Ikraftträdande 1.4.97 
Undertecknat 28.11.96 
Undertecknat 2.10.95 
Ikraftträdande 1.5.96 
Undertecknat 14.7.95 
Ikraftträdande 1.2.96 
(Undertecknat 24.5.97) 
Undertecknat 14.6.94 
Undertecknat 21.6.96 Undertecknat 14.11.96 Undertecknat 1.6.95 
Ikraftträdande 1.2.96 
Tacis projekt för informationsspridning delade parallellt 
ut mer än 20 publikationer som förklarar metodiken och 
resultaten för enskilda, eller grupper av, Tacisprojekt. 
Tacis har också vidareutvecklat sin webbsida på den 
internet-site som GD IA har på kommissionens Europe 
Server så att ett stort urval av information kan nås direkt 
i hela världen, inklusive information om 
anbudsförfaranden och program. Tacis webbsidor fick 
mer än en halv miljon «besök» under 1997. 
Tacis har också uppmärksammat det ökade intresset från 
de andra EU-institutionerna. Europaparlamentet höll flera 
debatter i kommittéer och plenarmöten om frågor som 
direkt eller indirekt berör Tacis och parlamentets 
delegationer har besökt ett antal av Tacis projekt på plats. 
På basis av en rapport från revisionsrätten har 
parlamentet under 1997 uppmärksammat Tacis program 
i Ukraina, med särskild hänvisning till programmet för 
kärnkraftsäkerhet. 
Sammanfattning av 
interimsutvärderingen av Tacis 
I interimsutvärderingen av Tacis verksamhet har man 
dragit slutsatsen att Tacisprogrammet har bidragit med 
en betydelsefull insats i övergångsprocessen. När det 
gäller uppnådda resultat ges en mer positiv bedömning. 
«Tacis har påverkat ett antal förändringsprocesser som 
är viktiga för den fortsatta utvecklingen av 
marknadsekonomi och demokrati i NOS och Mongoliet». 
Så lyder den centrala bedömningen av den första 
oberoende interimsutvärderingen av Tacis som 
genomfördes 1997 och publicerades i juni. Det som följer 
är en sammanfattning av rapportens huvudpunkter. 
Projektresultat 
Större delen av Tacis projekt, 80 procent enligt 
övervakningsrapporterna, anses ha uppnått sitt mål, och 
20 procent bedöms ha misslyckats, delvis eller helt, med 
att uppfylla förväntningarna. 71 procent av Tacis projekt 
anses ha presterat på ett sätt som beskrivs som «gott» 
(30 procent) eller «positivt» (41 procent) när det gäller att 
uppnå uppsatta målsättningar. 22 procent av projekten 
bedöms vara en «besvikelse» och 7 procent anses vara 
ett «totalt misslyckande». 
87 procent av Tacis projekt anses ha lyckats tillgodose 
behoven bland utvalda partners och deltagare, och 75 
procent bedöms ha uppnått en positiv effekt i fråga om 
kapacitetsuppbyggnad i partnerorganisationer, vilket tyder 
på en positiv effekt för framtida ekonomiska resultat. 
53 procent av de som slutit avtal har enligt utvärderingen 
presterat «bra» eller «mycket bra», 31 procent «positivt» 
och 16 procent under normen. Effektiviteten bland Tacis 
projekt bedöms vara bäst inom finansiella tjänster, energi 
(exkl. kärnkraft), utbildning och telekommunikationer. Ledning 
Utvärderingen har diskuterats ingående inom Tacis och i 
medlemsländerna. Resultaten från denna debatt håller på 
att föras in i förberedningen av den nya Tacisförordningen. 
Utvärderingar som påbörjats under 1997 och som 
förväntas bli klara 1998 omfattar: 
Utvärdering 
Georgien 
Tempus 
City Twinning 
Kazakstan, Uzbekistan 
(offentlig förvaltning) 
TRACECA 
Databas för övervakning 
och utvärdering 
Ukraina 
Ryssland (företagsstöd) 
Program för småprojekt 
(företagsstöd) 
Program för policyrådgivning 
Kazakstan (företagsstöd) 
Ryssland (jordbrukssektorn) Klar 
början på 
1998 
början på 
1998 
början på 
1998 
början på 
1998 
mitten av 
1998 
mitten av 
1998 
mitten av 
1998 
mitten av 
1998 
mitten av 
1998 
mitten av 
1998 
mitten av 
1998 
mitten av 
1998 
Arménien 
EU:s relationer med Arménien tog ytterligare ett stort steg 
framåt i december 1997 när interimsavtalet trädde i kraft. 
Arméniens ekonomiska tillväxt fortsatte under 1997. Det 
börjar dock bli alltmer tydligt att om Arménien skall kunna 
utnyttja fördelarna fullt ut måste man öka tillgången till 
bredare marknader. Arméniens gränser till Turkiet och 
Azerbajdzjan är stängda på grund av fortsatta spänningar 
kring det omdiskuterade territoriet Nagorno-Karabach, 
och det föreligger fortfarande många hinder för 
transittrafiken till Ryssland via Georgien. 
Stöd till övergångsprocessen 
Mot denna bakgrund fortsatte Tacis att förmedla ett stort 
urval av bidrag till Arméniens övergångsprocess inom två 
parallella områden; den privata sektorn och utveckling av 
mänskliga resurser. Konkret ägde detta rum i form av stöd 
via projekt verksamma inom Arméniens kooperativa 
jordbruksbank (the Agricultural Cooperative Bank, ACBA), 
regionala jordbruksreformer, främjandet av yrkeskunskap 
och utvidgad rådgivning för småföretag, tillgång till energi, 
sjukvårdsreformer samt uppgradering av den offentliga 
förvaltningen. 
På ett bredare politisk plan håller man för närvarande på 
att ge stöd till regeringens genomförande av 
internationella åtaganden med hänsyn till Arméniens 
partnerskaps- och samarbetsavtal (PSA) med EU och den 
planerade anslutningen till WTO. Denna process fortsätter 
att stimulera ett medvetande i Arménien om fördelarna 
med en närmare integration med den internationella 
gemenskapen, och om de skyldigheter och kompromisser 
som detta medför. Jordbruk och bankväsende 
ACBA, ett Tacisstött initiativ, slutförde sitt första 
verksamhetsår under 1997 med mycket positiva resultat. 
Banken visade sig också vara en viktig tillgång för hela 
landet när den bidrog till att öka användningen av landets 
odlingsbara mark med upp till 30 gånger. ACBA är den 
enda bank som ger småskaliga lån (500 USD till 1000 
USD) direkt till lokala lantbrukare, för en hel eller en halv 
säsong, för att kunna köpa jordbruksmaterial såsom säd 
och gödningsmedel. Affärsresultaten har också varit goda 
med en återbetalningsnivå på 100 procent. Banken 
inrättades på basis av en genomförbarhetsstudie och 
Tacis har förmedlat know-how för att utveckla bankens 
kapacitet i en marknad där det råder hård konkurrens. 
Målet är att gradvis utöka tjänsterna till att omfatta hela 
landet, och att utvidga produktutbudet till att omfatta 
medelfristiga lån, sparande, inlåningsprodukter och andra 
banktjänster. 
Hållbara framgångar 
Projektet med den Armeniska skolan för offentlig 
förvaltning (the Armenian School for Public Administration) 
har varit en stor framgång. Den andra fasen i skolans 
utvecklingsplan bidrog till att stärka stödet genom att man 
uppgraderade studieplanen och den lokala 
lärarpersonalens kunskaper. Detta trots att den planerade 
civilförvaltningslagen inte infördes, vilket gjorde det 
omöjligt att anpassa studieplanen till en ny struktur för 
utbildning inom civilförvaltning. 
Anslagna medel per sektor 
1991-1997 (i miljoner ecu) 
Kärnkraftsäkerhet och miljö 
Omstrukturering av statliga företag 
och utveckling av den privata sektorn 
Reformer inom offentlig förvaltning, 
social service och utbildning 
Jordbruk 
Energi 
Transport 
Policyrådgivning och program 
för småprojekt 
Telekommunikationer 
Övrigt 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
0,3 
0,7 
0 
0 
1,3 
0 
0 
0 
0 0 
3,54 
1,5 
1,66 
0 
0 
2,85 
0 
0 0 
2,3 
1,8 
0 
4,1 
0 
0 
0 0 
2 
1,5 
0 
2 
0 
0 
o 
0,5 0 
5,7 
0 
0 
0 
5,35 
0 
0,95 S:a 
0,3 
14,24 
6,8 
1,66 
7,4 
0 
8,2 
0 
10,25 
Summa 2,3 9,55 17 6 14 48,85 
m 
•mims 
Användningen av den odlingsbara marken har ökat med upp till 30 gånger 
Det Tacisdrivna programmet för regionala 
jordbruksreformer i Kaukasus (Regional Agricultural 
Reform Project -RARP) har varit verksamt i Arménien 
sedan 1996. Programmet har hjälpt lantbrukare att inrätta 
och bedriva kooperativa lånekassor, men har dock varit 
mindre framgångsrikt än i andra delar av Kaukasus. 
Tacis har också medverkat i ett projekt som koordinerar 
bistånd till utveckling inom energisektorn. Detta projekt 
utmärktes av en stor framgång under 1997 när ett 
kontrakt tilldelades ett oljeföretag för att utveckla och 
utöka landets oljeborrning. Kort därefter påbörjades nya 
borrningar; en stor framgång i både tekniskt och politiskt 
avseende. 
9 * 
Azerbajdzjan 
EU:s interimsavtal med Azerbajdzjan undertecknades 
1997, vilket konsoliderade ett närmare samarbete. 
Samtidigt uppvisade Azerbajdzjan också andra konkreta 
exempel på att de internationella kontakterna ökar (t.ex. 
firandet av «early-oil celebration» i Baku i oktober). 
I oktober 1997 började för första gången Azerbajdzjansk 
olja att pumpas norrut ut ur landet och ett antal viktiga 
oljeutvecklingsavtal slöts under året. 
Det kommer att ta flera år innan landet kan dra nytta av 
de faktiska ekonomiska fördelarna med oljeexport, som i 
hög grad är beroende av hur arbetet fortskrider med att 
bygga transit-pipelines och andra faciliteter för att föra 
oljan ut ur landet. Privatiseringsprocessen kom inte igång 
förrän 1996, och vid slutet av 1997 fanns det 400 stora 
eller medelstora företag som hade övertagits av privata 
ägare. Men landet lider framför allt av sin flyktingbörda 
(900 000 flyktingar), en genomsnittlig lön på 30 USD i 
månaden och att 70 procent av befolkningen lever under 
existensminimum. 
Stöd till energisektorn 
Tacis verksamhet i Azerbajdzjan under 1997 avspeglade 
många av de utmaningar som landet står inför. Tacis har 
varit mycket aktiv i energisektorn, framför allt inom ramen 
för INOGATE-programmet som i framtiden kommer att 
erbjuda exportmöjligheter för landets olja genom att 
främja byggandet av pipelines. Men Tacis har också hjälpt 
till att förbättra energidistributionen i Azerbajdzjans 
viktigaste industrizoner och gett råd till regeringen i frågor 
som berör industriutsläpp. Detta kommer inte bara medföra att Kaspiska havet blir mindre förorenat utan 
också att utländska investeringar stimuleras, eftersom 
skulderna som tidigare avskräckte investerare kommer 
att definieras mer tydligt. 
Tacis ger också råd till regeringen i frågor som berör 
samordning av energi- och bränsleförvaltningen. Målet är 
att skapa ett mer öppet regleringssystem och därigenom 
stimulera utländska investeringar. Ett viktigt och mycket 
synligt återuppbyggnadsprojekt för Fizuliområdet ingick i 
åtgärdsprogrammet. Detta projekt är avsett att stödja 
arbetet med återuppbyggnad av områden som 
påverkades av Nagorno-Karabachkonflikten. Tacis har 
försett 22 byar med elektricitet och dricksvatten, och 
pumpstationer och kanaler har möjliggjort konstbevattning 
av områden där det odlas vete. Detta stöd har 
kompletterats av Tacis jordbruksprojekt som gett 2 000 
lantbrukare möjlighet att få lån för att köpa säd och 
gödningsmedel. 
Transport, utbildning och företagssutveckling 
Tacis har samarbetat med de Azerbajdzjanska 
myndigheterna i frågor rörande transportutveckling, 
framför allt via TRACECA-projektet som arbetar för att 
utveckla en effektiv transportled mellan landets västra och 
östra del. Man har också organiserat ett antal projekt för 
att inrätta utbildningsprogram inom revision, utveckling 
av småföretag och mänskliga resurser. Vid slutet av det 
pågående Tacisprojektet kommer totalt 300 revisorer att 
ha fått utbildning i allmänna bokförings- och 
revisionsprinciper. Utvecklingsprogrammet för SMF har 
Anslagna medel per sektor 
1991-1997 (i miljoner ecu) 
Kärnkraftsäkerhet och miljö 
Omstrukturering av statliga företag 
och utveckling av den privata sektorn 
Reformer inom offentlig förvaltning, 
social service och utbildning 
Jordbruk 
Energi 
Transport 
Policyrådgivning och program 
för småprojekt 
Telekommunikationer 
Övrigt 
Summa 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 S:a 
0 
0 
o 
0,4 
0 
0 
0 
0 
0 
0,4 0 
2,6 
2,5 
0 
0 
4,4 
0 
0 
12,5 0 
1,9 
1,8 
0 
3,6 
0 
0 
0 
0,7 
8 0 
1,8 
1,3 
0 
2,5 
0 
0 
0 
0,4 0 
1,7 
0 
0 
4,8 
0 
5,03 
1 
3,47 
16 6,1 
2,9 
10,9 
0 
9,43 
1 
12,57 
50,9 
10 
Tacis bidrar till utvecklingen av en effektiv östvästlig transportled 
bidragit med marknadsföringsstudier, hjälp för att lägga 
upp affärsplaner, utveckling av kontakter och utbildning 
för lokala företag. 
Värt att uppmärksamma är det Tacisprojekt som 
upprättats i institutet för offentlig förvaltning och som 
erbjudit utbildning av Azerbajdzjanska statstjänstemän. 
Efter att Tacis finansiering upphörde i slutet av 1997 har 
projektet fortsatt sin verksamhet genom att sluta kontrakt 
med de lokala myndigheterna, den privata sektorn och 
nyetablerade privata företag i Baku, och med hjälp av 
medel från internationella biståndsgivare. Tacis kommer 
att göra en uppföljning av projektet för att bedöma 
möjligheterna att få långsiktiga återbetalningar. Ett annat 
projekt har hjälpt till att strukturera 
utvecklingsmöjligheterna för utbildning i företagsledning 
på två universitet med MBA-kurser. Ett 
arbetsmarknadsprojekt har också berett ny mark för Tacis 
verksamhet. 
* 11 
Vitryssland 4S0J1 
Till följd av ett beslut som 1997 fattades av ministerrådet 
har Tacis fått minska sin verksamhet i Vitryssland. 
Frågorna kring folkomröstningen i november 1996 och 
den påföljande utvecklingen av inrikespolitiken gjorde att 
EU:s ministerråd för utrikesfrågor i februari 1997 krävde 
en «noggrann granskning» av det tekniska stödet, och i 
september 1997 beslöt man att dra in allt tekniskt stöd 
utom humanitär hjälp, regionala program och 
demokratiprogram. Vitryssland är följaktligen det enda 
Tacislandet som inte har slutit avtal om ett 
indikativprogram för perioden 1996-1999, och som ännu 
inte har genomfört något åtgärdsprogram under den 
nuvarande programperioden. 
Stöd till civilt samhälle 
Istället presenterade Europeiska kommissionen i slutet av 
1997 ett förslag till ett program på 5 miljoner ecu: Tacis 
program för utveckling av ett civilt samhälle i Vitryssland 
i enlighet med rådets beslut i december. Programmet är 
inriktat på tre målgrupper: icke-statliga organisationer, 
mediabranschen och utbildningssektorn. 
Pågående projekt 
I början på 1997 var de program som påbörjades under 
1995 fortfarande verksamma inom jordbruksutbildning 
(anpassning och utveckling av nya studieplaner för 
jordbruksinstitutioner i Vitryssland) och inom 
energireformering (effektiv energiförbrukning i 
bostadssektorn och omstrukturering och privatisering av 
energisektorn i Vitryssland). Vidare är ett 
affärskommunikationscenter i Minsk, finansierat av 1995 års bidrag, fortfarande verksamt. Ett omvandlingsprojekt 
för Vitrysslands försvar (utveckling av affärsmöjligheter i 
f.d. försvarsföretag) förlängdes med ytterligare sex 
månader. Dessutom finns det tolv projekt inom Tempus 
utbildningsprogram som fortfarande är verksamma. De 
projekt som avslutades under 1997 innefattar ett projekt 
för mänskliga resurser (stöd till att stärka statlig 
arbetsförmedling i Vitryssland) och ett projekt för 
företagsstöd som ingår i programmet för 
produktivitetsinitiativ. 
Regionala projekt 
Vitryssland medverkar även i ett antal projekt som ingår i 
de mellanstatliga och gränsöverskridande programmen. 
Som exempel kan nämnas att Vitryssland i början på 
1998 kommer att erbjudas att medverka i ett 
transportprojekt som 1996 upprättades av det 
transeuropeiska nätverket. Vitryssland genomkorsas av 
två viktiga transportkorridorer: Korridor II (östväst) som 
sammanlänkar Berlin, Warszawa, Minsk och Moskva och 
den långa Korridor IX (nordsyd) som sammanlänkar 
Finland och Grekland. 
Anslagna medel per sektor 
1991-1997 (i miljoner ecu) 
Kärnkraftsäkerhet och miljö 
Omstrukturering av statliga företag 
och utveckling av den privata sektorn 
Reformer inom offentlig förvaltning, 
social service och utbildning 
Jordbruk 
Energi 
Transport 
Policyrådgivning och program 
för småprojekt 
Telekommunikationer 
Övrigt 
Summa 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
0 
0,3 
0,68 
1,6 
4,1 
2,24 
0 
0 
0 0 
7,52 
1 
2,51 
1,9 
1 
0,7 
0 
0 0 
5 
0 
0 
0 
1,3 
0 
0 
0,7 
8,92 14,63 2 
3 
0 
0 
0 
2 
12 S:a 
0 
21,82 
1,68 
8,11 
9 
6,54 
0,7 
0 
8,7 
56,55 
I början av 1998 anslogs fem miljoner ecu till verksamhet för att främja ett civilt samhälle 
12 
Georgien ; r* b*çji»'ait»aîïC*-': 
0r~"!iliifiÉ 
EU:s interimsavtal med Georgien som trädde i kraft i 
september 1997, representerade ett steg mot 
partnerskaps- och samarbetsavtalet som undertecknades 
1996, och som för närvarande genomgår en 
ratificeringsprocess. Regeringen har fortsatt att komma 
ifatt vad gäller ekonomiska reformer. Georgien har också 
fortsatt att locka omfattande internationella bistånd då 
man på nytt vunnit erkännande som förebild för 
demokratisk utveckling. 
I fråga om den fortfarande olösta inrikeskonflikten har det 
gjorts en del framsteg i södra Ossetien. EU stödjer de 
små steg som tas i riktning mot ett samarbete inom 
tekniska frågor såsom transport och energi. Arbetet med 
att restaurera dammen och kraftverket i Inguri har också 
fortsatt med stöd från Tacis - ett projekt som är mycket 
viktigt för landet. 
Reformer inom lagstiftning och offentlig 
förvaltning 
I september beslutade Georgiens parlamentet att 
anpassa lagstiftningen till EU:s normer. Vidare antogs ett 
antal lagar för att underlätta reformprocessen. 
Parlamentets personal har också erhållit utbildning av 
Tacis. Nu kvarstår utmaningen att säkra adekvata 
instrument för att genomföra reformen. I detta avseende 
har det stöd Tacis gett Georgiens ansökan om 
medlemskap i WTO fått större betydelse. Georgien har 
insett att man, förutom den egna ambitionen att etablera 
starkare internationella band, behöver hjälp utifrån för att 
anpassa landets handel, normer, statsbidragssystem och lagstiftning för immateriell och industriell egendom m.m. 
till WTO:s regler. Tacis program har under 1997 också 
understött de reformer inom civilförvaltningen som länge 
varit nödvändiga. 
Näringslivet håller också på att förberedas inför nya 
förhållanden med hjälp av ett omfattande 
småföretagsprogram som fått mycket beröm. Vidare har 
man gett stöd till arbetet med att utveckla ett lämpligt 
regleringssystem för värdepappersmarknaden. 
Omstrukturering av företag 
Centret för stöd till omstrukturering av företag och 
företagsledning (CERMA - Center for Enterprise 
Restructuring and Management Assistance) i Georgien 
är ett av Tacis försök att stödja president Sjevardnadzes 
ambitioner att till år 2000 ha omstrukturerat 100 företag 
och utbildat 200 lokala konsulter; ett projekt som fick så 
mycket som 12 miljoner USD i bidrag från Världsbanken. 
Under 1997 inrättade Tacis CERMA och erhöll ett dekret 
från presidenten som gav organisationen en mer formell 
roll och mandat. Man rekryterade och utbildade 20 
anställda och lyckades även framgångsrikt omstrukturera 
fem företag under de första månaderna av full 
verksamhet. Bland företagen fanns bl.a. en 
spannmålskvarn som, efter råd från en pensionerad 
fransk bagare som Tacis ställde till förfogande som expert, 
startade upp landets första produktion av croissanter, 
vilket resulterade i en storartad succé. CERMA arbetar 
nu med ytterligare åtta företag inom sektorer som lätt 
industri, läkemedel och förädling av jordbruksvaror. 
Anslagna medel per sektor 
1991-1997 (i miljoner ecu) 
Kärnkraftsäkerhet och miljö 
Omstrukturering av statliga företag 
och utveckling av den privata sektorn 
Reformer inom offentlig förvaltning, 
social service och utbildning 
Jordbruk 
Energi 
Transport 
Policyrådgivning och program 
för småprojekt 
Telekommunikationer 
Övrigt 
Summa 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
0 
0 
1,18 
2,65 
0,4 
0,73 
0 
0 
0 
4,96 0 
3,5 
1,25 
1,5 
0 
0 
2,75 
0 
0 0 
3,6 
1,8 
1,8 
0 
0 
0 
0 
0,8 
8 0 
1,9 
1,3 
0 
2,3 
0 
0 
0 
0,5 0 
4,85 
1,5 
0 
3,5 
0 
4,58 
1 
0,57 
16 S:a 
0 
13,85 
7,03 
5,95 
6,2 
0,73 
7,33 
1 
7,87 
49,96 
*w * 
' 13 ' 
Energi är en central sektor för Tacis i Georgien 
Jordbruksstöd 
Inom jordbrukssektorn har regionala rådgivningscentra 
och försöksutbildningar inom jordbruksverksamhet 
startats upp för att hjälpa privata jordbrukare och 
jordbruksorganisationer att anpassa sig till 
marknadsekonomins villkor. Utvecklingen av en kreditplan 
för jordbrukare har hjälpts fram av att man har infört en 
marklag och att nya privata jordbrukshandlare etablerat 
sig på marknaden, särskilt inom spannmålssektorn. 
Sedan 1996 har det Tacisdrivna programmet för regionala 
jordbruksreformer i Kaukasus (RARP) blivit särskilt 
framgångsrikt genom att hjälpa lokala jordbrukare med 
att starta upp och driva kooperativa lånekassor; ett 
innovativt program som ger kontinuerligt expertstöd och 
som möjliggör en återanvändning av medel. I Georgien 
har det hittills bara förekommit en utebliven betalning av 
ett lån. I alla andra fall har de kooperativa lånekassorna, 
som är resultatet av lokala jordbrukares engagemang, 
gjort det möjligt för sina medlemmar att köpa spannmål, 
utrustning och gödningsmedel samtidigt som de utlånade 
pengarna har betalats tillbaka i tid. Kompletterande stöd 
har getts av EU:s program för att säkerställa 
livsmedelsförsörjningen. Fokusering på energisektorn 
Energisektorn är mycket viktig för Georgien. INOGATE-
projektet är således av självklar vikt för Georgien eftersom 
det är ett centralt transitland. Men Tacis har också bedrivit 
andra energiprogram. En del har inriktats på att öka 
energitillgången med stöd från Georgiens internationella 
oljebolag (the Georgian International Oil Corporation) som 
representerar landet i det kaspiska oljeexportprogrammet. 
Tacis har också givit ledningsråd inför internationella 
förhandlingar genom att engagera före detta chefer för 
större västerländska oljebolag. Andra projekt har inriktats 
på att minska efterfrågan genom att uppgradera 
myndigheternas kapacitet för energifakturering, och 
genom att inrätta ett rådgivningscenter för effektiv 
energianvändning. 
Tacis andra viktiga program har innefattat 
samarbetsprojekt med lokala universitet genom 
Tempusprogrammet samt transportutveckling genom 
TRACECA, i synnerhet verksamhet för att återupprätta 
och förbättra vägar och järnvägslinjer vid gränsen till 
Azerbajdzjan. 
14 
Kazakstan KA3AK.CTAH 
KAZAKSTAN 
Kazakstans uppenbara rikedom på reella och potentiella 
resurser, särskilt inom olja och gas men också jordbruk, 
har gjort landet alltmer uppmärksammat under 1997. 
Samtidigt trädde interimsavtalet med EU i kraft, och det 
finns nu förhoppning om en snabb process för full 
ratificering och genomförande av partnerskaps- och 
samarbetsavtalet. Mot denna bakgrund har Tacis uppfyllt 
sin roll i att bistå en övergång på högsta politiska nivå 
och inom ett brett urval av program som täcker områden 
från industriell omstrukturering, utbildning och 
telekommunikationer till lokala pilotaktiviteter såsom 
husläkarservice; Tacis första hälsovårdsinitiativ i 
Centralasien. 
Stöd till SMF-sektorn 
En del av Tacis projekt till stöd för mindre företag har visat 
häpnadsväckande resultat, inte bara ifråga om att 
tillhandahålla direkt stöd till nya företagare utan också i 
fråga om att hjälpa till att ändra landets företagsklimat så 
att det främjar småföretag. Under 1997 gavs flera 
presidentdekret rörande SMF och stödstrukturer. Dessa 
avspeglade och anspelade på vissa strategiförslag som 
utvecklats av Tacis för småföretagens ställning i 
ekonomin. 
Sedan 1991 har Tacis möjliggjort etablerandet av 
grundläggande utvecklingstjänster för SMF i Almaty. Man 
har dessutom börjat inrikta sig på särskilda behov i ett 
antal viktiga regioner. Flera av Tacis SMF-projekt har 
etablerats inom ramen för Kazakstans center för stöd och 
utveckling av företagsamhet (Center for Support and Development of Entrepreneurship) i Almaty, mer känt som 
Kazakcentret. Ett av dessa projekt, ett utbildningscenter 
för unga företagare som inrättades 1991, har blivit helt 
självbärande. Tacis SMF-projekt har ett gemensamt 
center för affärskommunikation, en avdelning för 
affärsplaner, en avdelning för företagsregistrering och 
juridisk rådgivning och ett bibliotek över SMF-policy och 
lagstiftning. De lokala företagen får råd om affärsplaner 
som ger dem möjlighet att framgångsrikt söka lån hos 
lokala banker. 
Målet är att fortsätta med dessa projekt och att 
konsolidera och centralisera deras verksamhet i ett enda 
kontrakt för att undvika att projekten splittras. Vidare 
planerar man att underlätta deras arbete genom att inrätta 
en «one-stop-shop». Tacis garanterar lön till den lokala 
personalen för att hålla ihop teamen till dess att 
Taciskontraktet om inrättandet av ett kärncenter för 
småföretagsfrågor godkänts och träder i kraft vid 
årsskiftet 1997/1998. Det nya projektets inriktning, som 
grundar sig på 1997 års framgångar, innebär att 
företagare kommer att få mer hjälp, inte bara genom 
ökade möjligheter att få lån, utan även genom förbättrad 
företagsledning och tillgång till integrerat stöd. Konceptet 
innebär bl.a. att man kommer att inrätta en enhet för 
projektimplementering för samtliga SMF-projekt i 
Kazakstan, som samtidigt ger råd till regeringen i frågor 
som rör SMF (en viktig länk mellan policy och 
implementering). Vidare kommer man att ge stöd till SMF-
etablering i regionerna, hjälpa SMF-centret i Aktyubinsk 
att bli självbärande och samordna allt SMF-stöd 
Anslagna medel per sektor 
1991-1997 (i miljoner ecu) 
Kärnkraftsäkerhet och miljö 
Omstrukturering av statliga företag 
och utveckling av den privata sektorn 
Reformer inom offentlig förvaltning, 
social service och utbildning 
Jordbruk 
Energi 
Transport 
Policyrådgivning och program 
för småprojekt 
Telekommunikationer 
Övrigt 
Summa 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
0 
0 
4,87 
2,16 
0,7 
0 
0 
0 
0 0 
6,54 
1,4 
3,06 
3,2 
0 
6,4 
0 
0 0 
6,3 
7,73 20,6 3,15 
0 
0 
0 
0 
1,4 
14 0 
6,3 
3,15 1,8 
3,15 
0 
0 
1,63 
0 
1,12 
14 0 
5,9 
2,9 
3 
0 
0 
0 
0 
3,2 
15 0 
7,2 
2,4 
1,4 
0 
5 
2,8 
2,2 
24 S:a 
0 
32,24 
17,12 
16,92 
5,3 
0 
13,03 
2,8 
7,92 
95,33 
15 
/ Kazakstan framhäver flera Tacisprojekt utveckling av mänskliga resurser 
tillsammans med andra biståndsgivare. 
Tillvägagångssättet är baserat på globalitet och 
innovation. Det finns också ett framgångsrikt 
utvecklingscenter för småföretag i Aktyubinsk som nu 
kommer att axla uppgiften att erbjuda policyrådgivning 
och att bli självbärande. 
Privatisering och omstrukturering 
Tacis har fortsatt att stödja privatiseringen av stora statliga 
tillgångar i en föränderlig politisk miljö. Även i områden 
där det inte finns ett samarbete med utländska partners 
har Tacis kunnat bidra till att formulera policy för 
Kazakstans olika departement som alltmer börjar inse de 
viktiga frågorna för att locka utländska investeringar. Tacis 
har också arbetat med omstruktureringsprojekt för 
privatiserade företag och har inrättat särskilda byråer som 
ger privatiserade företag råd i frågor rörande 
marknadsföring, kostnadsuppföljning och privat 
företagsledning. I samband med att seden att söka 
expertråd utifrån gradvis etablerats har efterfrågan på 
denna service ökat bland medelstora företag som nu är 
beredda att betala för rådgivningen. 
Försökspartihandeln för kött och grönsaker i Almaty har 
utvecklats till ett fullskaligt inomhusköpcenter med 
förbättrad kvalitet och distribution. Detta har uppnåtts 
med hjälp av en startinvestering från Tacis på 40 000 ecu. 
Centret används nu av departementet som förebild för 
andra områden i Kazakstan. Investering i mänskliga resurser 
Utveckling av mänskliga resurser har varit kärnan i flertalet 
av Tacis projekt i Kazakstan. KEMAP:s MBA-program i 
Kazakstan, som drivs i samarbete med andra 
biståndsgivare, är ett flaggskepp i Tacis projektflotta. Tacis 
har en inflytelserik position för att se till att programmet 
utvecklas, delvis beroende på Tacis nära kontakter med 
skolans verkställande direktör och dekanus. Kazakstans 
akademi för företagsledning (the State Academy of 
Management) har också startat en ekonomiutbildning 
omfattande 50 ämnen. Utbildningen har varit så 
framgångsrik att resultaten nu sprids till andra delar av 
landet. Projektet kan leda till landets första auktoriserade 
ekonomiexamen. 
16 * 
Kirgistan 
En gradvis förändring håller på att äga rum i relationerna 
mellan EU och Kirgistan, som tidigare framför allt berörde 
bistånd i form av humanitär hjälp och 
livsmedelsförsörjning. Relationerna börjar nu alltmer 
handla om handelsutveckling. 
Från policyrådgivning till jordbrukslån 
Tacis insatser under 1997 har påverkat policy både på 
hög nivå (till exempel genom att hjälpa regeringen att 
uppgradera kapaciteten hos de departement som 
ansvarar för utrikespolitik, ekonomi och budget eller 
genom att arbeta tillsammans med centralbanken för att 
skapa en bankrådgivningservice som kan erbjuda 
affärsbanker avgiftsbaserad konsultation) och på folklig 
nivå, bokstavligen på marken, genom stöd till lantbrukare 
för att förbättra kvaliteten på deras boskap och genom 
att utveckla ett stödnätverk för jordbrukslån. Stödet till 
ökad kredittillgång är inte enbart administrativt utan 
omfattar också stöd till jordbrukargrupper som med 
ömsesidigt ansvar vill ansöka om lån. 
Utveckling av mänskliga resurser 
Ett antal projekt inom mänskliga resurser, som lanserades 
under 1997, resulterade i andra avknoppningar. Bland 
annat ett framgångsrikt projekt för anpassning av statliga 
lån, som Tacis upprättade tillsammans med Världsbanken 
och UNDP, och som visade hur effektiv en gemensam 
satsning mellan Tacis och internationella finansinstitut kan 
vara. Likaså ett projekt för civilförvaltningsreformer, som 
inte bara bidrar till att öka effektiviteten hos 
civilförvaltningen, utan också spelar en viktig roll i processen att utveckla ett civilt samhälle och bygga upp 
en demokrati genom att stärka samhällsetiken så att 
människor utses på grund av sina personliga meriter. 
Stöd till energisektorn 
Inom energisektorn har Tacis hjälpt till att åtgärda en del 
av de organisatoriska bristerna och det energislöseri de 
medfört. Samtidigt har man börjat ta itu med 
miljöförstöringen från tidigare år. Tacis har också 
samarbetat med myndigheterna i utvecklingen av ett 
regleringssystem genom att skapa ett statligt 
energikontor. 
Etablering inom rättsväsendet och inrikes 
angelägenheter 
Kirgistan har bett om Tacis stöd för att bekämpa 
drogmissbruk och besöktes av en EU-team som 1997 
sammanställde en rapport om frågor som berör 
rättsväsendet och inrikes angelägenheter i Tacisländema. 
Anslagna medel per sektor 1991 1992 
1991-1997 (i miljoner ecu) 
Kärnkraftsäkerhet och miljö 0 0 
Omstrukturering av statliga företag 0 0,82 
och utveckling av den privata sektorn 
Reformer inom offentlig förvaltning, 0 0 
social service och utbildning 
Jordbruk 0 2,71 
Energi 0,7 0 
Transport 0 5,7 
Policyrådgivning och program 0 0 
för småprojekt 
Telekommunikationer 0 0 
Övrigt 0 0 
Summa 0,7 9,23 1993 1994 1995 1996 1997 
0 
0 
2,6 
4 
2,4 
0 
0 
o 
1 
10 o 
o 
1,6 
3,7 
1,7 
0 
0 
0 
1 2,2 
1,5 
1,7 
2,3 
0 
1,3 
13 S:a 
0 
0,82 
8,2 
12,61 
6,3 
7,4 
2,3 
0 
3,3 
40,93 
17 
Moldavien 
EU:s goda relationer och politiska dialog med Moldavien 
under hela 1997, kulminerade i ett antal besök i Bryssel 
av utrikesministern, premiärministern och presidenten. 
Tacisstöd har levererats mot bakgrund av Moldaviens 
stadiga utveckling mot närmare kontakter med den 
internationella gemenskapen och Europarådet, och 
ratificeringen av konventionen för minoriteters rättigheter. 
Partnerskaps- och samarbetsavtalet förväntas träda i kraft 
i mitten på 1998, vilket kommer att innebära att ett 
samarbetsråd inrättas för att med stöd av Tacis 
säkerställa ett effektivt genomförande av avtalet under 
1998-1999. 
Trots ett handelsunderskott gentemot EU och att den 
ekonomiska utvecklingen och reformerna har skett relativt 
långsamt har det gjorts framsteg vad gäller 
valutastabilitet, inflationsreglering och BNP. Moldaviens 
engagemang och effektivitet fortsätter dock att säkerställa 
en hög andel av internationellt bistånd och engagemang, 
framför allt från Tyskland och USA. Tacis har ett nära 
samarbete med andra biståndsgivare i regionen och ett 
samrådsmöte med Världsbanken ägde rum i december. 
Stöd till jordbrukssektorn 
Ett antal centrala jordbruksprogram omfattande såväl 
policy som praktiska frågor startades under 1997. 
Programmens verksamhet bestod av stöd till 
jordbruksdepartementet för anpassning till en ny roll i en 
marknadsorienterad ekonomi. Detta genom att ge 
policyråd och know-how inom landreformer, utveckling 
av försäkrings- och incitamentsystem, och förstärkning 
av departementets styrning av utrikeshandeln. På ett mer kortsiktigt plan är Tacis stöd ämnat att hjälpa 
bönder att bryta sig ur den skuldfälla som hindrar dem 
som individer och jordbruksekonomin i stort, att 
förverkliga sin fulla potential. I nuläget är de flesta 
jordbrukare till följd av minskad produktion, försämrade 
handelsvillkor och dåligt kassaflöde svårt skuldsatta till 
leverantörer, banker och regeringsinstitutioner såsom 
socialfonden. Detta medför att de inte har möjlighet att 
få kredit. Tacis hjälper en icke-statlig byrå för 
omstrukturering av jordbruket med ett program för 
skuldsanering och omstrukturering så att jordbrukare kan 
få rätsida på sin situation, vilket på lång sikt kommer att 
leda till vinster. Ett antal andra framgångsrika projekt har 
hjälpt till att utveckla landsbygdsplaner och kunskaper i 
marknadsföring för att stärka inrikeshandeln och 
exporten. 
Utbildning och praktik 
Inom utbildningsområdet har Tacis börjat ge mer stöd till 
utveckling av undervisning inom högre ekonomistudier. I 
nuläget är lärarna obekanta med modern undervisning i 
ekonomi och tenderar att godtyckligt använda de källor 
som finns tillgängliga när de lägger upp kurserna, utan 
att ta hänsyn till marknadsekonomins realiteter. Därför 
satsar Tacis 1 miljon ecu under en period på 18 månader 
för att utveckla den institutionella kapaciteten att utbilda 
en framtida kår av akademiker, tjänstemän, forskare och 
finansiella analytiker inom makro- och mikroekonomisk 
analys och inom företagsekonomi. Projektet fick en 
lyckosam start med förbättringar av kursinnehållet. Detta 
möjliggjordes genom de lokala företagens insatser för att 
Anslagna medel per sektor 
1991-1997 (i miljoner ecu) 
Kärnkraftsäkerhet och miljö 
Omstrukturering av statliga företag 
och utveckling av den privata sektorn 
Reformer inom offentlig förvaltning, 
social service och utbildning 
Jordbruk 
Energi 
Transport 
Policyrådgivning och program 
för småprojekt 
Telekommunikationer 
Övrigt 
Summa 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
0 
0 
0,13 
0,97 
0 
0 
0 
0 
0 
1,1 0 
1,73 
2,27 
2 
0 
1 
0 
0 0 
1,45 
1,9 
4,7 
0,6 
0,6 
0 
0 
0,75 
10 0 
1,5 
2,5 
1,5 
0 
0 
0 
1,5 0 
4,5 
3,7 
0 
0 
4,9 
0 
0,65 
18 S:a 
0 
9,18 
4,25 10,28 
14,14 
4,1 
0,6 
5,9 
0 
2,9 
47,1 
18 
bygga upp den lokala forskningskapaciteten. Samtidigt 
har ett center för affärskommunikation fortsatt att erbjuda 
mindre företag rådgivning och är nu självbärande till 60 
procent. 
Målinriktat stöd på olika nivåer 
Under 1997 spelade Tacis en viktig roll i Moldaviens 
sociala trygghetsprogram genom att ge stöd i att utarbeta 
ett lagförslag om pensionsreformer. Detta stöd kommer 
att fortsätta under de kommande etapperna i 
lagstiftnings- och implementeringsprocessen. Vidare har 
ett antal småskaliga Tacisprojekt upprättats på olika 
nivåer. Expertråd har givits inom områden som är centrala 
för Moldavien som t.ex. anslutning till WTO, 
genomförandet av PSA och inrättandet av en Moldavisk 
organisation för exportstöd. Samtidigt har ett Tacisprojekt 
för «city twinning» givit stöd till effektiviseringen av 
kollektivtrafiken i Chisinau, framför allt busstrafiken. 
19 
Mongoliet 
Tacis åtgärder i Mongoliet är avsedda att stödja en 
övergång i den politiska, sociala och ekonomiska 
situationen, i syfte att höja levnadsstandarden och 
livskvaliteten för den lokala befolkningen. 
För att uppnå dessa breda målsättningar kommer de 
program som startades 1997 att omfatta utbildning, 
turismutveckling, socialt skydd, sysselsättningsåtgärder, 
energiproduktion och -hushållning och att stärka 
småföretagssektorn som ett medel för att stimulera den 
ekonomiska tillväxten och reformkapaciteten som följer 
därav. En del av dessa program har varit framgångsrika 
både med att hjälpa mongoliska företag och att påverka 
tänkandet i regeringen. 
Stöd till småföretag 
Trots det uppenbara avståndet mellan Ulan Bator och EU 
har den Tacisstödda mongoliska affärutvecklingsbyrån 
(the Mongolian Business Development Center) upprättat 
ett stort antal affärskontakter och uppvisat en förmåga 
att samarbeta med internationella finansinstitut. 
Småföretagstjänsterna som byrån erbjuder innefattar 
utbildning, affärsrådgivning, investeringsplaner, 
information och hjälp att hitta samarbetspartners. Ett 
nätverk av regionala centrer har också upprättats. Byrån 
är nu självbärande via avgifter, byråkontrakt med regering 
och biståndsgivare, och omfattande företagssponsring. 
Mer än 3 000 lokala företagare har deltagit i kurser i 
affärsdiscipliner och i sektorspecifika ämnen, omfattande 
allt från korvstoppning till leksakstillverkning. De har dessutom gett ut populära handböcker om att göra 
affärer i Mongoliet i allmänhet och i synnerhet i sektorer 
såsom läder, kaschmir och hotel. 
Byrån har också vunnit erkännande hos regeringen och 
på basis av den trovärdighet som etablerats har byrån 
kunnat ge policystöd på hög nivå för att stödja 
utvecklingen och genomförandet av en sund ekonomisk 
policy för småföretagssektorn. En småföretagslag som 
1997 antogs av parlamentet var starkt influerad av byråns 
insats. Genomförandet har också fått stöd av ett ökat 
medvetande om småföretagsutveckling bland 
regeringsdepartementen, delvis som resultat av ett besök 
i EU. Byrån har också visat initiativ i sitt arbete att tackla 
ett av de största problemen för mongoliska småföretag, 
nämligen tillgången på finansiering. Byrån har bildat ett 
leasingföretag för gruvutrustning, som ett 
lågkostnadsaltemativ till dyr bankfinansiering. 
Att bygga på samarbete 
Mongoliets utrikesminister, Shuker Altangerel.och 
kommissionären för yttre förbindelser, Hans van den 
Broek, avslutade det fjärde gemensamma kommittémötet 
mellan EU och Mongoliet i Bryssel den 30 september med 
ett vänskapligt möte där båda sidor uttryckte sin 
uppskattning för den andra sidans insatser för att 
upprätta relationer. EU:s representanter uppgav att de var 
imponerade av Mongoliets politiska stabilitet, ekonomiska 
framgångar, stärkta kontakter med den internationella 
handelsgemenskapen (Mongoliet blev nyligen medlem i 
Anslagna medel per sektor 
1991-1997 (i miljoner ecu) 
Kärnkraftsäkerhet och miljö 
Omstrukturering av statliga företag 
och utveckling av den privata sektorn 
Reformer inom offentlig förvaltning, 
social service och utbildning 
Jordbruk 
Energi 
Transport 
Policyrådgivning och program 
för småprojekt 
Telekommunikationer 
Övrigt 
Summa 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
0 
2,56 
3,8 
0 
1 
0 
0 
0 
0,64 
8 0 
1,4 
2,9 
0 
1,7 
0 
2,9 
0 
0,6 
9,5 S:a 
0 
3,96 
6,7 
0 
2,7 
0 
2,9 
0 
1,24 
17,5 
20 
Tacis verksamhet i Mongoliet syftar till att höja invånarnas levnadsstandard och livskvalité 
Världshandelsorganisationen) och avskaffandet av 
importtullar. De mongoliska representanterna lade stor 
vikt vid Tacisprogrammets finansiella stöd (20,5 miljoner 
ecu anslogs för 1996-1999 och totalt har EU gett landet 
140 miljoner USD i bistånd för 1991-1995) och Tacis roll 
i att främja utländska investeringar. 
Transportlänkar 
Vidare införlivades Mongoliet 1997 i Tacis TRACECA-
program (lanserat 1993), som har som mål att utveckla en 
transport- och handelskorridor i östvästlig riktning från 
Centralasien, över Kaspiska havet, genom Kaukasus, 
över Svarta havet och vidare till Europa. 
21 
Ryska federationen 
Under 1997 har Tacis gett stöd i flera sektorer i Ryssland 
för att främja den pågående demokratiska och 
ekonomiska reformprocessen. Ett stort antal nya initiativ 
har tagits framför allt i detta land för att förbättra 
programmets resultat, höja dess profil och fokusera 
prioriteringar. 
Relationerna mellan EU och Ryssland 
får nytt fotfäste 
En viktig milstolpe under 1997 var ikraftträdandet av 
partnerskaps- och samarbetsavtalets den 1 december 
1997. Detta utgör ett nytt och historiskt kapitel i våra 
relationer. 
Avtalet ålägger EU och Ryssland att intensifiera sina 
politiska och ekonomiska relationer, stödja 
reformprocessen i Ryssland, stärka den politiska 
utvecklingen och främja Rysslands integrering i ett 
bredare europeiskt ekonomiskt område. EU:s slutliga 
målsättning är att främja ett ekonomiskt närmande mellan 
EU och Ryssland, som efter Rysslands inträde i WTO kan 
leda till upprättandet av ett frihandelsområde. Som ett 
första steg kommer tillnärmningen av ryska lagar till 
Europeiska gemenskapens lagstiftning att vara av stor 
betydelse. Detta är en förutsättning för att kunna främja 
och bredda handelsflödet. 
Tacis har en nyckelroll 
Tacis verksamhet i Ryssland har därför alltmer inriktats 
på att understödja PSA-processen. Tacis prioriteringar 
fastställdes 1997 vid mötet mellan premiärminister 
Anslagna medel per sektor 
1991-1997 (i miljoner ecu) 
Karnkraftsakerhet och miljo 
Omstrukturering av statliga fdretag 
och utveckling av den privata sektorn 
Reformer inom offentlig forvaltning, 
social service och utbildning 
Jordbruk 
Energi 
Transport 
Policyradgivning och program 
for smaprojekt 
Telekommunikationer 
Ovrigt 
Summa 1991 
12,89 
27,2 
46,64 
50,85 
41,5 
32,87 
0 
0 
0 
211,95 1992 
0 
29,76 
24,57 
21,49 
16 
14,25 
0 
4,93 
0 
111 1993 
0 
54,5 
44 
12,5 
21,1 
13,55 
0 
5,1 
10 
160,75 1994 
0 
43,4 
18,85 
16,3 
19,5 
13,9 
18,95 
4,1 
15 
150 1995 
0 
40,6 
52,8 
17 
18 
12,6 
0 
5,4 
14,79 
161,19 1996 
5,5 
31,3 
33,8 
10,6 
11,5 
8,5 
26 
3 
2,8 
133 1997 
5 
28,7 
27 
13 
13 
7 
31 
4 
4,2 
132,9 S:a 
23,39 
255,46 
247,66 
141,74 
140,6 
102,67 
75,95 
26,53 
46,79 
1060,79 
Tjernomyrdin och ordförande Jacques Santer, och 
innefattar bl.a. företagsstöd, mänskliga resurser och den 
sociala sektorn. Jordbruk, energi, transport, 
telekommunikationer och miljö har också en framträdande 
placering på listan över betydelsefull Tacisverksamhet i 
Ryssland. 
Tacis är det största bidragsbaserade programmet för 
tekniskt stöd i Ryssland (mer än 1 miljard ecu sedan 
1992). Insatserna för att höja programmets profil och 
uppnå bättre fokusering av prioriteringar ledde till 
upprättandet av nya arbetsrelationer på hög nivå. En ny 
Tacisarbetsgrupp för EU-Rysslandsamarbete bildades vid 
slutet av året för att säkerställa att beslutsfattare på båda 
sidor ägnade uppmärksamhet åt att säkra 
utvecklingstakten och verksamhetens inriktningen och att 
höja effektiviteten. 
Att främja utveckling inom näringslivet 
och den sociala sektorn 
Förändringarna som ägt rum i Ryssland, t.ex. privatisering 
och liberalisering, har skapat ett behov av systematiskt 
arbete för att förbättra produktiviteten, produktkvaliteten, 
resursutnyttjandet, expertkunskapen och förmågan att 
tillgodose marknadens behov så att återhämtningen inom 
industrin och arbetsmarknaden säkras. En förutsättning 
för detta är ett mer stabilt företagsklimat, att man främjar 
SMF-tillväxt och utländska investeringar i anläggningar 
och utrustning, och att man fortsätter att framhäva 
Har Tacis någon betydelse? Tacis gjorde utan tvekan 
en betydelsefull insats med sin pilotaktion för att 
förbättra postsystemet på en av Rysslands viktigaste 
kommunikationscentaler: Moskvas internationella 
postkontor (MIPK). Den ursprungliga uppfattningen 
bland cheferna på MIPK var att automatisering 
utgjorde det viktigaste behovet. Projektet ändrade 
på denna åsikt och hjälpte till att fastställa andra 
behov som handlade mer om arbetsmetoder än om 
postkontorets maskiner. Förändringar inom 
organisation och arbetsmetoder genomfördes och 
en ny inställning till modernisering tog form inom 
ledningen. MIPK:s utbildningsfaciliteter 
uppgraderades och lärarna utbildades. Det starka 
engagemanget från MIPK:s högsta ledning och de 
föredömliga relationerna som utvecklades mellan 
kontraktorn och projektpartnern, var nyckelfaktorer 
för de framgångsrika resultaten som uppnåddes av 
projektet. kompetent ledarskap. Man behöver dessutom skapa ett 
system för skatter och socialt skydd. 
En del av nyckelområdena i Tacis verksamhet har inriktats 
på att stärka den juridiska sektorn genom stöd till 
administrationslagar, ekonomisk federalism och offentlig 
ekonomirätt. Andra områden är inriktade på 
överbryggande verksamhet såsom det internationella 
centret för vetenskap och teknologi i Moskva 
(International Science and Technology Centre), 
omskolningsprogrammet för officerare och tillämpningen 
av konventionen för kemiska vapen (Chemical Weapons 
Convention) som ratificerats av Ryssland. Tacis har också 
varit aktiv med att stödja gränsöverskridande samarbete 
och har inlett ett direkt samarbete med ett antal ryska 
regioner. Eftersom kärnkraftsäkerheten i ryska reaktorer är 
en angelägenhet av allmänt intresse för såväl Ryssland 
som EU har det fortsatt att vara en av de viktigaste 
sektorerna för Tacis. 
Från utbildning till telekommunikationer 
Inom telekommunikationssektorn har Tacis understött 
utvecklingen av lokal expertis genom att ge stöd till ett 
antal utbildningscenter för telekommunikation och affärer 
i Moskva, St Petersburg, Samara och Novosibirsk. 
Centrerna har skapats för att tillgodose efterfrågan på 
utbildning och omskolning av ledningspersonal och 
teknisk personal från telekommuniktionsföretag och 
närstående enheter i de ryska regionerna. Centrerna har 
inrättats inom organisationen för de största universiteten 
för telekommunikation och använder universitetens 
lärarpersonal. Målet på medellång sikt är att göra det 
möjligt för centrerna att bli självbärande och 
självfinansierande institut. 
Tacis har också gett stöd till centrala 
kommuniktionsmyndigheter i deras arbete att utforma 
lagstiftning för telekommunikationssektorn i avgörande 
områden såsom licens, tulltaxa, nätsamordning och 
konsumentskydd. Betydelsen av Tacis insats för att hjälpa 
Ryssland utveckla stabila och sammanhängande juridiska 
och reglerande ramar för telekommunikationssektorn 
bestyrktes av Krupnov, ordföranden för den statliga 
kommittén för kommunikation och informatik (State 
Committee för Communications and Informatics), vid den 
första rysk-europeiska rundabordskonferensen om 
informationssamhället, som hölls i oktober 1997 i Moskva. 
Inom området för provning och certifiering har Tacis gett 
stöd till inrättandet av Moskvas certifierings- och 
provningscenter (Moscow Certification and Test Center -
CTC), det första centret i Ryssland med kapacitet att 
23 
utföra provning av telekommunikationsutrustning enligt 
både Rysslands och EU:s normer. Centret var från början 
en del av telebolaget MMT men är nu självbärande och 
officiellt godkänt av ryska myndigheter som 
provningsanstalt. Tacis insats i detta område är avsedd att 
bidra till den bredare målsättningen att harmonisera 
normer och att på teknisk nivå integrera 
telekommunikationssystem och -nätverk. 
Information om projektet tillställdes den ryska 
premiärministern Viktor Tjernomyrdin och Europeiska 
kommissions ordförande Jacques Santer. 
Att få energi att löna sig 
Det finns ett växande lokalt intresse för att utnyttja Tacis 
verksamhet för att förbättra ledningen inom energisektorn, 
samtidigt som borgmästare och regionala politiker har 
uttryckt att de är beredda att betala för rådgivning frånde 
energicentrer som Tacis har inrättat i Jekaterinburg och 
Novosibirsk. Under 1997 fick dessa två center en 
gemensam ledning för att utnyttja stordriftsfördelarna och 
tilldelades områdena Ural respektive Västsibirien. Målet 
är att på två år göra dem självbärande med hjälp av 
avgiftsbelagda tjänster för kunder från den privata sektorn 
och lokal myndigheter. 
Ryssland och potentiella utländska investerare kommer 
båda att kunna dra fördel av en ny typ av rådgivning som 
erbjuds av ett Tacisprojekt för oljefältsutveckling, som 
startades 1997. I detta område sträcker sig Tacis 
engagemang utanför det traditionella stödet till tekniska 
förberedelser och genomförbarhetsstudier. Tacis erbjuder 
dessutom projektadministrering för provborrningar och 
produktion, med en juridisk komponent för att erbjuda 
utländska direktinvesterare hjälp med att göra utkast till 
modellavtal för produktionsdelning. I dessa avtal 
fastställer staten och den utländska investeraren 
projektets löptid, samtliga villkor, licensavgifter och 
beskattning. 
Ny inriktning för stöd till omstrukturering 
av företag 
I Ryssland har Tacis gett ny inriktning åt det stöd som 
ges till omstrukturering av privatiserade företag. 
Förändringen har huvudsakligen genomförts på sektoriell 
nivå och inte direkt bland de enskilda företagen, vilket har 
medfört att gemensamma lösningar som fastställts av 
analyser och pilotprogram kan spridas inom hela sektorn 
(stål-, textil-, trä- och möbelindustrin). Den nya 
inriktningen sträcker sig också utanför det traditionella 
stödet till omstrukturering av företag. Den är avsedd att underlätta upprättandet av samarbete mellan europeisk 
och rysk industri och har dessutom anknytning till andra 
målsättningar, huvudsakligen verksamhet inom ramen för 
PSA, vilket ger den mer politisk synlighet bland projekten. 
I t.ex. stålindustrin har Tacis inte bara tillhandahållit 
generell kompetens, såsom kostnadsredovisning och 
marknadsföring, utan har också gett hjälp i frågor som 
berör konkurrens, statsbidrag och miljöskydd, vilket har 
möjliggjorts av ett avtal som går i linje med det som 
beslutades vid handelsförhandlingarna mellan EU och 
Ryssland. 
Rättsväsende och inrikes angelägenheter 
Europeiska kommissionen föreslog i november 1997 en 
fortsatt dialog om brottsbekämpning mellan EU och 
Ryssland. EU:s handlingsplan för Ryssland 1996 
fastställer att bekämpningen av organiserad brottslighet, 
framför allt när det gäller droger, är en prioriteringsfråga; 
en uppfattning som avspeglades i slutsatserna från 
Europeiska rådets möten i Florens, Dublin och 
Luxemburg. Tacis fyller redan en viktig funktion genom 
sina utredningsdelegationer under 1997, sina band till 
UNDCP:s konferens i Moskva om samarbete inom 
drogbekämpning i april 1997 samt genom att överväga 
hur Tacis gränsöverskridande program kan hjälpa 
tullsamarbete och gränskontroll för att på så vis bidra till 
att bekämpa smuggling och andra illegala handlingar vid 
gränsområden. Förberedelser gjordes under 1997 för att 
intensifiera Tacis verksamhet i detta viktiga område. 
Nationell utbredning 
Tacis ökade engagemang i Ryssland tog sig uttryck i 
öppnandet av fem nya tekniska kontor runt om i landet 
under 1997, i Irkutsk, Novosibirsk, Jekaterinburg och 
Petrozavodsk. Kontoren skall fungera som komplement till 
det befintliga tekniska kontoret i St Petersburg och bidra 
till målsättningen att göra Tacis till ett landsomfattande 
program. De skall hjälpa till att identifiera projekt som 
överensstämmer med Tacis målsättningar, sprida resultat 
som uppnåtts av Tacis projekt, erbjuda potentiella lokala 
partners information och göra Tacis än mer 
anpassningsbart till lokala förhållanden. 
Utveckling av transportnätet 
Transport är ett nyckelområde i ett land av Rysslands 
storlek. Under 1997 har Tacis därför fortsatt att stödja 
arbetet med att omvandla Rysslands transportsystem, 
som byggts och upprustats för en planekonomi, för att 
bli mer lämpat för en marknadsekonomi. 
Kostnadselementet för rysk godstransport är för 
24 
närvarande sex gånger så stort som i EU, vilket inte 
enbart beror på Rysslands storlek med tanke på att Kinas 
och Kanadas transportkostnader är endast en fjärdedel av 
Rysslands. Den sovjetiska industrin lade mer vikt vid 
säkerhetsfrågor än vid att minska transportkostnader och 
den total logistiken. Höga bidrag gjorde att 
transportkostnaderna var mycket lägre än 
realkostnaderna, vilket fungerade som incitament för 
överanvändning av transport. Kostnaderna för 
godstransport utgör till följd av detta mer än 9 procent 
av rysk BNP, jämfört med 6 procent i Västeuropa. Denna 
kostnadsbörda för den ryska staten förklaras av de 
särskilda subventioner till rörelseförluster, som för 
närvarande står för ca 2 procent av landets BNP. 
I enlighet med den strategiska prioriteringen som 
fastställdes 1995 för att underlätta flödet av varor mellan 
Ryssland och EU, är Tacis inriktat på sjö- och 
vägtransport mellan Ryssland och EU, i områden med 
hög handelspotential och längs de transeuropeiska 
korridorerna. Tonvikten har lagts på att främja mångfald 
och fri konkurrens i ett land där järnvägen står för ca 90 
procent av all transport, jämfört med mindre än 30 
procent i Västeuropa. 
Tacis har därför behandlat projektförslag från samtliga 
transportbranscher. År 1997 när Tacis hade avslutat 
anbudsförfarandet startades tre nya projekt. Projekt 1 : 
att främja vägtransport genom att hjälpa mindre 
vägtransportföretag att bilda föreningar som förser dem 
med logistikstöd och underlättar tillgången till marknaden. 
Projekt 2: omorganisering av Rysslands stora tillgångar 
på inhemska vattenleder för att underlätta deras 
användning som en direkt länk mellan Volga (och de stora 
industristäderna längs floden) och Europa via Svarta havet 
med vidare anknytning till europeiska industristäder via 
Donau och Rhen. Projekt 3: att förbättra systemet för 
järnvägsinformation längs korridoren som via St 
Petersburg sammanlänkar Moskva och Helsingfors, för 
att underlätta import- och exporttrafik. 
År 1997 identifierade Tacis fyra nya projekt och erhöll 
medlemsländernas godkännande att finansiera dem (ca 7 
miljoner ecu). Tre av projekten omfattar godstransport: 
förbättringar av vägsäkerheten längs Korridor IX A (mellan 
Moskva, St Petersburg och Helsingfors), införandet av 
internationella normer för transport av hälsofarligt eller 
miljöfarligt gods, och stöd till kombinerad väg- och 
järnvägstrafik. Det tredje innefattar modernisering av 
Moskvas internationella flygplats, Tjeremetjevo 2, ett 
projekt med hög synlighet eftersom flygplatsen står inför 
den oerhörda uppgiften att hantera mer än 5 miljoner passagerare per år. Flygplatsen, som är byggd för att 
klara av högst 12 000 passagerare per dag, kan under 
rusningstrafik få upp till 30 000 - 35 000 passagerare per 
dag, med förseningar för ankommande och avgående 
passagerare och för flygschemat. Projektet är avsett att 
öka kapaciteten till så låg investeringskostnad som möjligt 
och att förbättra säkerheten med hjälp av 
katastrofsimulering. Bedömningen, finansieringen och 
förberedelserna av anbudsdokumenten för samtliga 
projekt blev klara 1997, vilket möjliggjorde en tidig start 
och minskade fördröjningstiden mellan projektidentifiering 
och genomförande. 
Förebild för jordbruket 
Partihandelsmarknaden i Kemorovo i Sibirien, som 1993 
började som en vanlig marknad, har varit ett av Tacis 
större jordbruksprojekt. Nu när projektet börjar närma sig 
sitt planerade slut under 1998, har marknaden genomgått 
en omfattande expansion och fungerar nu som 
distributionsnät för hela Oblast med omnejd. Projektet 
har utan tvekan potential att fungera som modell för en 
mer landsomfattande plan. Pilotprojekten «modell 
lantbruk» i Tjeljabinsk har varit mycket framgångsrika 
bland lokala jordbrukare och myndigheter (regionens vice 
landstingsdirektör har visat särskilt intresse) och genererar 
Tack vare Tacis och Natalia Dmitriyevna Boyeva kan 
konsumenter i Frankrike, Spanien, Tyskland, 
Nederländerna och Belgien nu köpa produkter från 
ett mejeri i Staroderevjankovskaja (i 
Krasnodarregionen), som grundades 1928. Det var 
Boyeva som 1991 satt vid rodret för detta mejeri när 
de plötsliga förändringarna i Ryssland ledde till en 
massiv minskning i produktion och en drastisk 
inflationsökning. Med hjälp av Tacis rådgivning 
lyckades hon omvandla det krisdrabbade mejeriet till 
att bli ett blomstrande företag som nu fungerar som 
förebild för andra företag i regionen. Hon har 
övervakat arbetet med att upprusta och införskaffa 
ny utrustning för fabriken och att införa nya metoder 
för kvalitetskontroll och paketering som tillsammans 
bidrar till att förbättra kvalitet, lagring och märkning. 
Ett stort sortiment av ost, yoghurt, mjölkdrycker och 
desserter kompletterar nu det traditionella 
sortimentet av mejerivaror, och företaget har sex 
egna butiker, en grossistfirma och en egen vagnpark 
som levererar varor till femtio butiker. Personalstyrkan 
har ökat till 300 personer och företaget upprättar 
hela tiden nya affärsförbindelser runt om i landet. 
25 
fortfarande en stark efterfrågan genom att sprida program 
med råd om hur västerländska produktionsmetoder kan 
tillämpas. 
Ett projekt i Novosibirsk, som 1993 hade en problematisk 
start, har nu utvecklats till att bli ett starkt stödprojekt för 
marknadsföringsgrupper inom mejeri-, frukt- och 
grönsakssektorerna, och har väckt lokal efterfrågan på 
fortsatt verksamhet. Ett federalt projekt för 
skördövervakning och -stöd, som drivs av 
jordbruksdepartementet, har brutit ny mark i Ryssland 
och ger nu för första gången möjlighet att övervaka och 
göra prognoser av ekonomiskt viktiga spannmålsskördar. 
Tacis har också lagt grunden för reproduktion av system 
såsom EU:s Marssystem för satellitövervakning. 
Krasnodars omvandlingsprojekt för jordbruksprodukter 
och livsmedel har skapat pilotmodeller för företag av alla 
storlekar som erhållit rådgivning inom ledning, utrustning, 
medelsförvaltning, personal och omstrukturering. 
26 
Tadzj i kistan TOHMKMCTOH -TADZlKlSTAN 
EU:s Tacisprogram har varit verksamt i Tadzjikistan sedan 
augusti 1995. Ett tidigare försök under 1992 att starta 
upp programmet avbröts av inbördeskriget. 
Konsekvenserna av detta krig har fortsatt att påverka 
landet genom kidnappningar, mord och allmän laglöshet. 
I februari 1997 fick samtliga Tacisexperter evakuera landet 
på grund av en serie kidnappningar av FN-personal. Tacis 
återvände till landet i april efter att situationen hade 
stabiliserats, men detta visade sig att vara kortlivat. 
I november blev projektledaren från samordningsenheten 
och hans fru kidnappade under pistolhot i sitt hem i 
Dusjanbe. Efter tio dagar som gisslan lyckades 
projektledaren att fly men hans fru dödades under ett 
försök att frita henne. Den tragiska händelsen visade att 
landet inte längre kunde garantera de tekniska 
experternas säkerhet och Tacisprogrammet avbröts. 
EU fortsätter att stödja den FN-sponsrade fredsprocessen 
i Tadzjikistan och kommissionens humanitära gren, 
ECHO, har fortsatt sin verksamhet i landet. Det planerade 
valet, som kommer att äga rum under våren 1999, kan 
vara en avgörande händelse för landets framtid. 
Före indragningen av Tacis verksamhet hade avtalet om 
indikativprogrammet för 1996-97 slutits och 
riktprogrammen var klara. När programmet avbröts hade 
man utfört ett omfattande arbete för att förbereda 
projektets inriktning. 
När verksamheten avbröts fanns det pågående 
Tacisprojekt inom jordbruk, energi och mänskliga resurser, 
som ingick i riktprogrammen för 1994 och 1995. 
Tadzjikistan medverkade också i ett antal viktiga mellanstatliga program såsom TRACECA och hade varit 
framgångsrikt med att utveckla deltagandet i 
facilitetsprogram såsom LIEN. 
En policyrådgivningsenhet i jordbruksdepartementet hade 
startats för att främja reformer i jordbrukssektorn och 
utbilda nya kadrer för departementet. I energisektorn 
hade ett projekt precis startats för att utarbeta en 
investeringsplan för de hydroelektriska kraftverken i 
Sangudinsk. 
Det mycket framgångsrika RARP-2-projektet bidrog med 
viktiga investeringar för upprustningen av 
bevattningssystem runtom i landet genom att använda 
motsvarighetsfonder som bildats med hjälp av 
livsmedelshjälpen. Tack vare ett innovativt 
tillvägagångssätt för att finansiera jordbruksprojekt som 
startats av icke-statliga organisationer, fick jordbrukare 
tillgång till viktig kredit. 
Inom mänskliga resurser bidrog ett projekt till att stödja 
ekonomifakulteten vid Tadzjikistans universitet i Dusjanbe, 
vilket gjorde det möjligt att utveckla nya kurser och ge 
professorerna utbildning i modern studieplanering. Ett 
projekt verksamt vid centret för företagsamhet och 
ledning (Centre for Entrepreneurship and Management) i 
Khodjan i norra Tadzjikistan, lade grunden för en MBA-
inriktad kurs. Båda projekten utrustade de två 
utbildningscentrerna med välbehövliga datorer, öppnade 
en dialog med västerländska kollegor och bidrog med en 
ny informationskälla i form av studieresor till Europa. 
Anslagna medel per sektor 
1991-1997 (i miljoner ecu) 
Kärnkraftsäkerhet och miljö 
Omstrukturering av statliga företag 
och utveckling av den privata sektorn 
Reformer inom offentlig förvaltning, 
social service och utbildning 
Jordbruk 
Energi 
Transport 
Policyrådgivning och program 
för småprojekt 
Telekommunikationer 
Övrigt 
Summa 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
0 
0 
1 
1,68 
1 
0 
0 
0 
0,32 0 
0 
1 
1,75 
0,95 
0 
0 
0 
0,3 S:a 
0 
0 
3,43 
1,95 
0 
0 
0 
0,62 
8 
27 
TURKMENISTAN 
Om 
Turkmenistan 
I början av 1997 fick relationerna mellan EU och 
Turkmenistan ny kraft. Den 20 januari fick kommissionen 
klartecken av rådet att inleda förhandlingar om 
partnerskaps- och samarbetsavtal med Turkmenistan, 
och avtalet undertecknades senare under året. 
I likhet med övriga centralasiatiska partnerländer är Tacis 
programplanering i Turkmenistan inriktad på tydliga 
strategiska prioriteringar som underbygger 
målsättningarna fastställda i partnerskaps- och 
samarbetsavtalet. Målsättningarna går ut på att hjälpa 
partnerländerna att säkerställa konsolideringen av 
självförsörjning vad beträffar livsmedelsproduktion och 
energiförsörjning, och att stödja utvecklingen av 
infrastrukturer och institutioner som möjliggör ytterligare 
framsteg mot en marknadsekonomi och full 
självständighet. 
Omstrukturering av jordbrukssektorn 
Jordbruksreformer har därför varit högt prioriterade under 
1997, och även under tidigare år, i syfte att förbättra 
jordbrukets avkastningsförmåga och öka 
livsmedelsproduktionen för att på så vis kompensera för 
de stora landarealer som tas upp av bomullsodlingar. 
Projekten har inriktats på att utveckla en effektiv 
användning av land och vatten, med pilotprojekt för att 
visa hur boskapsuppfödning och foderproduktion kan bli 
ekonomiskt självbärande. Tacis har också gett stöd till 
förändringar som kommer att ha en reell effekt på 
privatiseringen av lantbruk och företag för 
jordbruksprodukter. Detta kommer att medföra att marknaden ger belöningar och incitament och på så sätt 
ersätter ett system som i hög grad är beroende av statlig 
kontroll över marknadsföringen och distributionen av 
livsmedelsprodukter och försörjningen av insatsvaror. 
För att ge ökad substans till de reformer som gradvis 
håller på att växa fram har Tacis också arbetat med att 
introducera nya ledningsmetoder bland privatpersoner, 
företag och statstjänstemän genom att erbjuda utbildning 
för att på så vis underlätta kontakter med potentiella 
investerare. 
Utnyttjande av naturresurser 
Naturgas har jämte jordbruk varit en stöttepelare i den 
turkmenska ekonomin, en resurs som gör landet särskilt 
attraktivt för den internationella gemenskapen. Denna 
resurs exploateras dock inte i någon större omfattning 
eftersom de traditionella marknaderna antingen har gått 
över till andra energikällor eller är oförmögna att betala, 
samtidigt som det finns liten kapacitet för att föra resursen 
ut ur landet till internationella marknader. För att utveckla 
sektorn behövs det omfattande utländska investeringar 
för att kunna nå alternativa marknader. De turkmenska 
myndigheterna har dessutom begränsad erfarenhet av 
att förhandla fram kontrakt med utländska investerare. 
Tacis har därför startat ett projekt för att hjälpa 
departementet för olja och gas att utveckla en nationell 
kapacitet att övervaka och kontrollera flödet av kolväten 
och att förhandla på basis av fullständig information och 
med nödvändig know-how. 
Anslagna medel per sektor 1991 
1991-1997 (i miljoner ecu) 
Kärnkraftsäkerhet och miljö 0 
Omstrukturering av statliga företag 0 
och utveckling av den privata sektorn 
Reformer inom offentlig förvaltning, 0 
social service och utbildning 
Jordbruk 0,88 
Energi 0 
Transport 0 
Policyrådgivning och program 0 
för småprojekt 
Telekommunikationer 0 
Övrigt 0 
Summa 0,88 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
0 
0,57 
1,05 
3,68 
1 
0 
2,5 
0 
0 
8,8 0 
1,8 
1,8 
3,6 
0 
0 
0 
0 
0,8 
8 0 
1 
1 
1,68 
0 
0 
0 
0 
0,32 0 
2,9 
0 
3,7 
3 
0 
1,10 
0 
0,8 
11,5 S:a 
0 
6,27 
3,85 
13,54 
4 
0 
3,6 
0 
1,92 
33,18 
28 
Ett SMF-center arbetade framgångsrikt med rådgivning 
till de ny aktörerna i den privata sektorn, men 
finansieringen upphörde när projektet avslutades i slutet 
av 1997. Detta medförde ett problem att med den 
begränsade privata rådgivningen fylla tomrummet tills ett 
nytt Tacisprojekt kunde påbörjas. Även ett treårsprojekt av 
hög kvalitet kan ha stora svårigheter att bli självbärande 
eftersom förhållandena som ett projekt för SMF-utveckling 
står inför, även när det gäller de mest grundläggande 
uppstartningskraven på att finna lokaler och en kundkrets, 
för närvarande är mycket svåra. 
Infrastruktur 
Under 1997 bidrog EU också med 750 000 ecu i form av 
know-how för genomförbarhet och utformning av två 
motorvägar i Turkmenistan, vilket senare kompletterades 
av ett lån på 80 miljoner USD från EBRD. Vidare 
beviljades ett bidrag på 1,5 miljoner ecu för en 
utformningsstudie och förberedelser till 
Turkmenbashihamnens färjeterminal, som också det 
kompletterades av ett lån på 50 miljoner USD från EBRD. 
'*•**».. 
-.i». ^;:W3JL 
Tacis bidar till att utveckla de nationella möjligheterna att övervaka och kontrollera 
kolväteflödena 
Att uppmuntra ekonomisk tillväxt 
Tacis stödjer också den successiva utvecklingen av 
statens nya roll i ekonomin. Den statliga sektorn står 
fortfarande för mer än 90 procent av BNP och 
incitamenten för tillväxt är låga, vilket har avskräckt 
utländska investerare och hämmat den inhemska 
investeringskapaciteten. Den privata sektorn håller på att 
växa, men tillgången till fria marknader för produkter, 
insatsvaror och kredit är fortfarande otillräcklig. Tacis har 
därför samarbetat med finansdepartementets avdelning 
för statlig egendom och privatisering, vilken ansvarar för 
privatiseringen, för att hjälpa dess begränsade 
personalstyrka och institutioner med privatiseringspolicy 
och -implementering. Tacis har också hjälpt till att 
utveckla effektiva skatteindrivningssystem som 
överensstämmer med en marknadsekonomi, och att 
utveckla bankutbildningen. 
29 
Ukraina 
Under 1997 inleddes förberedelser inför implementeringen 
av partnerskaps- och samarbetsavtalet. Avtalet planeras 
träda i kraft i mars 1998, vilket innebär att Ukraina blir 
det andra NOS-landet som når detta stadie i relationerna 
med EU. Detta kommer att utgöra ett nytt och historiskt 
kapitel i våra relationer och erbjuda nya möjligheter för 
att fördjupa och bredda ömsesidiga relationer. 
Under året upprättades flera kontakter på hög nivå mellan 
EU och Ukraina. Under dessa möten framhävdes den 
positiva utvecklingen vad gäller demokratiska reformer 
samtidigt som man uttryckte oro över implementeringen 
av viktiga strukturella reformer som underminerar den 
makroekonomiska stabiliteten som uppnåtts. 
Med fokus på energi 
Genomförandet av reformer inom energisektorn är ett av 
de viktigaste målen för Ukraina. Energiförsörjning utgör 
därför en bred målsättning för andra Tacisprojekt i 
Ukraina. Under 1997 har dessa projekt bl.a. hjälpt till att 
utveckla policy och förfaranden för energifakturering och 
-inkassering (ett pilotsystem för automatisering håller på 
att installeras i ett lokalt elbolag). Tacis tidigare 
föregångsprogram för energibesparing i Ukraina har nu 
börjat ge utdelning: de har lett till inrättandet av en statlig 
kommitté för energihushållning, en lag om 
energibesparing och energibesparingsprogram, som nu 
får ytterligare Tacisstöd för målinriktning och 
genomförande. 
Samtidigt har det Tacisutvecklade utbildningscentret för 
energiförvaltning i Kijev fortsatt att bygga upp kompetens för ledning inom industrin och byggsektorn. Denna 
kompetens är för närvarande mycket viktig i samtliga 
Tacisländer då realistiska energipriser har blivit en 
nödvändighet med tanke på de knappa resurserna. Tacis 
finansiering upphörde i slutet av 1997 men centret har 
blivit en förebild för andra Tacisländer. Ukrainas nästan 
totala beroende av importerad energi är inte otypiskt för 
situationen i f.d. Sovjetunionen, och traditionen av låg 
energieffektivitet avseende utformning och användning av 
byggnader, system och processer är utbredd. 
Kijevcentret förmedlar know-how om energiförvaltning 
från EU till lokala utbildningsinstitut, industrier och 
organisationer för energiförsörjning på ett sätt som 
överensstämmer med deras lokala behov. Kurserna 
utformades efter en gemensam bedömning av 
utbildningsbehovet bland lokala statliga och privata 
företag och myndigheter. Själva centret, som är beläget i 
Kijevs universitetsområde, erbjuder en lokal modell inte 
bara för moderna utbildningsfaciliteter utan även för 
energieffektiv byggnadskonstruktion innefattande 
moderna värmesystem, isolering och vatteneffektiv sanitär 
utrustning. Ett av projektets mera direkta resultat på lokal 
nivå är en anvisning från ministerkabinettet om att 
Ukrainska industrier måste utse fullt utbildade 
energichefer. Vidare har departementet för utbildning och 
vetenskap tillsammans med den statliga kommittén för 
energibesparing fastställt ramarna för utbildning i 
energiförvaltning. Centret har också hjälpt till att skapa 
en mer positiv inställning till kontinuerlig utbildning i 
Tacisländerna. 
Anslagna medel per sektor 
1991-1997 (i miljoner ecu) 
Kärnkraftsäkerhet och miljö 
Omstrukturering av statliga företag 
och utveckling av den privata sektorn 
Reformer inom offentlig förvaltning, 
social service och utbildning 
Jordbruk 
Energi 
Transport 
Policyrådgivning och program 
för småprojekt 
Telekommunikationer 
Övrigt 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 S:a 
3,54 
1,7 
4,65 
7,67 
6,2 
4,89 
0 
0 
0 0 
16,8 
12,31 
8,08 
7,26 
0 
0,83 
0 0 20,5 
12,36 4,3 
7,36 4 
10,54 5 
5,4 0 
3,22 15 
0 0 
0,55 
3,82 0 
1,7 
Summa 28,65 48,28 43,25 50,5 37,5 
10,7 
4 
6,9 
0 
0 
0 
6,4 
72,5 37,5 
10,25 
7,8 
0 
6,3 
0 
11,15 
0 
3 
76 1,5 100,54 
16,05 72,16 
2,5 
0 
18,7 
59 36,31 
1,5 41,02 
7,5 40,38 
2 32,37 
9,25 20,4 
1,38 
33,62 
378,18 
30 
Kijevs utbildningscenter för energiförvaltning erbjuder en lokal modell för energieffektiv byggnadskonstruktion. 
Exempel på en modellkonstruktion för effektiv energiförbrukning 
Att tackla effekterna av ekonomisk 
omstrukturering 
Tacis tar sig an de ekonomiska utmaningarna på flera 
olika sätt. Som svar på den belastning som den fortsatta 
nedgången innebär för den sociala servicen har Tacis 
aktivt hjälpt till att reformera socialvårdens policy och att 
inrikta verksamheten på stödåtgärder. Omstruktureringen 
av stålindustrin, och den åtföljande återanställningen, får 
stöd av ett Tacisprojekt på tre pilotföretag. Ett nytt projekt 
för 1997 har som mål att främja denna typ av verksamhet 
i hela sektorn och att införa nya metoder inom 
personalvård, kvalitetskontroll och marknadsutveckling. 
Tacis stöd till ekonomiska reformer är emellertid inte 
enbart inriktat på att lindra effekterna av förlusten av 
arbetstillfällen. I Ukraina har Tacis upprättat ett nätverk 
för centrer för postprivatisering i Kijev, Kharkiv och Lviv 
och byråer för småföretagsutveckling i Kijev och 
Sebastopol, vilka har tillhandahållit rådgivning i praktiska frågor och omstrukturering för nya privata företag. Byrån 
i Kijev har uppnått en inflytelserik ställning i att rådgiva 
regeringen i frågor avseende småföretagspolicy, och Tacis 
kommer att förmedla know-how för etableringen av 
småskalig bankkredit för småföretag inom ramen för 
EBRD:s verksamhet. Samtidigt stödjer Tacis den 
finansiella tjänstesektorn, framför allt avseende införandet 
av internationella redovisningsnormer för affärsbanker, 
vilket redan har lett till större insyn i den finansiella 
informationen för bankpartners. Detta kommer att åtföljas 
av ytterligare insatser för att säkerställa ett förbättrat 
system för intern kontroll och ledningsinformation för de 
största affärsbankerna. Andra Tacisprojekt har startats 
för att förbättra insynen och pålitligheten i 
kapitalmarknaden. Tacis håller också på att förbereda 
ytterligare privatiseringsprojekt i de största och mest 
attraktiva företagen till stöd för den Ukrainska regeringens 
föresats att överföra en stor del av landets produktion till 
den privata sektorn. 
31 
Stöd till jordbruket 
Ukrainas stora jordbrukssektor, som inbegriper den 
berömda och bördiga «svarta jorden», har också stött på 
problem under övergångsprocessen, framför allt i den 
ännu inte reformerade livsmedelsindustrin som har stora 
svårigheter att konkurrera med importerade varor. För att 
till fullo kunna utnyttja sin potential måste Ukrainas 
35 000 privatiserade småföretag förena många av sina 
resurser i kooperativ för produktion och marknadsföring. 
Före 1997 var detta ej möjligt enligt lag men Tacis arbete 
inom detta område har bidragit till att utveckla en ny 
kooperationslag som antogs förra året. Denna lag tillåter 
inte bara denna typ av organisation utan gör det också 
möjligt för företagen att undvika den dubbelbeskattning 
som de tidigare kunde bli föremål för. Tacis har följt upp 
detta med ett första projekt avsett att främja en «nedifrån-
och-upp-tillväxt» av regional och nationell representation 
och stödstrukturer, som kan bidra till att förbättra 
jordbrukskapaciteten och även att uppmuntra själva 
privatiseringsprocessen. 
Stöd till utbildning och sysselsättning 
Såväl allmän utbildning som utbildning i företagsledning, 
har traditionellt varit högt prioriterat i Ukraina. Ett viktigt 
projekt till stöd för institutet för företagsledning i Lviv 
påbörjade verksamheten med att göra institutet till en av 
de mest framstående handelskolorna i västra Ukraina, ett 
område med gynnsamma ekonomiska utsikter. Ett annat 
närbesläktat projekt tog sig an ackrediteringen av både 
offentliga och privata institut inom högre utbildning, 
framför allt inom ekonomi och företagsledning. 
Tacis projekt för bostadsreformer koncentrerades på 
bostadsfinansiering och amortering. Inom reformer av den 
offentliga förvaltningen har Tacis spelat en nyckelroll 
genom att utbilda statstjänstemän. Ett nytt projekt som 
startades 1997 kommer att ge stöd till generaldirektoratet 
för sysselsättning och sociala frågor, med definieringen 
av en heltäckande utbildningspolicy för nya och pågående 
projekt. Man kommer också att erbjuda rådgivning för att 
underlätta en effektiv omorganisering av 
civilförvaltningsledningen, som kan komma att inkludera 
en ny lag. 
Under 1997 vidtogs också två viktiga åtgärder i den 
sociala sektorn för att stärka den nationella 
sysselsättningspolicyn och att skapa medel inom 
arbetsmarknaden för att på ett optimalt sätt återinföra 
arbetslösa i ekonomisk verksamhet. Det första projektet 
kommer till stor del att vara verksamt på central nivå 
genom ett samarbete med arbetsmarknads- och socialdepartementet och kommer att stödja ytterligare 
utveckling av en sysselsättningspolitik som till fullo 
tillgodoser behoven av omskolning, «jobb-klubbar» och 
SMF-stöd. Det kommer också att fokusera på att stärka 
de viktigaste offentliga arbetsförmedlingarna i tre regioner 
för att ge dem möjlighet att bättre klara av den förväntade 
ökningen av öppen arbetslöshet. 
Det andra projektet, beläget i Lugansk i kolregionen 
Dunbass, har som mål att dämpa de sociala följderna av 
omstruktureringar i kolindustrin. Med hjälp av ett stort 
urval av praktiska åtgärder såsom yrkesutbildning, SMF-
stöd, program för arbetserfarenhet och stöd till utländska 
direktinvesteringar kommer projektet att stärka tillväxten 
i regionen och skapa nya arbetstillfällen. 
Turismutveckling 
En av Tacis insatser har fokuserats på att framhäva 
landets potential. Ett uppvisningsprojekt för utveckling av 
turismsektorn i Krim, ett traditionellt resmål som för 
närvarande står för 25 procent av regionens BNP, hjälper 
till att inrätta en turismutvecklingsbyrå, med en stark 
komponent från den privata sektorn, för att komplettera 
de befintliga statliga organisationerna. Detta är det första 
vittomfattande turismprojektet som Tacis har bedrivit (det 
kom officiellt igång i början av 1998). Den nya turismbyrån 
är sammanlänkad med Krims lokala myndighet och den 
lokala turistbranschen där Tacis redan indirekt har hjälpt 
till att utveckla en turistorganisation i den privata sektorn 
för att ge sektorn en enad röst i relationerna med 
myndigheterna. Projektet omfattar institutionella reformer, 
policyrådgivning, stöd till småföretag, hjälp med att locka 
researrangörer och utarbetande av strategier för 
turismutveckling. 
32 
Uzbekistan 
Uzbekistan fortsatte under 1997 att vara mycket 
mottagligt för Tacis stöd. Ett antal större program 
startades för att stödja jordbruksreformer, utveckling i 
bankväsendet och en höjning av kompetens- och 
kunskapsnivån i departementen ansvariga för att planera 
och locka utländska investeringar samt i energi- och 
telekommunikationssektorerna. 
Privatisering och privata investeringar 
Uzbekistan lanserade ett djärvt och kontantbaserat 
privatiseringsprogram för medelstora företag. Genom att 
göra detta ville man ta lärdom av svårigheterna som 
uppstått i grannländerna med att använda olika former 
av s.k. voucher-privatisering som inte lyckades tillföra 
företagen nytt kapital. Tillsammans med Världsbanken 
och USAid har Tacis hjälpt till att utveckla programmets 
rättsliga ramar och har gett cheferna för de nya 
investeringsfonderna utbildning i företagsledning. Vidare 
har man spridit information om fonderna och begreppet 
lokala investeringar bland allmänheten. Detta har redan 
givit resultat genom att fonderna har börjat locka 
investerare, som insisterar på att ha reell ledningskontroll 
över företagen i vilka de investerar. 
Förbättring av offentlig förvaltning på lokal nivå 
Upprättandet av en hem-och-skolaförening var en av 
bieffekterna av ett framgångsrikt Tacisprojekt som tog sig 
an svårigheterna i samband med att förändra attityder 
och förbättra metoderna i den offentliga förvaltningen på 
nationell och regional nivå. Tacis stödjer åtgärder inriktade 
på att stärka lokal demokrati och kapaciteten att tillgodose lokala behov, och även att effektivisera 
strukturerna för offentlig förvaltning. Projektet tillhandahöll 
därför effektivitetsutbildning och tekniskt stöd till lokala 
statstjänstemän i Syrdarja Oblast inom områdena 
finansiell planering, utgiftskontroll och personalledning, 
vilket uppbackades av en lokal expert som anlitades i 18 
månader och annan personal som anlitades för kortare 
perioder. Den lokala personalen fick även tillfälle att göra 
två studieresor till EU. Projektets verksamhet har 
dessutom inriktats på att stärka kontakter mellan den 
lokala befolkningen och lokala statstjänstemän. Detta 
understöddes av två opinionsundersökningar, utgivningen 
av en lokal tidning och inrättandet av en lokal 
informationsbyrå som verkar för att öka medvetenheten 
om och ansvaret för tjänsterna avsedda för den lokala 
befolkningen. Projektet, som startades 1995, avslutades 
1997, men verksamheten kommer att övertas av ett nytt 
och bredare reformprogram för den offentliga sektorn, 
som kommer att lanseras under 1998. Ett nytt 
Tacisprojekt till stöd för Statsakademin kommer, hoppas 
man, fortsätta det goda arbetet. 
Att utveckla en affärskultur 
Stödet till småföretag fick ny kraft via Tacis 
affärskommunikationscenter, som inte bara gav hjälp till 
hundratals företagskunder utan också visade sig vara 
något av en förebild, i egenskap av en helt självbärande 
enhet med goda förbindelser med företag inom EU och 
europeiska kontakter - framför allt tack vare den lokala 
personalens höga kompetens. Med hjälp av nya metoder 
för medelsförvaltning, som introducerades av Tacis, har 
Anslagna medel per sektor 1991 
1991-1997 (i miljoner ecu) 
Kärnkraftsäkerhet och miljö 0 
Omstrukturering av statliga företag 0 
och utveckling av den privata sektorn 
Reformer inom offentlig förvaltning, 0 
social service och utbildning 
Jordbruk 1,03 
Energi 0,4 
Transport 0,29 
Policyrådgivning och program 0 
för småprojekt 
Telekommunikationer 0 
Övrigt 0 
Summa 1,72 18,78 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
0 
2,26 
3,51 
3,05 
5,28 
1,68 
3 
0 
0 0 
3,35 
6,8 
3,35 
0 
0 
0 
0 
1,5 
15 2,2 
0 
0 
0 
0 
1,8 
10 0 
o 
7,7 
6,4 
4,5 
0 
6 
1,4 
2 
28 S:a 
0 
7,61 
22,01 
16,03 
10,18 
1,97 
9 
1,4 
5,3 
73,5 
33 
Underhållsarbete på motorleden mellan Tasjkent och Samarkand 
man kunnat skapa ett starkt team som ska driva centret 
som en affärsverksamhet. Bland de talrika 
utbildningsinitiativ som Tacis har hjälpt till att genomdriva 
finns ett center för utveckling av marknadskunnande i 
Tasjkent. Centret har berett ny mark genom att skapa en 
mediaenhet för vidareutbildning av journalister och för att 
ge stöd till programplanering. Detta stöd inkluderade även 
inspelningen av en videoserie med titeln «Affärsdoktorn», 
som fått mycket beröm av Uzbekistans president för sitt 
bidrag till att utveckla en affärskultur i landet. 
Investeringar i transportfaciliteter 
Inom ramen för TRACECA-programmet har Tacis arbetat 
för att förbättra faciliteterna längs vägarna, med en 
genomförbarhetsstudie inriktad på Uzbekistan och 
Turkmenistan. Det finns för närvarande en stor efterfrågan 
på bärgningsassistans, bensinstationer, hotell och 
telefonförbindelser längs TRACECA-leden, men lokala 
partnerföretag och regeringar har inte kunnat finansiera 
investeringar i en kedja av strategiskt placerade och 
moderna karavanserajer. Tacis har därför organiserat internationella konferenser i Tasjkent (och i Ashkabad) för 
att locka utländska investerare, vilket nu har börjat ge 
resultat i form av affärsplaner. 
34 
Människor, projekt och policy 
Människor utgör murbruket som håller samman 
byggstenarna i Tacisprogrammet. En bieffekt av 
Tacisprogrammet är den enkla, men mycket viktiga, 
processen att föra samman människor från olika länder 
och med olika idéer. Utbytet av idéer, erfarenheter och 
kulturer är mycket berikande för EU:s relationer med sina 
partnerländer och dessa länders förståelse av EU och 
dess enskilda medlemsländer. 
Land: Ryssland 
Ämne: Omskola officerare 
När Sovjetunionen splittrades fick den nya staten 
Ryssland ett överskott av militär personal. Sedan dess 
har tusentals officerare antingen blivit uppsagda eller 
lämnat försvaret frivilligt. Det stora antalet f.d. 
arméofficerare har ställt landet inför ett stort problem med 
vad man skall göra med dessa missnöjda män. Detta 
utgjorde plattformen för Nikolaj Gorbunov från den ryska 
statens tekniska högskolan (MATI), som tillsammans med 
andra från högskolan och med den ryska statens 
hjälpande hand, inrättade ett officerscenter (inom ramen 
för programmet för produktivitetsinitiativ) i det f.d. statliga 
institutet för flygteknologi i Moskva. 
«Institutet började ta sig an problemet under 1991. Vi fick 
fram medel och började omskola f.d. officerare. Vi förstod 
att Ryssland befann sig i en ny tid med nya förhållanden 
och att man behövde säkra den sociala tryggheten för 
dessa officerare. En lösning var att ge dem möjlighet att 
återuppta högre studier», förklarar Gorbunov. 1993 
inledde Tacis ett samarbete med institutet. «Vi hjälpte 
Tacisexperterna att bilda sig en uppfattning om 
situationen», minns Gorbunov. Tills slut beviljades ett 
Tacisprojekt 14,5 miljoner ecu för att omskola officerare. 
Projektet fick stöd av regeringen i form av ett dekret för 
projektet, utfärdat av premiärministern. 
Utbildningsdepartementet, den federala löntagartjänsten 
Att smida svärd till plogbillar genom att utbilda f.d. officerare för civila arbeten och försvarsdepartementet inledde också ett samarbete 
och åtog sig att ge finansiellt stöd till projektet. 
«Deras uppgift var att bidra med pengar. Vi ombads att 
inrätta femton regionala center runtom i Ryssland, som 
skulle styras av vårt institut, samtidigt som vi tilldelades 
plats i styrelsen för programmet. Under den första fasen 
(1994-1996) fick mer än 20 000 officerare utbildning i 
dessa center. Vi förväntades endast utbilda 16 000», 
säger Gorbunov. «Tacis insats var av avgörande 
betydelse. EU hjälpte till att utbilda våra föreläsare i 
Europa och finansierade utbildningen av 400 lärare från 
de olika regionerna och Moskva. Vi lyckades skapa ett 
lärarteam för att leda och omskola officerarna», förklarar 
Gorbunov och tillägger «vi anser att projektets viktigaste 
resultat var att ge våra lärare, som samtliga är erfarna 
föreläsare, möjligheten att se hur ett västerländskt projekt 
fungerar och att på egen hand få uppleva västerländska 
undervisningsmetoder». 
Officerarnas studieplan lades upp efter samråd med 
regionerna och programmen utvecklades med hänsyn till 
både regionernas och officerarnas särskilda behov. Tio 
specialämnen valdes ut: produktionskapital, SMF-
organisation, informationsförvaltning, TQM, ekologisk 
förvaltning, logistik, förmögenhetsförvaltning, försäkring, 
finansiering och turism. 
En del av programmet är inriktad på att hjälpa f.d. 
officerare att få arbete efter att de har fullföljt 
omskolningskursen, vilket inte alltid är en lätt uppgift. «Vi 
försöker att lära dem hur man söker arbete, hur man kan 
göra ett gott intryck under en intervju och hur man 
förbereder en meritförteckning. Vanligtvis försöker vi att 
finna åtminstone ett arbetserbjudade per utexaminerad 
kursdeltagare. Företag, stiftelser, statliga organisationer 
och koncerner som vill rekrytera ny personal har börjat 
söka sig till oss för att träffa och intervjua våra 
kursdeltagare», säger Gorbunov. 
Tacis roll i att hjälpa officerarna att klara av sin nya 
situation är inte underskattad av Gorbunov. «Det borde 
finnas fler sådana program. Tacis har tagit sig an 
problemet och hjälper alla som medverkar. De gav oss 
möjlighet att ge våra lärare en inblick i västerländsk kultur 
och de metoder som används av västerländska lärare. 
Detta utgör en stor insats, och det uppstod ett antal 
oväntade resultat som inte ingick i programmets 
ursprungliga målsättningar. Våra lärare fick möjlighet att 
åka till Europa och återvände för att påbörja vad som kan 
betraktas som en omvandling av Rysslands högre 
utbildning. Fakulteterna och styrelsen började ändra 
inriktning. Man började använda nya ord och övergav 
35 
ordbruket från planekonomins tid. Ibland fanns det inte 
ens ryska ord så vi började använda västerländska ord 
som «businessman», «businessplan» och «privatisation», 
säger Gorbunov. 
I takt med att programmet utvecklas har lärarna börjat 
samarbeta alltmer samtidigt som kursmaterialet har blivit 
mer användbart. «Vi har skräddarsytt vårt kursmaterial 
efter officerarnas praktiska behov. Vi använder affärsspel 
och fallstudier från väst och från ryska metoder. Vi 
utvidgar hela tiden projektet genom att använda datorerna 
inte bara som ordbehandlare utan också för att förstå 
kursmaterialet och för att skapa dataprogram som 
används i utbildningssyfte. Vi har beviljats ytterligare två 
år av Tacis och kommer att få 2 miljoner ecu i bidrag. 
Antalet center och inbegripna regioner har stadigt ökat», 
säger Gorbunov. Kursdeltagarna bekräftar Gorbunovs 
kommentarer. Alla verkade vara tacksamma över 
möjligheten att få utveckla nya färdigheter och att byta 
yrkesinriktning. Officerarnas fruar, som också medverkar 
i programmet, kunde även de dra nytta av 
fyramånaderskursen för att anpassa sig till ett nytt 
Ryssland som i stadig takt rör sig mot en 
marknadsekonomi. 
Land: Georgien 
Ämne: Partnerskaps- och samarbetsavtal 
Georgien har med sina traditioner, kultur och inställning 
alltid varit ett land med en europeisk orientering. Landets 
deltagande i den europeiska integrationsprocessen börjar 
få större betydelse och slagkraft. Denna entusiasm för 
Europa är verklig och utbredd. Undertecknandet av 
partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Georgien och 
EU under 1996 var «en händelse av historisk betydelse», 
konstaterar den Georgiska regeringen. Det utgör ett 
hjälpmedel för att genomföra EU:s strategi för södra 
Kaukasus, vilket kommer att leda till ett samarbete mellan 
länderna i denna region. «EU:s stöd till Georgien under 
de svåraste åren var av stort betydelse för vårt unga land. 
Georgiens invånare är evigt tacksamma för denna insats», 
säger Sjevardnadze. 
Partnerskaps- och samarbetsavtalet med EU var det enda 
lagförlag som antogs enhälligt av parlamentet och alla 
nya lagar som införs i Georgien måste nu överensstämma 
med EU:s lagstiftning. Dessa två åtgärder tyder på att 
Georgiens politiker har ett starkt engagemang i 
relationerna med EU. Presidenten är en av de mest 
entusiastiska förespråkarna. Han anser att 
Tacisprogrammet är det viktigaste medlet för att hjälpa 
Georgien och att stärka banden med EU. «EU ger för President Sjevardnadze: 'Tacis är det viktigaste medlet för att stärka banden 
mellan Georgien och EU' 
närvarande viktigt stöd till Georgien. Stödformerna har 
dock förändrats de senaste åren och är nu mer inriktade 
på utvecklingsprogram. Det tekniska stödet som Tacis 
har tillfört, och även de befintliga och genomförda 
upprustningsprogrammen, är mycket viktiga för att bevara 
det som uppnåtts och även för programmens framtida 
utveckling», menar Sjevardnadze. 
Enligt presidenten är genomförandet av projektet för 
transport och kommunikation mellan Asien och Europa 
(TRACECA) det bästa exemplet på EU:s samarbete med 
Georgien. «EU-stödet som tillförs av de initiativ som hör 
samman med [detta] projekt är en säker garanti för att 
[det är] av global betydelse och kommer att genomföras 
framgångsrikt», säger presidenten. Tacis verksamhet i 
Georgien har gett mycket goda resultat och anses av 
många att vara ett synligt och konkret bevis på Europas 
engagemang för att hjälpa Georgien genomföra sina 
ekonomiska reformer och stärka demokratin och den 
regionala integreringen. I en del av världen där väpnade 
konflikter hålls i schack med osäkra vapenstillestånd är 
EU:s stöd i hög grad betydelsefullt och mycket 
välkommet. 
«Projekten som genomförts av Tacis är av särskild vikt ur 
flera synpunkter. För det första bidrar de till att 
upprätthålla och stärka den nuvarande stabiliteten i de 
tre kaukasiska staterna. Vidare är de projekt som 
genomförs på nationell nivå (bl.a. upprustningen av 
landets infrastruktur) viktiga för de andra länderna i denna 
region. Genomförandet av dessa projekt lägger grunden 
för regionalt samarbete som i sin tur är en stabil grund 
för att stärka den regionala stabiliteten», förklarar 
president Sjevardnadze. 
Tacis började sin verksamhet i Georgien under 1992, 
vilket var ett viktigt år för inrättandet av de institutioner 
som kommer att garantera en framgångsrik övergång till 
36 
en marknadsekonomi och en stabil demokrati. Enligt 
president Sjevardnadze underskattade Georgiska 
partnerorganisationer betydelsen av detta stöd under det 
tidiga skedet. Man ansåg att Georgien inte hade tillräcklig 
intellektuell potential. Finansiell och humanitär hjälp togs 
emot mer positivt. Mot bakgrund av den finansiella och 
humanitära hjälpen som vi fått av våra biståndsgivare 
under åren har betydelsen av det tekniska stödet och 
dess målsättningar; förmedling av kunskap till Georgiska 
institutioner och utbildning, blivit mer tydlig. «Relationerna 
mellan Georgien och EU har nu kommit in i en ny fas. 
Georgien och Europeiska unionen - mottagaren 
respektive förmånstagaren - har nu blivit nära partners», 
sammanfattar president Sjevardnadze. 
Land: Uzbekistan 
Ämne: Inrättandet av en konstitutionsdomstol 
Ett av grundelementen i en ny demokrati och framför allt 
i ett land som inte förrän nu har blivit helt självständigt är 
att se till att lagarna efterlevs. En fungerande konstitution 
är en av grundstenarna i en demokrati. I länder där det 
finns få eller inga civilrättsliga strukturer utgör inrättandet 
av en konstitutionsdomstol en stor utmaning. 
I Uzbekistan hjälpte Tacis till att fylla detta tomrum. Maria-
Magdalini Malorroura, en ung engagerad advokat från 
Aten, hade alla de rätta kvalifikationerna: hon kunde ryska 
och var expert på konstitutionsdomstolar. Malorroura åkte 
till Tasjkent där hon fick ansvaret att leda ett projekt avsett 
att hjälpa Uzbekerna att avgöra vilken typ av 
konstitutionsdomstol de behövde och hur den skulle 
fungera. «Projektet bestod av tre seminarier. Det första 
handlade om olika modeller för förfaranden i en 
konstitutionsdomstol och vi gjorde en jämförelse med 
domstolarna i USA och Europa. Under det andra 
seminariet behandlades domstolsadministration och ett 
antal fall. Det tredje seminariet tog upp administrationens 
roll i domstolsverksamheten och i skyddet av de 
konstitutionella rättigheterna», förklarar Malorroura. «Vi 
håller för närvarande på att, med hjälp från Europarådet, 
förbereda ett fjärde seminarium som komplement till det 
ursprungliga projektet». 
«Tacis hjälpte oss att utveckla konstitutionsdomstolens 
inriktning. Vi fick omfattande information och har nu bildat 
en annorlunda uppfattning om konstitutionen och lagarna. 
Vi planerar att konsolidera och förbättra vårt system», 
säger Gafur Abdumajidov som är domare vid domstolen. 
«Vårt samarbete med Tacis ändrade också vår 
uppfattning om Europa. Tidigare kunde vi inte diskutera 
dessa frågor med europeiska kollegor. Nu kan vi diskutera dem med experter och ställa frågor. Det har skett en 
revolution. Kanske ett starkt ord att använda men så är 
det verkligen», förklarar Abdumajidov. «Tacisprogrammet 
gör skäl för sin existens. Det är ett mycket användbart 
program, framför allt för vårt land som precis har kommit 
igång med denna typ av verksamhet. Seminarierna har 
varit mycket fruktbara. Förut hade vi en brist på erfarenhet 
och information om andra länder. Jag skulle gärna se att 
programmet utvidgas ytterligare för att locka experter från 
andra länder och så att vi även kan få möjlighet att 
besöka andra länder för att hålla seminarier och 
workshops», säger Abdumajidov. «Vi skulle gärna vilja 
hjälpa Tacis med att översätta en del av dokumenten till 
Uzbekiska. Vi kan kanske fortsätta vårt samarbete. Jag 
kommer att ge ut min egen sammanfattning av 
konstitutionsdomstolens verksamhet, där det kommer att 
finnas ett särskilt avsnitt om Tacis stöd och som även ger 
en utvärdering av detta stöd», sammanfattar 
Abdumajidov. 
Land: Ryssland 
Ämne: Ekonomisk forskning 
Varför är ekonomisk forskning en prioriteringsfråga för 
Ryssland och Tacis? «Ryssland behöver utveckla en 
internationell och modern makroekonomisk 
forskningskapacitet», svarar Jan Lundin, europeisk 
styrelsemedlem vid det europeiska centret för ekonomisk 
politik i Ryssland. Centret, som inrättades med hjälp av 
Tacisbidrag, är förverkligandet av en vision - en vision att 
centret skall få vidsträckt erkännande i Ryssland och EU 
som en auktoritativ källa för information, policyrådgivning 
på hög nivå och akademisk kompetens. 
«Vi har ett antal mycket erfarna europeiska ekonomer som 
samarbetar med centret. Centret fungerar som förmedlare 
mellan den ryska regeringen och ekonomerna. Det är 
också mycket viktigt att sprida information om det 
ekonomiska läget i Ryssland. En av våra publikationer, 
«Russian Economic Trends», gör just detta. Vi planerar 
även att bredda urvalet av publikationer till att omfatta 
andra områden. Partnerskaps- och samarbetsavtalet med 
Ryssland är också ett av motiven bakom centrets 
inrättande. Paragraf 80 i avtalet tar upp frågan om 
upprättandet av en dialog om ekonomisk politik mellan 
Ryssland och EU. Jag är övertygad om att centret kan 
spela en central roll här i Ryssland och att det även kan 
underlätta samarbetet. Jag känner till problemen i både 
Rysslands och Europas ekonomier och jag tror att vi kan 
finna en gemensam grund i detta område», förklarar 
Lundin. 
37 
Han framhäver också att det ekonomiska utbytet inte är 
en enkelriktad process. «Vi kan lära oss mycket av 
Rysslands erfarenheter av att föra en politik inom ramen 
för en ekonomisk miljö som hela tiden förändras och med 
hänsyn till Europas ekonomiska politik. Ett bra exempel är 
Rysslands relativt låga arbetslöshet trots en ekonomisk 
kris. Detta är något som vi bör titta närmare på och vi 
planerar därför att hålla ett seminarium om 
arbetsmarknader för att utforska denna fråga», säger 
Lundin. 
«Rysslands ekonomi är inte unik: om man sätter igång sedelpressarna 
får man inflation» 
Det finns redan ett antal väletablerade ekonomiska institut 
i Moskva och runtom i Ryssland. Dessa organisationer 
har i flera år varit aktiva inom ekonomisk forskning men 
det var inte förrän 1991 som de fick möjlighet att bedriva 
forskning inom andra områden än socialistisk 
planekonomi. «Det fanns mycket strikta regler om vilka 
typer av forskning man fick bedriva och man hade 
dessutom inte tillgång till de moderna makroekonomiska 
hjälpmedlen som fanns i väst. Med år 1990 som 
utgångspunkt skulle de som påbörjade sin utbildning i 
modern ekonomi detta år bli klara runt 1995 och påbörja 
sin forskningsutbildning, om de vill avlägga 
doktorsexamen, runt 1996. Det kommer att ta fem år 
innan de är helt klara, vilket för oss till år 2 000. Det tar tid 
att utveckla kompetens. Det finns redan en kader av 
erfarna och utbildade ryska ekonomer - det finns en del 
utmärkta exempel på detta», förklarar Lundin. 
«Vi behöver först och främst utveckla en intern kapacitet 
och ekonomiska hjälpmedel. Vi måste förse ryska 
ekonomer med de hjälpmedel som behövs för att bevisa 
eller motbevisa varför ekonomin reagerar på ett visst sätt. 
Vi kan bidra med experter som är insatta i dessa 
hjälpmedel för att tillsammans förbättra situationen och för att erbjuda politisk rådgivning och skapa internationell 
forskningskapacitet. Jag anser att Ryssland inte är en 
unik ekonomi. Samma regler gäller även här: om man 
sätter igång sedelpressarna får man inflation». 
Lundins uppgift är att leda centret. «Jag är här för att lösa 
vardagliga problem såsom att betala ut löner och 
upprätthålla kontakterna med ryska myndigheter. Vi 
behöver samordna de fem grupper vi har ärvt: 
makroekonomi, handel, utländska investeringar, 
arbetsmarknadsfrågor och industripolitik», förklarar 
Lundin. Tre ekonomer från EU arbetar permanent på 
centret. Dessa kompletteras av ett ständigt inflöde av 
experter som passerar via Moskva. Runt tjugofem unga 
ryska forskare som för närvarande håller på att avlägga 
doktorsexamen arbetar också på centret. Genom att 
arbeta på centret får de värdefull erfarenhet som ökar 
deras förmåga att leda övergången i Rysslands 
ekonomiska forskning. Samtidigt är Lundin tystlåtet 
övertygad om att centret redan ses som en källa för 
pålitlig forskning och rådgivning. «Vi gör inte mycket 
väsen av våra kontakter med myndigheterna. En stor del 
av vår rådgivning är konfidentiell», berättar Lundin. Vårt 
arbete går ut på att förbättra dokumentationen och 
forskningen, prioritera centrala ekonomiska frågor och 
analysera problemen». 
Land: Georgien 
Ämne: Utbildning av statstjänstemän 
Statstjänstemännens roll är något som de flesta EU-
medborgare tar för givet. I Georgien däremot är deras roll 
oklar och relativt ny. Under den gamla regimen ansåg 
statstjänstemännen att deras huvudsakliga roll var att 
fullfölja statsplaner. Med införandet av demokrati har 
deras plikter och skyldigheter både mot regeringen och 
befolkningen drastiskt förändrats, men det är inte många 
som har förstått sin nya roll. För att inte tala om 
komplexiteten i en marknadsekonomi. I syfte att hjälpa 
till att förbereda en ny generation av statstjänstemän har 
Tacis startat ett institut för civilförvaltning. Under George 
Turkias ledning, dekanus för institutionen för ledarskap 
och civilförvaltning vid Georgiens tekniska högskola, har 
Tacisprojektet blivit ett av de mest framgångsrika 
projekten i Georgien. 
«Institutet startades av Tacis för att få till stånd radikala 
förändringar inom Georgiens civilförvaltning och för att 
ge statstjänstemännen kunskap om de huvudsakliga 
målen för ett demokratiskt samhälle fungerande inom 
ramen för en marknadsekonomi», förklarar Turkia. 
«Begreppet civilförvaltning existerade inte tidigare. Det 
38 
fanns inga egentliga experter». För att åtgärda detta valde 
Turkia tillsammans med Tacis experter ut en grupp av 
specialister, framför allt från den befintliga fakulteten, och 
lät dem gå en intensivutbildning på sex månader i 
Tyskland och Storbritannien. 
«När lärarna väl var klara med sin utbildning och vi hade 
gjort de nödvändiga förberedelserna, startade vi ett antal 
korta intensivkurser för statstjänstemän. Kursperioderna 
är på två, tre eller sex veckor», säger Turkia. Tio ämnen 
berörs i kurserna: direktion, marknadsekonomi, 
medelsförvaltning, informationsteknologi, 
konstitutionsrätt, socialförsäkring, skatteförvaltning, 
personalledning, ledarskapsservice och ett antal 
specialistkurser. När projektet avslutats i maj 1998 
kommer totalt 2 000 statstjänstemän att ha genomgått 
institutets kurser. 
«Vi står i evig tacksamhetsskuld till Tacis och EU för deras 
erfarenhet och stöd. Vi har dock inte möjlighet att 
fortsätta utan finansiellt stöd utifrån», säger Turkia. 
«Tacisprojektet har fungerat mycket bra. De förstod 
betydelsen av att utbilda statstjänstemän och vi är stolta 
över det som uppnåtts. Det finns en stor efterfrågan på 
institutets kurser. Regeringen har redan uttryckt att man 
vill ge statstjänstemännen en omskolning vart femte år. 
Men utan finansiellt stöd kommer vi att försvinna», 
beklagar Turkia. 
Kursdeltagarna, varav många inte är medvetna om 
institutets finansiella hot, är mycket entusiastiska över 
kurserna och utbildningen de får. «Vi kunde inte ha 
föreställt oss hur intressanta dessa kurser skulle bli», 
säger en kursdeltagare. «Bara genom att lyssna, att veta 
att sådan information är möjlig ... vi är mycket nöjda med 
föreläsningarna», säger en annan. «Dessa kurser givit oss 
en ny inställning till våra problem. Det huvudsakliga målet 
har ändrats - mentaliteten har förändrats. Vi har nu en 
mer professionell inställning», tillägger en annan 
kursdeltagare. «Jag har märkt ett stort intresse hos 
samtliga kursdeltagare. De är alla mycket intresserade av 
sina studier, vilket gör att föreläsningarna blir mycket 
intressanta för mig», tillägger en lärare om sina studenter 
som kommer från parlamentet, rådhuset och ett antal 
departement. Vidare är Turkia övertygad om att man 
kommer att finna pengar och att «Tacis utmärkta arbete» 
kommer att fortsätta även i framtiden. 
Land: Georgien 
Ämne: Kreditsystem för jordbruket 
På den femte våningen av jordbruksdepartementets 
imponerande byggnad sitter en person som vid första anblick ser ut som en brittisk lokalbankchef. Vid en 
närmare betraktelse visar sig illusionen vara sann: Peter 
Shaw, bankchef och kreditexpert för Tacis regionala 
projekt för jordbruksreformer i Kaukasus (Regional 
Agricultural Reform Project - RARP), är just detta. När 
han tillfrågades av Tacis om han ville hjälpa till att införa ett 
regionalt kreditsystem för jordbruket i Kaukasus, gick han 
med på att arbeta för projektet i högst två månader. Mer 
en två år senare är han fortfarande kvar i Tbilisi och hans 
engagemang för projektet är fortfarande lika stort. 
Han är övertygad om att Tacisprojektet har haft stor 
betydelse för Georgiens jordbruk och att det har medfört 
avsevärda förändringar i Azerbajdzjan, där ett liknande 
projekt håller på att utvecklas. «Vi började med 
motsvarighetsfonden som är baserad på att 
livsmedelshjälpen säljs i mottagarlandet. Livsmedelshjälp 
gavs till Arménien, Azerbajdzjan och Georgien, och de 
kom överens om hur de skulle använda fonderna som 
öronmärkts av regeringen. I Azerbajdzjan och Georgien 
gick regeringen med på att införa ett kreditsystem via 
affärsbanker för att främja jordbruksutvecklingen. Det 
viktigaste målet var att förbättra kvaliteten och kvantiteten 
på förädlingen av jordbruksprodukter, minska beroendet 
av importerad livsmedelshjälp och använda banksystemet 
i den privata sektorn som den huvudsakliga kanalen för 
finansieringen», förklarar Shaw. 
Startkapitalet var på 8 miljoner USD och ett antal lån 
beviljades för en tvåårsperiod. «Bankerna gjorde ett bra 
arbete. Vi har en indrivningsnivå på 97 procent; en nivå 
som västerländska banker skulle vara mycket nöjda med, 
och vår fond uppgår nu till 25 miljoner USD», berättar 
Shaw stolt. «Effekten på jordbruksekonomin har varit stor. 
Utlåningen av stora klumpsummor har haft en kraftfull 
effekt på jordbrukssektorn och har också hjälpt 
bankväsendet. Jordbruksutlåning innebär stora risker och 
det saknas incitament för bankerna. Vi gjorde 
räntesatserna attraktiva för såväl låntagare som långivare. 
Vi har åtta anställda som övervakar processen för att 
hjälpa bankerna att fastställa målgrupper, göra 
utbetalningar och driva in kortfristiga lån. Vi fungerar som 
huvudkontor och har filialer runtom i landet. Vi hjälper 
också till att utbilda bankpersonalen i områden såsom 
hantering av försäkrings- och skyddsfrågor och att införa 
uppföljningsmekanismer som behövs i 
utlåningsverksamheten. Det hjälper bankerna, och har en 
betydelsefull effekt på jordbruksekonomin», menar Shaw. 
Programmet i Georgien har varit verksamt i två år, sedan 
april 1996, medan det Azerbajdzjanska systemet 
påbörjades i maj 1997. I Georgien har utlåningen varit 
* 39 
*^*Ä 
*&>%& 
Jordbrukslån genom det regionala projektet för jordbruksreformer bidrar till att 
förbättra kvaliteten och kvantiteten på jordbruksproduktionen 
inriktad på spannmålssektorn där lantbrukarna fick 
kortfristig kredit för att kunna odla vete, samtidigt som 
spannmålskvarnarna fick förlängd kredit för att kunna 
omvandla vetet till mjöl, och slutligen beviljades 
bagerierna lån för att kunna använda mjölet. Det är en 
välfungerande cirkel som Shaw nu kommer att utvidga. 
«Vi kommer att börja låna ut kapital till andra 
jordbrukssektorer såsom te och vin. Genom vårt 
övervakningsarbete kommer vi fortsätta att tillse att lånen 
används på ett riktigt sätt. Vi hjälper till att förbättra 
bankpersonalen och hjälper till att visa dem hur man 
övervakar lånen så att de blir återbetalda. Vi har också 
hjälpt till att inrätta fyra lantbrukarföreningar för 
kooperativa lånekassor», förklarar Shaw. 
«Jag tycker om detta projekt eftersom det ger resultat. 
Georgiens centralbank är nöjd eftersom projektet hjälper 
till att stärka bankväsendet och hjälper bankerna att 
utveckla expertis. I Bryssel är man också nöjd. Det borde man vara med tanke på att EU har beviljat projektet en 
förlängning på ytterligare ett år! Arbetet handlar inte bara 
om bankverksamhet. Det handlar också om att upprätta 
relationer och att skapa engagemang bland människor. 
Man avlägsnar sig från arbetsmiljön så att projekten kan 
lyckas», sammanfattar Shaw. 
Ämme: Den röda bron 
Ca en timmes körning från Tbilisi möts man av ett fridfullt 
landskap. De stressade förarna från stadstrafiken är som 
bortblåsta. Istället infinner sig ett idylliskt landskap med 
betande får och getter - och någon enstaka lastbil. Ca 
800 av dessa lastbilar åker dagligen över den gamla Röda 
bron. Den nuvarande konstruktionen, som byggdes för 
mer än 300 år sedan, har fått sitt namn från 
tegelstenarnas mörkröda färg som också smälter in i den 
omgivande lerjorden. Bron ligger på huvudvägen mellan 
Tbilisi och Baku och är en del av TRACECA:s vägkorridor. 
Gränsen mellan Georgien och Azerbajdzjan ligger 
någonstans på mitten av bron. Ingen vet exakt var. 
Men den pittoreska Röda bron är inte gjord för modern 
trafik och särskilt inte för den volymsökning som den 
utökade handeln med regionen kommer att medföra. Den 
nya bron, som nu kommer att ligga helt på den Georgiska 
sidan, kommer att vara en tvåfilig konstruktion med på-
och avfarter som för fordonen till Azerbajdzjans och 
Arméniens gränser såväl som till lokala byar. 
Bygget påbörjades under den sovjetiska tiden, men 
avbröts i slutet av 80-talet eftersom pengarna tog slut. 
TRACECA blåste nytt liv i projektet. Det behövdes ca 2 
miljoner ecu för att bygga klart bron. 
Enligt Bartolomeo Marvaldi, rådgivande projektledare för 
bygget, gjorde EU en god affär, delvis på grund av de 
säregna ekonomiska förhållandena i Georgien. «Den 
förgjutna betongen fanns redan, men hade inga köpare. 
Vi fick den för en spottstyver. Omfattningen av 
utrustningen som användes på plats var tillräcklig för 
denna typ av projekt och skulle ha kostat avsevärt mycket 
mer i väst. Men utrustningen användes inte och 
kostnaderna är ännu inte baserade på realtidspriser». 
Trots att arbetskraften är relativt billig är antalet arbetare 
högre än i en motsvarande byggarbetsplats i väst. Totalt 
kommer mer än 200 000 arbetstimmar att användas för 
att bygga bron och mer än 130 000 kubikmeter jord skall 
fraktas bort. 
Trots att ingen tror att den nya bron kommer att utgöra 
någon rival för den Röda bron i historiskt avseende, 
kommer dess plats i historien att vara säkrad. Marvaldi, 
som inför en gammal romersk tradition i Georgien, såg 
* 40 
Byggandet av en ny «Röd bro» mellan Georgien och Azerbajdzjan 
till att ett rör innehållande dokumentation om brobygget 
placerades i en av de jättelika kolumnerna som håller 
uppe bron. Röret lades dit av Jérôme Cassiers, 
förstesekreterare i den Europeiska kommissionens 
delegation i Georgien. De lokala georgierna, ansvariga för 
byggandet av den nya bron, var övertygade om att den 
kommer att bli klar i slutet av 1998. 
Vad uppnår då Tacis? 
Tacisprogrammets konkreta resultat utgörs av projekten. 
Resultaten är ofta osynliga. Vad som sedan återstår av 
programmet är ett förändrat tankesätt, en annan 
inställning, ett nytt koncept och ett annorlunda sätt att 
göra saker på. Detta är den viktigaste delen av vår 
förmedling av know-how. Sedan återstår också konkreta 
resultat och ett arv: utbildningscenter, affärssamarbete 
och reella strukturer. Vad som står klart är att Tacis projekt 
gör en betydelsefull insats i samtliga länder som omfattas 
av verksamheten. 
41 
Regionala program 
Att främja mellanstatligt samarbete bland NOS 
Tacis regionala komponent är utformad för att tillgodose 
behov som landprogrammen inte kan uppfylla på egen 
hand. Verksamheten under 1997 erbjuder flera exempel 
på hur utmaningar antagits, framför allt genom starkt stöd 
från partnerländerna till projekt som de anser ha ett stort 
gemensamt värde. 
Tacis uppmuntrar regionalt samarbete som ett medel för 
att främja fred, stabilitet, säkerhet och välstånd. Regionalt 
samarbete är en potentiellt stark ingrediens för att 
undvika, och även lösa, spänningarna som fortfarande 
hotar stabiliteten. Tacis stöd till samarbete mellan olika 
länders ministrar och höga statstjänstemän - ibland med 
mycket varierande åsikter - för att lösa tekniska problem 
av gemensamt intresse, ökar också möjligheterna för 
effektiva kontakter på politisk nivå. Azerbajdzjan och 
Turkmenistan har t.ex. lagt sina diskussioner om 
suveränitet i Kaspiska havet åt sidan och istället börjat 
diskutera de operativa aspekterna av oljeutvinning och 
transittrafik inom ramen för Tacis INOGATE-program. 
Mellanstatligt samarbete är också ett viktigt medel för att 
uppnå en del av de viktigaste målsättningarna för EU och 
partnerländerna, framför allt när det gäller transport, 
transit av kolväteresurser och miljöskydd. Mellanstatligt 
samarbete gör det inte bara möjligt för människor och 
projekt att arbeta tillsammans i linje med ländernas 
gällande politik, utan skapar också möjligheter för människorna och projekten att påverka den framtida 
politiken. 
INOGATE (Inter-State Oil and Gas to Europe) 
INOGATE, Tacis program för energi- och gasförsörjning, 
sammanför flera av dessa faktorer. Under 1997 gjordes 
stora framsteg i detta område då ett antal projekt gjorde 
det möjligt att för första gången pumpa olja ut ur 
Kazakstan till Svarta havet. INOGATE:s verksamhet är 
inriktad på att stödja insatser för att upprusta, 
rationalisera och modernisera regionala gasledningsnät 
och försörjningssystem för olja och raffinerade 
oljeprodukter, samt att göra bedömningar av alternativa 
lösningar för transport av kolväten från kaspiska och 
centralasiatiska regioner till europeiska och västerländska 
marknader. 
INOGATE har som mål att lägga fram ett antal storskaliga 
och belåningsbara projektförslag så att de nödvändiga 
investeringarna kan äga rum och därigenom möjliggöra 
kompletterande rutter för det befintliga ledningsnätet. För 
att göra detta har INOGATE påbörjat en granskning av 
de befintliga distributionsnäten, gjort en 
genomförbarhetsbedömning av ett antal 
infrastrukturprojekt, gett stöd i frågor rörande kontrakt 
och - för första gången - investerat i ett antal småskaliga 
upprustningsprojekt i viktiga gränsregioner där det 
föreligger vissa risker beträffande hälsa, miljö och 
försörjningens kontinuitet. 
Anslagna medel per sektor 
1991-1997 (i miljoner ecu) * 
Kärnkraftsäkerhet och miljö 
Omstrukturering av statliga företag 
och utveckling av den privata sektorn 
Reformer inom offentlig förvaltning, 
social service och utbildning 
Jordbruk 
Energi 
Transport 
Policyrådgivning och program 
för småprojekt 
Telekommunikationer 
Övrigt 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
36,27 
7,6 
5,79 
6,7 
4,78 
0 
0 
0 60 
4 
44,85 0 
3,8 
1,5 
9 
8,5 
1 
0,83 100 
15 
21** 
0 
5 
14 
Summa 105,99 88,63 172 67,5 
5 
20** 
2 
3 
7 
20,5 
0 
6,5 70,5 
0 
23 
10,5 
3,5 
8,5 
0 
2,5 
6 
131,5 124,5 98,5 
0 
0 
1,5 
13,5 
34,5 
0 
0 
4 
152 58,5 
1,5 
0 
17,5 
10 
0 
0,5 
13 
135 S:a 
521,27 
33,1 
112,85 
23,59 
50,7 
87,78 
37 
5 
38,33 
909,62 
Inbegriper det mellanstatliga programmet samt programmen för gränsöverskridande samarbete och kärnkraftsäkerhet 
* Inbegriper anslag för Tempusprogrammet 
42 
Under 1997 fick INOGATE-programmet större slagkraft, 
vilket bidrog till att länderna började prioritera andra frågor 
än just nationella angelägenheter. Programmets 
underliggande målsättning att förebygga konflikter om 
tillgången till resurser och marknader har fått större 
trovärdighet och vunnit ytterligare stöd. De medel som 
beviljats av Tacis för neutrala studier anses vara den bästa 
garantin för opartisk behandling av samtliga parter. 
Ledarna i regionen har visat, via Tacis och INOGATE, att 
de är villiga och kan samarbeta, och att politisk 
konvergens är en realistisk möjlighet. Till följd av detta 
har de bidrag på flera miljarder dollar som utlovats 
regionen av andra biståndsgivare och utländska 
investerare börjat förverkligas. Flera av världens ledande 
oljebolag har nu börjat investera i provborrningar i den 
kaspiska regionen, delvis till följd av att Tacis och 
INOGATE har tagit itu med det övergripande problemet 
med att få oljan och gasen ut ur regionen, genom delad 
tillgång till pipelines. Detta på basis av gemensamma 
intressen som upprätthålls av politisk stabilitet och ett 
starkt regionalt samarbete. 
Transportnät 
Inom transportsektorn har TRACECA-programmet haft 
en liknande effekt. Under 1997 gjorde programmet 
ytterligare framsteg inom utvecklingen av en ny väst-östlig 
transportled från Europa, över Svarta havet, genom 
Kaukasus och Kaspiska havet, till Centralasien. Detta är 
den kortaste vägen och kan bli den snabbaste och 
billigaste transportleden från Centralasien för sjöfart som 
förser världsmarknaden med varor. 
På teknisk nivå främjar TRACECA konkreta förbindelser 
för att underlätta handel och kommunikation mellan 
länder. Besluten som fattades 1997 har medfört att 
projekt värda 25 miljoner ecu nu genomförs, däribland 
upprustningen av en färjeterminal för RORO-sjöfart i 
llitjevskhamnen i Ukraina, och byggandet av en likadan 
färjeterminal i Poti i Georgien. Förbättringen av hamnarna 
vid Kaspiska och Svarta havet är en avgörande faktor för 
denna transportled. 
Samtidigt har TRACECA byggt upp större förståelse bland 
deltagarna. Azerbajdzjans president, Alijej, och Georgiens 
president, Sjevardnadze, framlade i september 1997 ett 
gemensamt förslag om att vara värdar för en 
presidentkonferens för kaukasusområdet i början av 
1998. Avsikten med konferensen är att sluta ett 
TRACECA-inititierat multilateralt avtal om 
järnvägstransport. Vidare deltog länderna som ingår i det 
ekonomiska samarbetet i svarta havsområdet (Black Sea 
Economic Cooperation) och andra NOS som medverkar i TRACECA-programmet i en ministerkonferens om 
transport, som organiserade av Tacis i Tbilisi i april 1997. 
Denna konferens ledde i sin tur till en konferens för 
europeiska transportministrar i Helsingfors i juni 1997, 
där man klassificerade svarta havsregionen som ett 
paneuropeiskt transportområde och beslöt att utvidga 
EU:s transeuropeiska transportnät (Trans-European 
Transport Networks -TENs) mot öst. 
TRACECA fungerar som katalysator för stöd som ges av 
internationella finansinstitut och den privata sektorn. 
EBRD har avsatt 200 miljoner USD till kapitalprojekt för 
hamnar, järnvägar och vägar som ingår i transportleden, 
och Världsbanken har beviljat 40 miljoner USD till vägar i 
Arménien och Georgien. Privata investerare från EU 
medverkar också i ett antal samriskprojekt med 
transportföretag i regionen. EU har bidragit med 750 000 
ecu i know-how för genomförbarhet och utformning av 
två motorvägar i Turkmenistan, vilket senare 
kompletterades av ett lån på 50 miljoner USD från EBRD; 
1,5 miljoner ecu till en utformingsstudie och förberedelser 
till Turkmenbashihamnens färjeterminal, som också det 
kompletterades av ett lån på 50 miljoner USD från EBRD; 
och 750 000 ecu i know-how för upprustning av vägar i 
Arménien, tillsammans med andra hälften av ett lån på 
40 miljoner USD från Världsbanken och EBRD. 
TRACECA:s verksamhet har inriktats på att förbättra 
ledningen inom samtliga typer av transport. Detta för att 
cheferna skall lägga mer vikt vid de internationella 
kundernas behov och bli mer bekanta med 
affärsdiscipliner såsom prognostik av planerade 
investeringar för att på så vis få ut det maximala värdet av 
de begränsade finansieringsmöjligheterna. Vanan vid att 
samarbeta inom t.ex. prissättning är ännu inte etablerad 
men den kommer att utgöra ett avgörande element för 
att locka nya affärer. Modellagar och -avtal håller på att 
utvecklas för att underlätta arbetet med att uppdatera 
och fylla luckorna i transportlagstiftningen. 
Marknadsregleringen, som inriktats på att stödja statligt 
ägda transportflottor, håller t.ex. på att anpassas för att 
möjliggöra både konkurrens och ett betoning av säkerhet 
och operativa normer. Detta görs samtidigt som man 
främjar samarbete mellan TRACECA-länderna. TRACECA 
har också hjälpt nationella speditörsförbund i Georgien, 
Azerbajdzjan och Kazakstan att bli fullvärdiga medlemmar 
i den internationella federationen, samtidigt som man har 
hjälpt enskilda företag i flera länder att bli associativa 
medlemmar. 
TRACECA:s know-how-projekt, som startades under 
1997, innefattade omstrukturerings- och 
43 
telekommunikationsstudier för centralasiatiska järnvägar, 
ett program för vägunderhåll värt 2,5 miljoner ecu och 
genomförbarhetstudier för nya terminalfaciliteter för Poti-
och Batumihamnarna i Georgien. Vidare håller de dåliga 
förbindelserna längs gränsen mellan Georgien och 
Azerbajdzjan på att stärkas med hjälp av en ny 
TRACECA-bro och upprustningen av den gamla Röda 
bron vars valvbåge byggdes så långt tillbaka som på 
1100-talet. Detta görs inom ramen för ett tolvmånaders 
investeringsprojekt värt 2,5 miljoner ecu, som påbörjades 
i augusti 1997. 
Miljö 
För att komplettera stödet till större transport- och 
energiprojekt har Tacis regionala programplanering också 
haft ett starkt miljöinslag. Det finns fortfarande ett stort 
antal olösta miljöproblem från sovjettiden, som kräver 
gemensamma åtgärder eftersom problemen (och de 
potentiella hoten) ligger på ett internationellt plan. 
Utvecklingen och implementeringen av de nationella miljöprogrammen (National Environment Action Program 
- NEAP) har fått stöd av Tacis mellanstatliga program. Ett 
internationellt samarbete inom detta område möjliggjordes 
under 1997 när de nationella mijöprogrammen beviljades 
en budget på 4 miljoner ecu. 
Inhemska rådgivare tillsattes i samtliga länder (utom 
Tadzjikistan) för att hjälpa de nationella departementen 
att göra upp planer och för att ge råd till de nationella 
miljöprogrammen. Övrig verksamhet under 1997 sträckte 
sig från insatser för att väcka miljömedvetenhet hos 
familjer i St Petersburg och att inrätta videobibliotek för 
skolor och universitet, till informationsmöten för 
journalister om hur man bevakar frågor som berör miljö 
och energibesparing. I mars började ett av Tacis och 
Phares gemensamma pilotprojekt som ingår i 
miljöprogrammet för Svarta havet att utveckla 
gemensamma planer för miljöförvaltningen i kustområden. 
Med hjälp av Tacisfinansiering håller ett antal nya regionala 
miljöcentrer på att inrättas i Ukraina, Ryssland, Moldavien 
och Georgien, med utgångspunkt från en framgångsrik 
modell i Budapest. 
Tacis regionala havsprogram (Regional Seas Programme), 
som startades 1997, fortsätter att stödja miljöprogrammet 
för Svarta havet (arbete pågår för att genomföra den 
strategiska handlingsplanen för Svarta havet, som 
undertecknades i Istanbul i oktober 1996 av 
miljöministrarna i svarta havsområdet) och programmet 
för Donauområdet. Tacis utvecklade dessutom ett 
informationssystem för jordbruks/miljö-övervakning i 
Centralasien för att underlätta prognoser av 
jordbruksproduktionen i regionen. Man planerar också att 
inom ramen för pilotprojektet utföra en 
genomförbarhetsstudie för att fastställa om och hur man 
borde utvidga projektet till att omfatta andra NOS och 
Mongoliet. 
Kä r n kraftsä kerhet 
Frågor som rör kärnkraftsäkerhet är en av de viktigaste 
prioriteringarna för Tacisprogrammet. Målet är att ge stöd 
på plats, utveckla oberoende reglerande organ, skapa en 
«säkerhetskultur» och att genomföra storskaliga program 
såsom avsiktsförklaringen för Tjernobyl. 
Parallellt med den ukrainska regeringens beslut att stänga 
Tjernobyl år 2000 var Tacis starkt engagerat i arbetet att 
ersätta strålningsskyddet över den skadade reaktorn 
(enhet 4) med en miljösäker konstruktion. Europeiska 
unionen är den största enskilda bidragsgivaren i detta 
arbete, men det finns ett utbrett engagemang hos andra 
bidragsgivare för att förbättra situationen. 
Tacis har bidragit med ramarna för en lösning genom att 
på basis av rekommendationerna från en inledande studie 
göra en utvärdering av fem tekniska scenarier och ett 
antal alternativa lösningar, som kan leda till kort- och 
långsiktiga åtgärder för att säkerställa en miljösäker 
lösning för denna sarkofag. Den rekommenderade 
handlingsplanen, som föreslås i denna studie, 
vidareutvecklades av ett annat Tacisprojekt i en 
«implementeringsplan för strålningsskydd», som 
godkändes av G7-länderna och Ukraina i april 1997. Den 
sistnämnda planen fastställer 22 prioriteringsåtgärder som 
kommer att säkerställa stabilitet på kort sikt och säkerhet 
på lång sikt. Tjernobylfonden instiftades i slutet av 1997 
och bidragsgivarförsamlingens (Assembly of Contributors) 
första möte ägde rum i december. Mer än 380 miljoner 
USD av en totalkostnad på 750 miljoner USD har redan 
utlovats av mer än 20 länder och EU. Kommissionen 
föreslog ett bidrag på 100 miljoner USD till fonden från 
Tacis budget, med ett belopp på 50 miljoner ecu under 
1998. Ett beslutsbaserat tillvägagångssätt har antagits 
för projektet, som grundar sig på ett tidigt verkställande 
av ett antal prioriteringsuppgifter, s.k. «Early biddable 
projects», och anbuden för dessa lanserades i slutet av 
1997. Inom ramen för nedläggningen av Tjernobyls 
kärnkraftverk ger Tacis också assistans till verkets 
operatör och ukrainska kärnkraftstekniker i utvecklingen 
av utrustning för att stänga kärnkraftverket. En intern 
utvärderingsprocess inleddes i med mål att finjustera 
strategin för detta program. 
Gränsöverskridande samarbete 
Tacis program för gränsöverskridande samarbete 
lanserades i slutet av 1996. Under 1997 fick man 
huvudsakligen ta itu med uppstartningsfrågor på grund 
av det stora antalet medverkande aktörer på såväl 
regional som nationell nivå. Programmet främjar 
gränsöverskridande samarbete över partnerländernas 
västliga gränser till EU och centraleuropeiska länder. Målet 
är att stödja hållbara projekt som är inriktade på 
gränsöverskridande verksamhet, som får stöd på lokal 
och regional nivå på båda sidor av gränsen och som 
kompletterar andra gemenskapsprogram, framför allt 
Phare och Interreg. De lokala och regionala 
myndigheterna har visat stort intresse för programmet, 
som bl.a. finansierar ett antal gränsstationer, däribland 
tre stycken längs den rysk-finska gränsen, och även 
projekt verksamma inom miljö, energieffektivitet, regional 
kapacitetuppbyggnad och gränsöverskridande samarbete 
på lokal nivå genom Tacis facilitet för små projekt. 
Programmet är en nyckelprioritering för EU, även med tanke på den framtida utvidgningen av Europeiska 
unionen. 
Rättsväsende och inrikes angelägenheter 
Vid Europeiska rådets möte i Florens i juni 1996 
framhävde man behovet av att upprätta ett samarbete 
mellan EU och NOS inom rättsväsende och inrikes 
angelägenheter. Rådet beslöt att öppna Tacisprogrammet 
för sådana åtgärder. I enlighet med Europeiska rådets 
mandat vid mötet i Dublin i december 1996, har särskild 
vikt lagts vid att bekämpa handeln med illegala droger i 
centralasiatiska länder. Arbetet med rättväsende och 
inrikes angelägenheter öppnar en ny form av samarbete. 
Åtgärder för att bekämpa korruption är en av 
förutsättningarna för att kunna förbättra 
investeringsklimatet i olika länder. 
Vissa frågor rörande rättsväsende och inrikes 
angelägenheter har länge fått stöd av Tacis, t.ex. kontroll 
av kapitalflöde, gränskontroll, rådgivning för centralbanker 
och gränsöverskridande verksamhet. Under 1997 lades 
grunden för ett mer utvidgat program. Mellan februari och 
juni 1997 besökte ett antal framstående experter från 
medlemsländerna elva NOS för att identifiera nya 
områden, samtidigt som Tacis fick i uppdrag att göra en 
bedömning av partnerländernas intresse och föreslå 
särskilda områden för samarbete: ömsesidig rättslig 
assistans, samarbete mellan statliga myndigheter och 
säkerhetstjänster, korruption, illegal invandring samt 
utveckling och förstärkning av icke-statliga organisationer. 
Man planerar också att vidta åtgärder i Kaukasus för att 
stödja arbetet med att stänga av transitrutter för illegal 
droghandel genom att t.ex. stärka kontroller i på 
flygplatser och i hamnar eller att utveckla ett 
träningscenter för spårhundar. 3 miljoner ecu har avsatts 
från 1997 års mellanstatliga program för ett 
handlingsprogram i NOS och centralasiatiska länder. 
Under 1997 delfinansierade EU också en förbättring av 
de icke-statliga organisationernas utvidningskapacitet 
kaukasusområdet och partnerländernas deltagande 
Pragkonferensen om illegal invandring, som ägde rum 
oktober 1997. 
Betydelsen av det regionala samarbetet framhävdes 
återigen under 1997 i kommissionens «Agenda 2000»-
dokument och skrivelserna om regionalt samarbete både 
i allmänhet och i svarta havsområdet. Stödet till regionala 
och mellanstatliga program fortsätter att vara högt 
prioriterat inom Tacis. 
45 
Program för småprojekt 
Tacis har kapacitet att ge snabb handläggning vid 
brådskande behov. När t.ex. Georgien 1997 anhöll om 
rådgivning för förberedelserna inför anslutningen till 
Världshandelsorganisationen, tillhandahöll Tacis en expert 
på mindre än två månader. Denna snabba handläggning 
kom via programmet för policyrådgivning, ett av flera 
program för mindre projekt som bedrivs inom ramen för 
Tacis program för småprojekt (PSP). 
Programmet för policyrådgivning 
Programmet för policyrådgivning har under året gett råd 
på hög nivå för reforminriktad ekonomisk politik och 
reformfrämjande lagstiftning i samtliga partnerländer utom 
Vitryssland och Mongoliet. Experterna har placerats ute 
på fältet för att hjälpa centrala och lokala myndigheter, 
parlament, statliga kommittéer, centralbanker och andra 
politiska organ. Denna kapacitet att ge råd har väckt 
intresse hos andra bidragsgivare. Världsbanken har t.ex. 
nyligen uppmuntrat ukrainska myndigheter att via 
programmet för policyrådgivning ansöka om en 
transportexpert i samband med inrättandet av nya 
institutioner i transportsektorn. 
Efter framgångarna som uppnåddes 1997, under 
pilotfasen av rådgivningsprocessen för rysk anslutning till 
WTO, startades ett program värt 1 miljon ecu i slutet av 
året. Programmet kommer att använda 20 ryska experter 
som får stöd av västerländska experter. Det slutliga målet är att starta liknande projekt i Ukraina, Kazakstan, 
Uzbekistan, Georgien, Azerbajdzjan och Moldavien. På 
Ukrainas begäran har man redan börjat förbereda ett 
ukrainskt policykontor som skall invigas i början av 1998. 
Under 1997, när rådgivningsverksamheten började 
komma igång trots att murbruket fortfarande höll på torka, 
såg det ibland mer ut som en byggarbetsplats än ett 
center för policyrådgivning och juridisk rådgivning. Centret 
väckte dock genast intresse på hög nivå, i form av 
rådgivningsmöten som hölls varannan månad och där 
parlamentets talman och presidentens högsta rådgivare 
deltog. 
Att komplettera den huvudsakliga verksamheten 
Vid sidan av programmet för policyrådgivning finns det 
ytterligare åtta områden som behandlas av Tacis program 
för småprojekt, som fram till 1997 benämndes 
«faciliteter». Tillsammans fungerar de som ett paraply för 
ett antal programplaneringsinstrument för tekniskt stöd 
och kompletterar Tacis större och mer fristående projekt. 
Samtidigt som Tacis gradvis håller på att bli ett program 
med färre och större projekt har programmen för 
småprojekt börjat få större betydelse som Tacis andra 
dimension - i vissa avseenden en viktig del av Tacis 
«mänskliga ansikte». Dessa projekt kan hjälpa till att 
förbereda större projekt såsom pilotprojekt avsedda att 
sondera terrängen innan man avsätter större summor. De 
Program för småprojekt Program Civilt 
Anslagna medel per år för policy- samhälle 
1996/1997 (i miljoner ecu) rådgivning 
Arménien 1 1 
Azerbajdzjan 1 0,5 
Vitryssland 0 0 
Georgien 1 0,3 
Kazakstan 0,8 0,35 
Kirgistan 0,3 0,1 
Mongoliet 0 0,5 
Moldavien 1,5 0,15 
Ryssland 1996+97 3 2,5 
Tadzjikistan 0 0 
Turkmenistan 0,3 0 
Ukraina 1996+97 1 1 
Uzbekistan 1,3 0,5 
Summa 11,2 6,9 Utbildning 
1,6 
1 
0 
1 
1,90 
1,2 
1,14 
1 
17 
0 
0,8 
9 
2,5 
38,14 Företags­
stöd 
1,15 
0,68 
0 
0,63 
0,65 
0,2 
0,76 
1 
22,5 
0 
0 
4,5 
0,7 
32,77 Internationella 
normer och 
åtaganden 
0,6 
1,85 
0 
1,65 
1,30 
0,5 
0,5 
1,25 
12 
0 
0 
4,9 
1 
25,55 S:a 
5,35 
5,03 
0 
4,58 
5 
2,3 
2,9 
4,9 
57 
0 
1,1 
20,4 
6 
114,56 
46 
kan fylla tomrum som upptäcks under genomförandet av 
större projekt och de kan följa upp de större projektens 
värdefulla komponenter efter att de har slutförts. 
Att uppmuntra snabbhet och flexibilitet 
PSP gör det möjligt att snabbt och effektivt förmedla 
tjänster till partners med hjälp av enklare förfaranden för 
kontraktering och upphandling, som under 1997 
rationaliserades ytterligare. PSP är huvudsakligen 
inriktade på teman för vilka organisationer i 
partnerländerna kan inlämna projektförslag för småskaliga 
initiativ. 
De möjliggör också stor flexibilitet. Projekten är kortsiktiga 
och inte avsedda att fokusera på stora problemområden, 
utan skall istället inriktas på att erbjuda rådgivning och 
stöd i mindre och mer avgränsade områden. Vidare är de 
styrda av efterfrågan, och förslagen från partnerländerna 
bedöms i förhållande till Tacisprogrammets övergripande 
målsättningar och även särskilda urvalskriterier för PSP. 
Utgångspunkten för PSP-begreppet är att ett projekt får 
störst slagkraft om dess målsättningar är noggrant 
inriktade på ett särskilt behov i partnerlandet. Det är just 
detta som PSP-flexibiliten möjliggör. 
Finansieringsmekanismen har förändrats sedan 1996. 
Budgeten kommer inte längre från Tacis mellanstatliga 
program utan från nationella riktprogram, vilket ger 
länderna mer inflytande, och även stimulans, när det 
gäller t.ex. att bestämma hur mycket Tacismedel som 
skall avsättas för varje område. 
Att uppmuntra investeringar 
Inom PSP-området kan Tacis fungera som en 
användarbar katalysator för investeringar. Den senaste 
utvecklingen har visat hur detta kan gå till, t.ex. bidraget 
på 5 miljoner ecu som Tacis planerar att bevilja en genomförbarhetsstudie för ett gemensamt miljöprogram 
med Världsbanken. Programmet kommer att grunda sig 
på lika rättigheter rörande förslag och projektstart och 
gemensamt beslutsfattande. Världsbanken är nu beredd 
att investera i lättgenomförbara miljöprojekt. Målet är att 
Tacis tekniska stöd skall ha en investeringsökande 
funktion i detta prioriteringsområde. 
Att skapa relationer på gräsrotsnivå 
PSP-projekten har också ett starkt folk-till-folk-inslag 
eftersom projekten i hög grad är beroende av 
kommuniktion och samarbete på gräsrotsnivå mellan EU 
och partnerländerna. De har ofta hög synlighet bland 
föreningar och befolkningen, vilket i många fall inte står i 
proportion till projektens relativt blygsamma budget. De 
erbjuder på så vis en betydelsefull möjlighet att skapa 
långvariga relationer på en medborgerlig nivå, trots de 
relativt höga förvaltningskostnaderna. 
Fördelarna med mindre projekt innefattar också 
möjligheten de erbjuder Tacis samordningsenheter i 
partnerländerna att upprätthålla ett starkt engagemang 
för ett projekt. Något som inte alltid är möjligt när det 
gäller stora projekt som drivs av departement. I Tacis 
interimsutvärdering har man kommit fram till att dessa 
projekt har haft «en liknande eller mer betydelsefull effekt 
på partnerorganisationerna än Tacis större projekt». Ett 
antal nyckelaspekter av andra PSP-projekt under 1997 
tas upp nedan. 
Samarbete med internationella finansinstitut 
Under 1997 gjordes nya framsteg i den s.k. 
Bangkokfaciliteten. Europeiska banken för 
återuppbyggnad och utveckling (European Bank for 
Reconstruction and Development- EBRD) beviljade Tacis 
finansiering för att inom ramen för Bangkokfaciliteten 
Samordning av bidragsgivare 1991 
Beviljade anslag 
per år 1991-1997 (i miljoner ecu) 
Partnerskaps- och 0 
samordningsprogram 
EBRD - Bangkokfaciliteten 0 
Internationella centret för 0 
vetenskap och teknologi 
Summa 0 1992 1993 1994 1995 1996 1997 S:a 
0 5 5 10 8 0 28 
14,88 15,98 19,69 20 20 20 110,55 
20 0 0 10 15 17 62 
34,88 20,98 24,69 40 43 37 200,55 
47 
stödja förberedelserna och genomförandet av EBRD-
projekt. Tacis granskar anbud för EBRD-finansierade 
projekt för tekniskt stöd för att undvika duplicering och 
för att säkerställa att EBRD-projekten avspeglar EU:s 
övergripande prioriteringar för NOS. Under 
inledningsskedet har förvaltningskostnaderna varit höga 
eftersom man har behövt fastställa regler och förfaranden, 
men nu när dessa är på plats fungerar faciliteten effektivt 
och har en stark investeringsökande effekt. Ett 
Tacisanslag på en miljon ecu leder i genomsnitt till så 
mycket som tio miljoner ecu från EBRD. 
Programmet har också hjälpt till att visa hur effektivt 
samarbetet mellan internationella finansinstitut och 
kommissionen kan vara. 20 miljoner ecu avsattes för 
detta program i Tacis budget för 1997. 
Rationalisering av utbudet 
Under 1997 avbröts också ett antal program, vilket kan 
ses som en ny fas i Tacis mognadsprocess. Detta 
ingripande tyder på förtroende, skarpsinne och en 
förmåga att anpassa verksamheten till nya förhållanden i 
partnerländerna. Bland de program som avbröts fanns 
programmet för partnerskap och samarbete, ett program 
som finansieras delvis av medlemsländerna. Programmet 
avbröts på grund av en nedgång i kvantiteten och 
kvaliteten på projektförslagen. Man beslöt att omfördela 
den ursprungliga budgeten på 8 miljoner ecu för 1997 
eftersom det fortfarande fanns outnyttjade medel från 
tidigare programperioder. Slutligen fattade man beslutet 
att avbryta programmet helt. Andra program såsom 
programmet för samråd och samarbete mellan 
handelskammare i EU och NOS har avbrutits samtidigt 
som andra har införlivats i programmet för 
policyrådgivning. 
Under året minskade programmen för småprojekt utbudet 
i partnerländerna från fjorton till tio program, som en del 
av en årlig genomgång. 
PSP har också ökat insatserna för att sprida information 
om programinnehåll och resultat till partnerländerna, i 
syfte att säkerställa att komplementariteten i såväl små 
som stora projekt upprätthålls. PSP:s lägesrapport, som 
bl.a. innehåller uppgifter om landspecifika områden, 
kommer att uppdateras kvartalsvis och delas ut både 
inom Tacis och till samordningsenheterna i 
partnerländerna. 
Programmet för produktivitetsinitiativ 
Programmet för produktivitetsinitiativ erbjuder chefer inom 
NOS arbetserfarenhet hos företag inom EU. Fr.o.m. oktober 1997 t.o.m. sommaren 1998 kommer 
programmet för produktivitetsinitiativ att utbilda 250 
utvalda unga chefer. De kommer att utplaceras trettio åt 
gången för tioveckorsperioder på europeiska företag. Den 
första gruppen anländer i början av 1998. Syftet är att 
utrusta dem för att kunna införa nya ledarskapsmetoder 
när de återvänder och att hjälpa företag inom EU att knyta 
affärskontakter med partnerländerna. Som svar på 
«Jeltsininitiativet», som presenterades i mitten av 1997 
för att erbjuda chefer praktik utomlands, har programmets 
budget på 5 miljoner ecu utökats under året med 
ytterligare 10 miljoner ecu, 5 miljoner ecu för 1997 och 5 
miljoner för 1998. 
Europeiska nätverket för service till högre 
befattningshavare 
Det europeiska nätverket för service till högre 
befattningshavare (European Senior Service Network -
ESSN) är avsett att till låg kostnad ge företag i 
partnerländerna tillgång till erfarenhet och know-how inom 
ledarskap. Kunskapen förmedlas av pensionerade 
företagsledare inom EU. Programmet, som är mycket 
kostnadseffektivt eftersom det är baserat på frivilligt 
arbete, har uppnått konkreta resultat. En tysk expert som 
tillrådde en konventionell husbyggnadsfirma i Georgien 
att övergå till att bygga hyrlokaler för kontor i Tbilisi gjorde 
det möjligt för firman att expandera och anställa ny 
personal. En brittisk expert var så framgångsrik med sin 
rådgivning till en rysk hönsfarm (som hade lagts ner och 
gjort 150 människor arbetslösa) att den nu har 253 
anställda och beräknar exportera 3 000 ton kyckling 
under 1998. En spansk expert hjälpte ett ukrainskt 
mineralföretag att utveckla ny teknologi för produktion av 
djurfoder, vilket ledde till ett bredare utbud och 
nyanställning. 
Programmet för samriskföretag 
I oktober 1997 startade det Europeiska förbundet för 
riskvilligt kapital (European Venture Capital Association) 
ett nytt projekt i Ryssland, Ukraina och Kazakstan för att 
främja utvecklingen av startfinansiering från europeiska 
investerare till mindre företag i dessa länder. Projektet 
ingår i en rad projekt som startades i samband med 
programmet för samriskföretag, ett program som 
underlättar relationer mellan företag inom EU och i 
partnerländerna genom förberedande insamling av 
information, upprättande av kontakter, 
genomförbarhetsstudier, utbildning, överföring av 
teknologi och direkt finansiering eller stöd. Det utvidgades 
under sommaren 1997 till att inte bara omfatta Ryssland 
48 
(där upp till tio genomförbarhetsstudier får klartecken 
varje månad) utan även andra länder. 
LIEN 
Utbildningsprogrammen i den Ryska federationen har 
inriktats på att förebygga AIDS. Kvaliteten på vården av 
mentalt handikappade barn har förbättrats genom en 
föräldraförening i Noviki i Vitryssland. Ett antal 
utbildningsprogram för mentalvårdare som arbetar med 
barn har upprättats i Ashtrarakregionen i Arménien. Detta 
är bara några av de konkreta resultat som uppnåtts av 
LIEN-programmet som Tacis bedriver för att ge stöd till 
lokala grupper verksamma i den sociala sektorn i 
partnerländerna. LIEN står för Link Inter European Non­
governmental organisations och är framför allt inriktat på 
att hjälpa lokalbefolkningen att ta ansvaret för ledningen 
och utvecklingen i sina egna regioner, särskilt i fattiga 
innerstadsområden och på landsbygden. Icke-statliga 
organisationer inom EU samarbetar med icke-statliga 
organisationer i NOS för att säkerställa en bättre social 
integration av den sämre lottade och marginaliserade 
8$ 
/ samband med förberedelserna inför medlemskapet i WTO är det viktigt 
att man moderniserar tullförfaranden delen av befolkningen. Det handlar inte bara om sjukvård 
utan även om att erbjuda utbildning, hjälpa arbetslösa att 
komma in på arbetsmarknaden och att förbättra 
kvinnornas status och hjälpa dem att finna arbete. 
Tempus 
Den transeuropeiska samordningsplanen för högre 
utbildning (Trans-European Coordination Scheme for 
Higher Education - Tempus) har hjälpt till att upprätta en 
ny skola för socialt arbete vid Kijevs Mohylaakademi. 
Skolan skall utbilda lärare och socialarbetare och fungera 
som centralenhet för ett nätverk av sju utbildningsinstitut 
som ger liknande utbildning i andra delar av Ukraina. I 
Vitryssland har Tempus moderniserat den juridiska 
utbildningen vid det Europeiska universitetet för 
humanistiska studier (European Humanitarian University) 
i Minsk genom att införa nya kurser i egendomsrätt, 
europeisk lagstiftning och internationell civilrätt. I Kirgistan 
har man utvecklat och infört nya utbildningsprogram för 
ekonomi som är baserade på europeiska standarder och 
anpassade till förhållandena i Kirgistan. Målet är att skapa 
en europeisk och kirgisisk ekonomifakultet vid 
Bishkekuniversitetet. Tempus fungerar som en bro mellan 
institut för högre utbildning i EU och Tacis partnerländer, 
och utgår från en «nerifrån-och-upp-metod». På så sätt 
kan de självgenererade universitetskonsortierna föreslå 
gemensamma projekt för ekonomi, juridik, internationella 
relationer, europeiska studier, samhällsvetenskap och 
universitetsledning. 
Tullprogrammet 
Tullsamarbete var länge ett viktigt område i EU:s arbete 
med Sovjetunionen och dess efterträdande stater och har 
under 1997 fortsatt att vara en viktig del av Tacis 
verksamhet. I både öst och väst har man insett fördelarna 
med att förbättra den nationella kapaciteten för att 
säkerställa att de rätta tulltaxorna tas ut för varor som 
korsar gränserna och att bedrägeri och transport av 
droger och nukleära material bekämpas på ett effektivt 
sätt. En del av de pågående projekten är bilaterala såsom 
samarbetet mellan tullmyndigheterna i Vyborg i Ryssland 
och Lappeenranta i Finland. Samarbetet skall verka för 
ett utbyte av know-how om hur man kan förbättra flödet 
av gods- och passagerartrafik över gränsen. Andra 
projekt är multilaterala såsom projektet «Tullagar i öst och 
väst», som för samman Kazakstan, Kirgistan, Moldavien, 
Tadzjikistan, Turkmenistan och Uzbekistan för att hjälpa till 
att skapa grundläggande tullagar som överensstämmer 
med internationell standard. EU-experter har också inlett 
ett samarbete med partnerländerna för att utarbeta 
49 
tullagar som är anpassade till EU-normer. De hjälper även 
till att fastställa långsiktiga implementeringsstrategier och 
ger expertråd inom särskilda områden. En process för 
samråd med tullmyndigheterna i samtliga partnerländer 
påbörjades i slutet av 1996 för att fastställa gemensamma 
projektprioriteringar. 
Statistikprogrammet 
Tacis statistiska samarbete inleddes 1993 med insatser 
inom framför allt program för tekniskt stöd och utbildning 
för att främja ömsesidig kännedom, ge preliminärt stöd 
för att upprätta nationella statistikkontor och starta 
tematiska statistikprojekt. Under 1997 har EU-Tacis 
statistiska samarbete varit inriktat på nationella 
prioriteringar och utan att åsidosätta internationella initiativ 
har tonvikten lagts på prioriteringsområden och utvalda 
nationella och regionala projekt för att uppnå konkreta 
resultat (de första pilotundersökningarna lanserades 
under denna period). I Ryssland, som hade en nationell 
budget, omfattade det statistiska samarbetet ett stort 
urval av statistiska teman. Stödet som tillförts inom 
institutionell uppbyggnad har hjälpt samtliga Tacisländer 
att fastställa allmänna målsättningar för omvandlingen av 
statistiska system och att identifiera prioriteringar för att 
fördjupa det statistiska samarbetet med Tacis på nationell 
nivå. De flesta Tacisländer har antagit eller kommer att 
anta statistiklagar. Nya statistiska studier har införts 
(statistik över utrikeshandeln, som utgår från 
tulldeklarationer och kombinerade nomenklaturer, 
spridning av statistisk information till allmänheten). 
Verksamhetsklassificering baserad på den officiella ryska 
översättningen av NACE håller på att införas och 
företagsregister har upprättats i samtliga länder. Metodik 
för stickprover håller på att införas inom företagsstatistik. 
Strategiska rekommendationer inom nyckelområden 
(implementering av statistiklagar, klassificering, 
informationsteknik, informationsspridning, inofficiell 
ekonomi) har förberetts av särskilda arbetsgrupper. 
EU:s nationella statistikinstitut utgör den viktigaste 
expertiskällan för förmedling av know-how till 
Tacisländerna. Samordningen av aktiviteter och den 
strategiska planeringen säkerställs av Tacis ledningsgrupp 
för statistiskt samarbete och seminarier för ledare inom 
den statistiska servicen i Tacisländerna. god praxis samt utbildning för lokala statstjänstemän 
understödjer det kortsiktiga genomförandet av fastställda 
reformplaner och främjar även ett hållbart och långsiktigt 
samarbete. Programmet, som i början var ett 
pilotprogram, är nu verksamt på permanent basis inom 
ramen för programmet för småprojekt. 
I slutet av 1997 hade 65 projekt påbörjats, som framför 
allt var inriktade på miljö, ekonomisk utveckling, 
socialpolitik och offentlig förvaltning. En del av städerna 
eller regionerna såsom Lille och Le Mans i Frankrike, 
Berlin och Osnabruck i Tyskland och Mendip i 
Storbritannien bedriver mer än ett projekt med sina 
partnerregioner eller -städer i NOS. Sammanlagt har 
dessa projekt gjort det möjligt för minst 195 
statstjänstemän att genomgå en utbildning i minst 12 
veckor, samtidigt som minst 65 statstjänstemän från EU 
kommer att besöka NOS i minst 8 veckor för att bistå 
genomförandet av reformprojekt. (20 statstjänstemän från 
Hillerod i Danmark deltar aktivt i Darhanprojektet i 
Mongoliet). Borgmästare och folkvalda representanter från 
städerna och regionerna i fråga har också gjort besök 
och deltagit i programmets konferenser och seminarier 
för att diskutera frågor såsom sophantering, 
vattenförsörjning, socialpolitik och offentlig förvaltning. 
City twinning 
Tacis city twinning-program för samman lokala och 
regionala myndigheter i EU och NOS för att stödja 
utvecklingen av demokratiska strukturer och en effektiv 
administration på lokal nivå. Utbytet av erfarenhet och 
50 
Phare/Tacis 
demokratiprogram 
I februari 1997 integrerades den interna ledningen för 
Tacis demokratiprogram i Phares demokratiprogram, för 
att tillsammans bli PTDP (Phare/Tacis demokratiprogram). 
Under maj 1997 behandlades 270 förslag varav 45 blev 
utvalda. Större delen av Tacis budget för detta program 
har hittills gått till stora projekt i Ryssland och Ukraina, 
som framför allt har varit inriktade på utveckling av icke­
statliga organisationer och även opinionsbildning, 
oberoende media och mänskliga rättigheter. Resten av 
budgeten har använts för ad hoc-projekt inom områden 
såsom parlamentarisk praxis, valstöd och efterföljning av 
lagar. En mycket liten del av budgeten gick till 
mikroprojekt som kom igång först 1997 i Ryssland. 
Utvärdering 
Behovet av programmet är uppenbart. En 
utvärderingsrapport, som inriktades på Tacis arbete i 
Georgien, Ryssland, Kazakstan och Ryssland, pekade på 
behovet av ytterligare demokratisk utveckling och 
uppbyggnad av ett civilt samhälle. Detta berör politiska 
partier, icke-statliga organisationer, media, mänskliga 
rättigheter, minoritetsgrupper, lokalt och regionalt styre, 
politisk kultur och efterföljning av lager. Rapporten pekade 
också på ett antal brister i den formella demokratin. I 
sammanfattningen står det att PTDP «är ett värdefullt 
program» och att den viktigaste insatsen har bestått i att 
skapa en dynamisk sektor för icke-statliga organisationer 
som «både bidra till demokratiseringsprocessen och 
fungerar som en buffert mot en tillbakagång i 
demokatiseringsprocessen, vilket har varit fallet i vissa 
länder, i synnerhet Vitryssland och Kazakstan». Resultaten från denna utvärderingen ledde till en genomgång av 
prioriteringarna och de förfaranden som ska tillämpas. 
Att investera i människor 
Enligt rapporten är valet av projekt «välbalanserat» och 
programmet bör ses som «en investering i människor»: 
«den praktiska kunskapen, kontakterna och de positiva 
värderingar som tillförts ... har haft en stor 
spridningseffekt eftersom de gör det möjligt för 
nyckelpersoner att utveckla nya idéer och perspektiv som 
bidrar till främjandet av ett medborgerligt samhälle», och 
bidrar till att bygga upp «ett moraliskt samhälle i samtliga 
av dessa länder, grupper och individer som är en 
avgörande del i arbetet att bygga upp en demokratisk 
politisk kultur, som verkar för demokratiska förändringar 
och som utgör en fortgående form av allmän utbildning». 
Mot bakgrund av den fortsatta spänningen och de 
pågående eller hotande konflikterna i den transkaukasiska 
regionen har ett antal av Tacis konfliktlösningsprojekt, 
som bedrivs inom ramen för PTDP, inriktats på att främja 
utvecklingen bland icke-statliga organisationer och att 
stärka förtroendet i Georgiens konfliktzoner (från början 
bland unga människor men nu även bland parlamentariker 
och ekonomer, vilket har lett till en rapport som anses ha 
understött avtalet som undertecknades i Moskva i mars 
1997). Dessa projekt har också inriktats på att utbilda 
journalister i regionen och har utarbetat en engelsk 
mediatidsskrift. I januari organiserade projektens 
kontraktorer ett besök för talmannen för Ossetiens 
utbrytarparlament till landets huvudstad, Tbilisi, vilket 
ledde till ett möte med Zhvania och Sjevardnadze. Ett 
annat Tacisprojekt organiserade en flyktingkommitté för 
hela det kaukasiska området, som har upprättat ett 
framgångsrikt samarbete för att frige krigsfångar och 
gisslan. 
I Kazakstan har det centralasiatiska nätverket för hållbar 
utveckling (the Central Asia Sustainable Development 
Network -CASDIN) samarbetat med Tacis för att stödja 
icke-statliga organisationer genom att samla och sprida 
information, bidra med know-how och upprätta kontakter 
med andra icke-statliga organisationer, regeringen och 
företag. CASDIN ger regelbundet ut en bulletin om hållbar 
utveckling och har under 1997 upprättat en 
landsomfattande koalition av icke-statliga organisationer 
som bidrar med den utbildning, expertis och erfarenhet 
som ofta behövs bland icke-statliga organisationer som 
försöker göra sig hörda i en miljö som inte alltid är vänligt 
sinnad. 
Med stöd från Phare/Tacis demokratiprogram arbetar Moskvas forskningscenter 
för mänskliga rättigheter för att skydda barns rättigheter 
51 
Finansiell verksamhet 
och resultat 
Tacis budget för 1997 uppgick till 486 miljoner ecu och 
var öronmärkt för förmedling av know-how i NOS. I 
september hade samtliga programförslag godkänts av 
Taciskommittén, vilket möjliggjordes av en effektivare 
ledning och en tidigare inlämning av förslag. Detta innebär 
att genomförandet av projekt kommer att påbörjas ett 
tidigare stadium än förut. 
Stora framgångar inom kontraktering av medel 
De största framgångar gjordes emellertid inom 
kontraktering av medel. 1997 års kontrakterade medel 
uppgick till 691 miljoner ecu, den högsta siffran sedan 
programmet startades och 52 procent högre jämfört med 
1996. Det ursprungliga målet för 1997 var 540 miljoner 
ecu, vilket innebär att det överträffades med 151 miljoner 
ecu eller 28 procent. 
En annan stor framgång under 1997 var den avsevärda 
minskningen av avsatta men ej kontrakterade medel, vilka 
reducerades från 752 miljoner ecu 1996 till 543 miljoner 
ecu - en minskning på nästan 28 procent på ett enda år. Resultaten för utbetalning förbättrades också under 1997. 
405 miljoner ecu betalades ut under året - åtta procent 
högre än 1996 års resultat på 376 miljoner ecu. Samtidigt 
minskades handläggningstiden för utbetalningar från 85 
till 56 dagar. 
Förbättring av programledning 
Rationaliseringen av ledningen under 1997 var en följd av 
det stora beloppet icke-anslagna medel vid slutet av 
1996, ett belopp som motsvarade budgeten för ett och 
ett halvt år. Förbättringar har genomförts delvis genom 
att effektivisera förfaranden för anbud och utvärdering, 
vilket har innefattat ökad information om kommande 
anbud, slutlistor och tilldelning av kontrakt. I början av 
1997 införde Tacis även nya regler för kontrakt. Nya regler 
för ersättning till kontraktspersonal utomlands hjälpte 
också till att ge en klar utgångspunkt för utvärdering av 
anbud, vilket stimulerade konkurrensen mellan 
kontraktorerna. 
Medel som anslagits, kontrakterats 
och utbetalats 1991-1997 (i miljoner ecu) 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 
1997 Beviljade anslag* 
396,5 
418,9 
472,1 
469,7 
511,2 
536 
481,7 Kontrakt 
5,3 
203,2 
348,7 
514,7 
527 
454,5 
691 Utbetalningar 
0,4 
32,1 
180,3 
300,3 
374,5 
375,8 
405 
Ackumulerade medel som anslagits, kontrakterats 
och utbetalats 1991-1997 (i miljoner ecu) 
Beviljade anslag* Kontrakt Utbetalningar 
1991 
1991-92 
1991-93 
1991-94 
1991-95 
1991-96 
1991-97 396,5 
815,4 
1 287,5 
1 757,2 
2 268,4 
2 804,4 
3 286,1 5,3 
208,5 
557,2 
1 071,9 
1 598,9 
2 053,4 
2 744,4 0,4 
32,5 
212,8 
513,1 
887,6 
1 263,4 
1 668,4 
* Dessa siffror representerar ursprungliga anslag och tar inte upp 
eventuella indragna anslag efter upphörande Utbetalningar per budgetår 1991-1997 (i miljoner ecu) 
Utbetalat Utbetalat Utbetalat Utbetalat Utbetalat Utbetalat Utbetalat Summa 
budget 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 
1997 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
0,4 23,4 130,8 114,4 59,8 24,6 7,4 
8,7 33,9 118,5 102,1 82,5 27,4 
15,6 58 109,7 92,3 68 
9,4 76,3 96,3 104,6 
26,6 68,2 124,1 
11,9 60,9 
12,6 360,8 
373,1 
343,6 
286,6 
218,9 
72,8 
12,6 
Summa 0,4 32,1 180,3 300,3 374,5 375,8 405 1668,4 
Ackumulerade kontrakt och utbetalningar 1991-97 (%) 
Ackumulerade 
kontrakt i procent 
av ackumulerade 
anslag 
Ackumulerade 
utbetalningar 
i procent av 
ackumulerade 
kontrakt 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
1,3 25,6 43,3 61 70,5 73,2 83,5 
7,5 15,6 38,2 47,9 55,5 61,5 60,8 
52 
Beviljade Tacisanslag 1991 1992 
per land 1991-1997 (i miljoner ecu) 
Arménien 2,3 9,55 
Azerbajdzjan 0,4 12,5 
Baltstaterna 15 0 
Vitryssland 8,92 14,63 
Georgien 4,96 9 
Kazakstan 7,73 20,6 
Kirgistan 0,7 9,23 
Moldavien 1,1 9 
Mongoliet 0 0 
Ryssland 211,95 111 
Tadzjikistan 0 0 
Turkmenistan 0,88 8,8 
Ukraina 28,65 48,28 
Uzbekistan 1,72 18,78 
Regionala program* 105,99 88,63 
Samordning av bidragsgivare** 0 34,88 
Stöd till genomförande 
av program*** 6,2 24,03 
Övrigt**** 0 0 1993 1994 1995 1996 
17 
8 
0 
9 
6 
14 
10 
0 
0 
160,75 
0 
0 
43,25 
0 
172 
20,98 
11,11 
0 0 
7 
8 
14 
0 
10 
8 
150 
4 
8 
50,5 
15 
131,5 
24,69 
20,99 
10 6 
6 
0 
12 
6 
15 
8 
9 
0 
161,19 
4 
4 
72,5 
10 
124,5 
40 
23 
10 14 
16 
0 
0 
16 
0 
0 
0 
9,5 
133 
0 
0 
76 
28 
152 
43 
37,5 
11 1997 
0 
0 
0 
5 
0 
24 
13 
18 
0 
132,9 
0 
11,5 
59 
0 
135 
37 
34,46 
11,87 
Summa 396,5 418,91 472,09 469,68 511,19 536 
Inbegriper det mellanstatliga programmet, programmen för kärnkraftsäkerhet och gränsöverskridande samarbete (endast 1996 och 1997) 
* Inbegriper EBRD:s Bangkokfacilitet, partnerskaps- och samordningsprogrammet samt det internationella centret för vetenskap och teknologi 
** Inbegriper samordningsenheter, information, öven/akning och utvärdering 
*** Inbegriper demokratiprogrammet 
1996 
141,5 
55,2 
42,28 79,91 63,55 99,4 55,7 44,75 488,59 Anslagna Tacismede! per sektor 1991 1992 1993 1994 1995 
1991-1997 (i miljoner ecu) 
Kärnkraftsäkerhet och miljö 53 60 100 88 108 
Omstrukturering av statliga företag 37,5 79,64 94,46 78,66 72,4 
och utveckling av den privata sektorn 
Reformer inom offentlig förvaltning, 103 
social service och utbildning 
Jordbruk 79,95 60,54 32,19 41,58 48,33 18,5 
Energi 65 38,96 38 43,7 42,35 45,8 
Transport 49,8 33,19 32,77 22,8 21,1 43 
Telekommunikationer 0 6,76 6,65 4,1 7,9 6,4 
Policyrådgivning och program 0 37,8 8 41,08 0 61,01 
för småprojekt 
Övrigt* 2,05 0,83 48,02 40,53 48,71 28,39 
Samordning av bidragsgivare** 0 34,88 20,98 24,69 40 43 
Stöd till genomförande av program*** 6,2 24,03 11,11 20,99 23 37,5 
Summa 396,5 418,91 472,09 469,68 511,19 536 1997 
98 
60,92 S:a 
48,85 
50,9 
15 
56,55 
49,96 
95,33 
40,93 
47,1 
17,5 
1060,8 
8 
33,18 
378,18 
73,5 
909,62 
200,55 
157,29 
42,87 
481,73 3286,1 
S:a 
648,5 
478,78 
26,5 307,59 
43,9 317,71 
20,7 223,36 
7,3 39,11 
55,32 203,21 
52,88 221,51 
37 200,55 
34,46 157,29 
481,73 3286,1 
Inbegriper demokratiprogrammet och diverse kostnader 
* Inbegriper det internationella centret för vetenskap och teknologi, partnerskaps- och samordningsprogrammet samt EBRD:s Bangkokfacilitet 
** Inbegriper samordningsenheter, multidisciplinära anslag, information, övervakning och utvärdering 
53 
Stöd till genomförande av 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
program Beviljade 
anslag per år 1991-1997 
(i miljoner ecu) 
Samordningsenheter 0 15 0 8 8 8,5 
Multidisciplinärt anslag 6,2 9,03 9,11 9,99 10 13,5 
Övervakning och utvärdering 0 0 0 0 0* 8,5 
Information och kommunikation 0 0 2 3 5 7 
Summa 6,2 24,03 11,11 20,99 23 37,5 
Under 1995 hämtades medel för övervakning och utvärdering från det multidisciplinära anslaget 1997 
7 
12,56 
8,5 
6,4 S:a 
46,5 
70,39 
17 
23,4 
34,46 157,29 
Programmens interna ledning har också rationaliserats 
på samtliga nivåer. Samtidigt har man förbättrat 
datorsystemet för resultatuppföljning, utvidgat 
personalutbildningen (frågor rörande programplanering, 
anbud, förfaranden och kontrakt) och omplacerat 
personal för att klara av flaskhalsar. Ledarnas och 
ekonomichefernas ansvarsåtaganden avgränsades mer 
tydligt under 1997 så att den ekonomiska ledningen i 
större utsträckning kunde fungera som en motvikt till den 
operativa ledningen. 
Ett annat hinder för effektiv ledning är det stora antalet 
av ofta för små projekt som startats under åren. Åtgärder 
har vidtagits för att skapa färre och större projekt. 
Finansieringsförfaranden 
Inom ramen för Tacis programplaneringsprocess finns det 
tre etapper från det att årsbudgeten godkänns av EU:s 
budgetutskott till det att medlen kan betalas ut för att 
genomföra projekt. Tacis förfaranden för 
medelsförvaltning har anpassats till denna process. 
Anslagsbeviljande - Varje år fastställs en budget för 
Tacis, som indikerar de medel som kommissionen är 
beredd att bevilja Tacisprogrammet. De operativa 
programmen, de s.k. riktprogrammen, utformas sedan 
och så snart som finansieringsförslagen har godkänts av 
Taciskommittén och kommissionen är de medel som 
behövs för att förverkliga förslagen formellt «beviljade». 
Tacis måste anslå hela budgeten under det år för vilket 
budgeten gäller. 
Kontraktering - När medlen har beviljats lämnar de 
sökande in anbud så att verksamheten fastställd i 
riktprogrammen kan genomföras i praktiken. Så snart 
handläggningen av ett anbud är klar undertecknas ett 
kontrakt och medlen är formellt «kontrakterade». Kontrakteringen är den viktigaste delen av programmets 
genomförande eftersom det är via kontrakten som Tacis 
medel kan betalas ut och det verkliga genomförandet kan 
påbörjas på gräsrotsnivå. 
Utbetalning - Utbetalningen är den sista etappen av 
finansieringsprocessen och äger rum under hela 
kontraktsperioden. Utbetalningarna görs efter hand som 
varje del av ett projekt har genomförts. Eftersom ett 
projekt kan pågå i flera år är utbetalningarna ofta 
fördelade under denna period. Det är därför 
utbetalningarna ofta ligger efter de anslagna och 
kontrakterade beloppen. En annan anledning är att 
kontrakten ibland upphävs innan slutförande, eller på 
grund av att det finns medel kvar i reserver för täckande 
av oförutsedda kostnader eller förluster. 
54 * 
Anslagna Tacismedel per 
sektor 1991-1997 
Jordbruk Policyrådgivning 
Arménien 
Azerbajdzjan 
Baltiska 
staterna 
Vitryssland 
Georgien 
Kazakstan 
Kirgistan 
Moldavien 
Mongoliet 
Ryssland 
Tadzjikistan 
Turkmenistan 
Ukraina 
Uzbekistan 
Regionala 
program 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 S:a 
0 1,66 0 0 0 0 0 1,66 
0,4 2,5 0 0 0 0 0 2,9 
5,95 0 0 0 0 0 0 5,95 
1,6 2,51 2 0 2 0 
2,65 1,5 0 1,8 0 0 
2,16 3,06 3,15 3,15 3 0 
0 2,71 4 0 3,7 0 
0,97 2,27 0 4,7 2,5 0 
0 0 0 0 0 0 
50,85 21,49 12,5 16,3 17 10,6 13 
0 0 0 1,68 1,75 0 0 
0,88 3,68 0 3,6 1,68 0 
7,67 12,31 10,54 5 4 0 
1,03 3,05 0 3,35 2,2 6,4 
5,79 3,8 0 2 10,5 1,5 0 
0 
2,4 
2,2 
3,7 
0 
3,7 
1,5 
0 
0 8,11 
5,95 
16,92 
12,61 
14,14 
0 
141,74 
3,43 
13,54 
41,02 
16,03 
23,59 
Summa 79,95 60,54 32,19 41,58 48,33 18,5 26,5 307,59 
Energi 
Arménien 
Azerbajdzjan 
Baltiska 
staterna 
Vitryssland 
Georgien 
Kazakstan 
Kirgistan 
Moldavien 
Mongoliet 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
1,3 0 4,1 0 2 0 0 
0 
3 
4,1 
0,4 
0,7 
0,7 
0 
0 3,6 
0 
1,9 
0 
3,2 
0 
Ryssland 41,5 16 
Tadzjikistan 0 0 
Turkmenistan 
Ukraina 
Uzbekistan 
Regionala 
program 0 
6,2 
0,4 
6,7 0 
0 
0 
2,4 
0 
0 
21,1 
0 
1 0 0 
8,08 5,4 15 
5,28 0 0 
5 3 0 
0 
0 
0 
0,6 
1 2,5 
0 
3 
2,3 
0 
1,7 
1,5 
0 4,8 
0 
0 
3,5 
0 
0 
0 
1,7 0 
0 
0 
0 
1,4 
1,5 
0 
0 
19,5 18 11,5 13 
1 0,95 0 0 
0 0 
1,5 6,9 
0 
3,5 0 
6,3 
4,5 3 
7,5 
0 S:a 
7,4 
10,9 
3 
9 
6,2 
5,3 
6,3 
4,1 
2,7 
140,6 
1,95 
4 
55,38 
10,18 
50,7 
Summa 65 38,96 38 13,5 17,5 
43,7 42,35 45,8 43,9 317,71 Arménien 
Azerbajdzjan 
Baltiska 
staterna 
Vitryssland 
Georgien 
Kazakstan 
Kirgistan 
Moldavien 
Mongoliet 1991 1992 1993 1994 1995 
OJ 3,54 2,3 0 2 
0 
0 
0,3 
0 
0 
0 
0 
0 2,6 
0 
7,52 
3,5 
6,54 6,3 
0,82 0 
1,73 0 
0 0 1,9 
0 
5 
3,6 
6,3 
0 1,8 
0 
5 
1,9 
5,9 
0 1996 1997 S:a 
5,7 0 14,24 
1,7 0 8 
0 0 0 
1,45 1,5 
2,56 0 21,82 
13,85 
32,24 
0,82 
9,18 
3,96 
Ryssland 27,2 29,76 54,5 43,4 40,6 
Tadzjikistan 0 0 0 0 0 
Turkmenistan 0 0,57 
Ukraina 1,7 16,8 
Uzbekistan 0 
7,6 Regionala 
program 2,26 0 
4 15 0 1,8 
12,36 4,3 
3,35 
5 1 
10,7 
2 
0 0 0 
4,85 0 
0 7,2 
0 0 
0 4,5 
1,4 0 
31,3 28,77 255,53 
0 0 0 
0 2,9 6,27 
10,25 16,05 72,16 
0 0 7,61 
0 1,5 33,1 
Summa 37,5 79,64 94,46 78,66 72,4 55,2 60,92 478,78 
Reformer inom offentlig förvaltning, 
social service och utbildning 
1991 1992 1993 1994 1995 1996 
Arménien 
Azerbajdzjan 
Baltiska 
staterna 1,5 
3 
0 
1 Vitryssland 0,68 
Georgien 1,18 1,25 0 
Kazakstan 4,87 1,4 3,15 
Kirgistan 0 0 2,6 
Moldavien 0,13 2 0 
Mongoliet 0 0 0 
Ryssland 46,64 24,57 44 
Tadzjikistan 0 0 0 
Turkmenistan 0 
Ukraina 4,65 
Uzbekistan 0 0 
1,8 
0 
0 
1,8 
1,8 
0 
1,9 
3,8 1,5 
1,3 
0 
0 
1,3 
2,9 
1,6 
2 
0 
18,85 52,8 
1 1 
Regionala 44,85 
program 1,05 
3 
3,51 
0 0 
7,36 
0 
21 1,8 
4 
6,8 
20 1 
7 
4 
23 2 
0 
0 
0 
1,5 
0 
0 
0 
2,9 
33,8 
0 
0 
7,8 
7,7 
0 1997 S:a 
0 6,8 
0 6,1 
0 0 
0 1,68 
0 7,03 
3 17,12 
4 8,2 
4,25 10,28 
0 6,7 
27 247,66 
0 2 
0 3,85 
2,5 36,31 
0 22,01 
4 112,85 
Summa 103 42,28 79,91 63,55 99,4 55,7 44,75 488,59 
Märk: Baltiska staterna fick anslag från Tacis endast 1991 
55 
Kärnkraftsäkerhet och miljö Policyrådgivning 
1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 S:a 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
Arménien 
Kazakstan 0,3 
0 
Ryssland 12,89 0 
Ukraina 3,54 0 
Regionala 36,27 60 
program 0 
0 
0 
0 
100 20,5 37,5 
67,5 70,5 0 
0 
5,5 
37,5 
98,5 0 0,3 
0 0 
5 23,39 
1,5 100,54 
91,5 524,27 
Summa 53 60 100 
Transport 108 141,5 98 648,5 
Arménien 
Azerbajdzjan 
Baltiska 
staterna 
Vitryssland 
Georgien 
Kazakstan 
Kirgistan 
Moldavien 
Mongoliet 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
0 0 0 0 0 0 0 
2,24 1 
0,73 0 
0 0 
0 0 
0 0 
0 0 0 
0 
1,3 
0 
0 
0 
0,6 
0 
Ryssland 32,87 14,25 13,55 13,9 12,6 
Tadzjikistan 
Turkmenistan 
Ukraina 
Uzbekistan 
Regionala 
program 0 
0 
4,89 
0,29 
4,78 0 0 
0 0 
7,26 3,22 
1,68 0 
9 14 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
8,5 
0 
0 
0 
0 
8,5 34,5 0 
0 
0 
0 
0 
1,7 
0 
0 
7 
0 
0 
2 
0 
10 S:a 
o 
o 
4 
6,54 
0,73 
0 
1,7 
0,6 
0 
102,67 
0 
0 
17,37 
1,97 
87,78 
Summa 49,8 33,19 32,77 22,8 21,1 43 20,7 223,36 
Telekommunikationer 
1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 S:a 
Arménien 
Azerbajdzjan 
Baltiska 
staterna 
Vitryssland 
Georgien 
Kazakstan 
Kirgistan 
Moldavien 
Mongoliet 
Ryssland 
Tadzjikistan 
Turkmenistan 
Ukraina 
Uzbekistan 
Regionala 
program 
Summa 0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
4,93 
0 
0 
0,83 
0 
1 0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
5,1 
0 
0 
0,55 
0 
1 0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
4,1 
0 
o 
o 
o 
o o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
5,4 
0 
0 
O 
O 
2,5 O 
1 
O 
O 
1 
o 
o 
o 
o 
3 
O 
0 
0 
1,4 
0 O 
O 
O 
O 
O 
2,8 
O 
O 
O 
4 
O 
O 
O 
O 
0,5 O 
1 
O 
O 
1 
2,8 
O 
O 
O 
26,53 
O 
O 
1,38 
1,4 
5 Arménien 
Azerbajdzjan 
Baltiska 
staterna 
Vitryssland 
Georgien 
Kazakstan 
Kirgistan 
Moldavien 
Mongoliet 
Ryssland 
Tadzjikistan 
Turkmenistan 
Ukraina 
Uzbekistan 
Regionala 
program 
Program för O 
småprojekt 
Summa O 
Övrigt 
1991 
Arménien O 
Azerbajdzjan O 
Baltiska 2,05 
staterna 
Vitryssland O 
Georgien O 
Kazakstan O 
Kirgistan O 
Moldavien O 
Mongoliet O 
Ryssland O 
Tadzjikistan O 
Turkmenistan O 
Ukraina O 
Uzbekistan O 
Regionala O 
program 
Faciliteter O 
Samordning av O 
bidragsgivare* 
Stöd till 6,2 
genomförande 
av program** 2,85 O 
4,4 O 
O 
0,7 
2,75 
6,4 
5,7 
1 
O 
O 
O 
2,5 
O 
3 
8,5 
O 1,63 O 
O O 
O O 
O O 
18,95 O 
O O 
O 
O 
O 
20,5 
O S:a 
2,85 
4,4 
O 
0,7 
2,75 
8,03 
5,7 
1 
O 
18,95 
O 
2,5 
O 
3 
37 
37,8 8 41,08 61,01 55,32 116,33 
61,01 55,32 203,21 
1992 1993 1994 1995 1996 1997 S:a 
O 8,8 O 0,5 0,95 O 10,25 
O 8 0,7 0,4 3,47 O 12,57 
0 0 0 0 0 0 2,05 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
O 
0,83 1 
6 
1,4 
1 
O 
O 
10 
O 
O 
3,82 
O 0,7 
0,8 
1,12 
O 
0,75 
0,64 
15 
0,32 
0,8 
1,7 
1,5 
2,5 2 
0,5 
3,2 
1 
1,5 
O 
14,79 
0,3 
0,32 
6,4 
1,8 
6 O O 
0,57 O 
O 2,2 
O 
O 
0,6 
2,8 
O 
O 
3 
2 
4 1,3 
0,65 
O 3,7 
7,87 
7,92 
3,3 
2,9 
1,24 
4,23 46,82 
O 0,62 
0,8 1,92 
18,7 33,62 
O 5,3 
13 34,33 
0 0 0 0 61,01 O 61,01 
34,88 20,98 24,69 40 43 37 200,55 
24,03 11,11 20,99 23 37,5 34,46 157,29 
6,76 6,65 4,1 7,9 6,4 7,3 39,11 Övrigt"* O O O 14 10 11 12 47 
Summa 8,25 59,74 80,11 86,21 111,71 169,9 124,34 640,26 
* Inbegriper internationella centret för vetenskap och teknologi, 
partnerskaps- och samordningsprogrammet samt EBRD:s Bangkokfacilitet 
** Inbegriper samordningsenheter, multidisciplinära anslag, information, 
övervakning och utvärdering *** Inbegriper demokratiprogrammet 
56 
Kronologi 1991-1997 
Tacisprogrammet startades 1991 som en EU-mekanism 
för stöd till övergångsprocessen i de femton länder som 
tidigare utgjorde Sovjetunionen (Ryssland, Ukraina, 
Estland, Lettland, Litauen, Moldovien, Vitryssland, 
Arménien, Azerbajdzjan, Georgien, Kazakstan, Kirgistan, 
Uzbekistan, Turkmenistan och Tadzjikistan). De baltiska 
staterna drog sig ur programmet 1992 och anslöt sig 
Phareprogrammet som riktar sig till länderna i Central-
och Östeuropa. 1993 blev Mongoliet ny partnerland i 
Tacisprogrammet. Programmet skapades vid Europeiska 
rådets möte i Rom i december 1990 där EU:s 
medlemsländer beslutade att stödja de reforminitiativ som 
tagits av myndigheterna i f.d. Sovjetunionen genom 
förmedling av know-how. 
Sedan begynnelsestadiet har Tacis utvecklats till att bli 
ett målinriktat hjälpmedel för att tillhandahålla know-how 
som understödjer EU:s övergripande politiska 
målsättningar för den dialog som förs med 
partnerländerna. För att göra en jämförelse är det värt att 
notera att det så tidigt som för tio år sedan endast fanns 
tjugo anställda i den Europeiska kommissionen som 
ansvarade för de politiska och ekonomiska relationerna 
med Sovjetunionen och Kina. Dialogen var begränsad 
och det fanns ingen egentlig partnerskap eller utbyte av 
idéer och varor. Under Tacis verksamhetstid har det skett 
stora förändringar. 
Följande händelser är milstolpar i Tacis och EU:s relationer 
med partnerländerna: 
1991 
Rådets förordning 2157/91 lägger grunden för det 
finansiella stöd som EU erbjuder Tacis partnerländer för 
att främja övergången till en marknadsekonomi och 
fastställer att Europeiska kommissionen är ansvarig för 
programmets ledning. 
1992 
Tacis anpassas för att ta hänsyn till Sovjetunionens 
upplösning. Avtal undertecknas med tolv av de nya 
oberoende staterna samtidigt som de baltiska staterna 
ansluter sig till Phareprogrammet. 
1993 
Rådets förordning 2053/93 uppdaterar 1991 års 
förordning för att möjliggöra treårsplanering av 
indikativprogram, för att ta hänsyn till «stärkandet av 
demokrati» och för att inbegripa Mongoliet. 
1994 
• Europeiska kommissionens skrivelse om relationer 
mellan EU och Ukraina • Partnerskaps- och samarbetsavtal undertecknas med 
Ryssland, Ukraina och Moldavien 
• Mongoliet blir medlem av Tacis 
1995 
Första INOGATE-mötet för samman toppministrar i 
Bryssel för att diskutera frågor rörande olja och gas i 
Centralasien. 
• Europeiska kommissionens meddelanden om relationer 
mellan EU-Ryssland, EU-Kaukasus och EU-
Centralasien 
• PSA undertecknas med Vitryssland, Kazakstan och 
Kirgistan 
• PSA undertecknas med Arménien, Azerbajdzjan och 
Georgien 
• PSA-förhandlingar inleds med Uzbekistan 
• Europaparlamentet godkänner PSA med Kirgistan, 
Moldavien, Ryssland och Ukraina 
• Interimsavtal undertecknas med Ryssland, Ukraina, 
Moldavien och Kazakstan 
• Interimsavtal undertecknas med Vitryssland 
1996 
Rådets förordning 1279/96 ersätter 1993 års förordning. 
En tydlig länk upprättas med PSA samtidigt som den nya 
förordningen fastställer att upp till 10 procent av budgeten 
får gå till investeringar i infrastruktur för 
gränsöverskridande projekt och kapitalstöd för 
samriskföretag mellan små och medelstora företag i EU 
och NOS. Förordningen framhävde också betydelsen av 
demokrati och mänskliga resurser. 
• PSA med Uzbekistan, Georgien, Azerbajdzjan och 
Arménien undertecknas 
• Interimsavtal med Ryssland, Ukraina och Moldavien 
träder i kraft 
• Interimsavtal med Arménien, Georgien, Kirgistan, 
Uzbekistan och Vitryssland undertecknas 
• Interimsavtal med Azerbajdzjan undertecknas 
1997 
• PSA med Ryssland träder i kraft den 1 december 
• Ny Tacisgrupp för samråd på hög nivå bildas i Ryssland 
• Interimsavtal med Georgien träder i kraft 
• Interimsavtal med Azerbajdzjan undertecknas 
• Full verksamhet för Tacis tekniska kontor i Irkutsk, 
Novosibirsk, Ekaterinburg, Krasnodar och Petrozavodsk 
• Tacis öppnar ett informationscenter i Bryssel 
• Europeiska kommissionens skrivelse om regionalt 
samarbete i Europa och om regionalt samarbete i svarta 
havsområdet 
57 
Framtida milstolpar 
Eftersom Tacis fortsätter att utvecklas kan ett antal 
milstolpar under 1998 och efterföljande år fastställas 
redan nu. De innefattar: 
1998 
Ukrainas PSA träder i kraft den 1 mars; det första mötet 
för EU-Ukrainas samarbetsråd planeras äga rum i juli. 
Moldaviens PSA planeras träda i kraft i mitten av 1998. 
Förberedelsearbetet påbörjas för ny Tacisförordning. 
1999 
Diskussioner om förslag till ny Tacisförordning i 
ministerrådet, Europaparlamentet och den Ekonomiska 
och social kommittén. Förordningen kommer att avgöra 
programmets utformningen och inriktningen efter år 2000. 
Ytterligare PSA beräknas träda i kraft under året. 
Den nuvarande Tacisförordningen upphör att gälla i 
december. 
2000 
Den nya Tacisförordningen planeras träda i kraft den 1 
januari. 
58 


Änvendbara adresser i nya oberorende Stater 
Arménien Tacis Coordinating Unit 
Ministry of Economy 
1 Government Building 
Republic Square 
375010 Yerevan 
Tel (+374-2) 15 11 63 
Fax (+374-2) 15 11 64 
Tacis@arminco.com 
Azerbajdzjan Tacis Coordinating Unit 
Government House 
Floor 8, Room 851 
370016 Baku 
Tel (+994-12) 93 60 18 
Fax (+994-12) 93 12 76 
lnfo@eccu.baku.az 
Vitryssland Tacis Coordinating Unit 
Government House 
Room 115 
220010 Minsk 
Tel (+375-17) 227 32 39 
Fax (+375-17) 227 26 15 
Tacis@udsm.belpak.minsk.by 
Tacis Technical Office 
Ul. Interntsionalnaya, 21 
2nd floor 
220030 Minsk 
Tel (+375-17) 276 82 80 
Fax (+375-17) 276 82 81 
Elena@kehusma.belpak.minsk.by 
Georgien EC Delegation 
5 Revaz Lagidze Street 
380008 Tbilisi 
Tel (+995-32) 99 96 02 
Fax (+995-32) 99 08 33 
Eugeorg@eu-delegation.org.ge 
Tacis Coordinating Unit 
State Committee for 
Science and Technology 
12 Chanturia Street 
380004 Tbilisi 
Tel (+995-32) 98 85 37 
Fax (+995-32) 98 84 37 
Office@cutacis. kheta.ge 
Kazakstan EC Delegation 
Ul. Kazybek Bi, 20a 
480100 Almaty 
Tel (+7-327) 263 99 39 
Tel (+7-327) 263 88 58 
Fax (+7-327) 263 77 52 
Eukaz@itte.kz 
Tacis Coordinating Unit 
Ul. Zheltoksan, 115 
Rooms 109 
480091 Almaty 
Tel (+7-327) 250 61 75 
Fax (+7-327) 263 78 97 
tacis.cu@asdc.kz Kirgistan Tacis Coordinating Unit 
Ul. Abdymomunova, 205 
Room 20 
720000 Bishkek 
Tel (+996-3312) 22 57 89 
Sat tel/fax 
(+996-3312)62 06 60 
Root@tacis.bishkek.su 
Moldavien Tacis Coordinating Unit 
Government Building 
Rooms 214-216 
Piata Marii Aduranii 
Nationale 1 
2033 Chisinau 
Tel (+373-2) 23 30 37 
Fax (+373-2) 23 41 43 
Taciseco@mer.un.md 
Mongoliet EC Coordinating Unit 
Government Building 2 
Rooms 407-409 
Negdsen Undestnii St. 
Ulaanbaatar 46 
Tel (+976-1) 31 06 63 
Fax (+976-1) 31 10 13 
Ectacis@magicnet.mn 
Tadzjikistani Tacis Coordinating Unit 
Ministry of Agriculture 
Prospect Rudaki, 44-46 
2nd Floor, Office 103 
734025 Dushanbe 
Tel (+7-377) 221 26 09 
Fax/Tel (+7-377) 251 01 00 
Turkmenistan iTacis Coordinating Unit 
Ul. Kemine, 92 
744005 Ashgabat 
Tel (+993-12) 51 21 17 
Fax (+993-12) 51 17 21 
Postmaster® 
taciscu.cat.glasnet.ru 
Ukraina EC Delegation 
Ul. Kruglouniversitetska, 10 
252024 Kiev 
Tel (+380-44) 462 00 10 
Fax (+380-44) 230 23 90. 
Mail@eudelukr.kiev.ua 
Tacis Coordinating Unit 
Ul. Mikhailivska, 14 
252001 Kiev 
Tel (+380-44) 229 68 39 
Fax (+380-44) 230 25 13 
tacis@kievcu.relc.com 
Uzbekistan Tacis Coordinating Unit 
Ul. Taras Chevchenko, 4 
700029 Tashkent 
Tel (+7-371) 139 40 18 
Fax (+7-371) 240 65 88 
taciscu@tacis. uznet. net Ryssland EC Delegation 
Pevchesky Pereulok, 2/10 
109028 Moscow 
Tel (+7-503) 956 36 00 
Fax (+7-503) 956 36 15 
Tacis Coordinating Unit 
Smolensky Boulevard, 3/5 
119898 Moscow 
Tel (+7-095) 246 94 10 
Fax (+7-095) 245 09 88 
cutacis@online.ru 
Tacis Technical Office 
Square Isaakievskaya, 6 
Room 102 
190107 St Petersburg 
Tel (+7-812) 319 98 35 
Fax (+7-812) 310 20 69 
martyn@tacis.spb.su 
Tacis Technical Office 
Prospect Lenina, 85 
Office 338 
620062 Ekaterinburg 
Tel (+7-343) 256 85 52 
Fax (+7-343) 256 85 53 
2233@dialup.mplik.ru 
Tacis Technical Office 
c/o Irkutsk State 
Economic Academy/ 
Faculty of Law 
Ul. Gorkova, 22 
4th Floor, Room 407 
664015 Irkutsk 
Tel (+7-395) 224 26 80 
Tel/Fax (+7-395) 224 25 72 
itacis@online.ru 
Tacis Technical Office 
Gymnazicheskaya, 14 
350000 Krasnodar 
Tel/fax (+7-861) 262 57 80 
totacis@istnet.ru 
Tacis Technical Office 
Ul. Nizhegorodskaya, 6 
Office 334 
630102 Novosibirsk 102 
Tel (+7-383) 210 17 55 
Fax (+7-383) 210 24 61 
totacis@sapa.nsk.su 
Tacis Technical Office 
Ul. Lenina, 37A 
185035 Petrozavodsk 
Tel (+7-814) 277 16 89 
Fax (+7-814) 277 16 74 
tacis.westman@karelia.ru 
Belgien The Phare & Tacis Information Centre 
Rue Montoyer 19 Montoyerstraat 
Bruxelles 1000 Brussels 
Tel (+32-2) 545 90 10 
Fax (+32-2) 545 90 11 
phare.tacis@skypro.be 
Europeiska kommissionen, 1998 
ISSN 1024-4506 • KOM(98) 416 slutlig • DOKUMENT • SV • Katatlognummer: CB-CO-98-434-SV-C 
ISBN 92-78-37916-6 • Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 
Europeiska kommissionen • Generaldirektoratet: för yttre förbindelser: Europa och de nya oberoende staterna, gemensam utrikes - och 
säkerhetspolitik, Tjänsten för yttre representation (GD IA) • Informationsenhet - Tacis Tel (+32-2) 295 25 85 / 296 60 65 / 296 64 94 
Besökadress CHAR 11/232 Wetstraat 200 Rue de la Loi B-1049 Bryssel Fax (+32-2) 296 80 24 
World Wide Web Adress http://eLiropa.eu.int/comm/dg1a/tacis/index,htm E-mail tacis.info@dg1a.cec.be 1000-07.98