EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 22.01.1998 
KOM(1998)20slutlig 
KOMM1SSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
OM DEN INRE MARKN ADENS AGROMONETÄRA ORDMNG 
Perioden 1 juli 1996 - 30 juni 1997 

INNEHALLSFORTECKNING 
Inledning 
I. HUVUDRAPPORT 
A. Sammanfattning av de agromonetara effekter som faststallts 
B. Granskning, framtidsperspektiv och fftrslag 
II. ANALYS AV DE AGROMONETARA EFFEKTERNA UNDER 1996/97 
A. Monetar utveckling 
1. Representativa marknadskurser 
2. Jordbruksomrtikningskurser 
B. Agromonetara mekanismer 
1. Omrakningskurserna fior avgefterna vid import 
2. Bestammelser om markbara revalveringar 
3. Frysning av jordbruksomrakningskursen 
4. Kompensationsregler 
5. Kompensationsstod 
C. Ekonomiska effekter 
1. Priser 
2. Handelsutbyte 
3. Inkomster 
D. Ekonomiska konsekvenser 
1. Aspekter av de metoder som anvants 
2. Resultatet av uppskattningarna 
Forkortningar av nationella valutor 
BEF/LUF: belgiska och luxemburgska franc 
DKK: danska kronor 
DEM: tyska mark 
GRD: grekiska drakmer 
PTE: portugisiska escudos 
FRF: franska franc 
FIM: finska mark 
NLG: nederlandska floriner 
IEP: irlandska pund 
ITL: italienska lire 
ATS: schilling 
ESP: pesetas 
SEK: svenska kronor 
GBP: pund sterling 
$: US-dollar 
Ovriga forkortningar 
PB 98 det preliminara budgetforslaget for 1998 
JOK jordbruksomrakningskurs 
RMK representativ marknadskurs 
KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
OM DEN INRE MARKNADENS AGROMONETÄRA ORDNING 
Perioden 1 juli 1996 - 30 juni 1997 
Inledning 
Denna rapport från Europeiska kommissionen bygger på följande åtagande som gjordes 
vid rådets möte (jordbruk) den 19-22 juni 1995: 
"Kommissionen åtar sig att årligen upprätta en rapport över de effekter som 
valulakursförändringar och den gällande agromonetära ordningen har på den 
gemensamma jordbrukspolitiken och den inre marknaden, åtföljd av lämpliga 
förslag för att undanröja de svårigheter som dessa effekter eventuellt kan 
medföra." 
Rapporten är även en följd av Europaparlamentets olika initiativ till resolutioner om 
den agromonetära ordningen av den 19 september 1995', där kommissionen ombads 
"göra en detaljerad utvärdering av alla konsekvenser och finansiella effekter på 
unionens budget av rådets beslut2". 
Rapporten gäller jordbrukets ekonomiska sektor och perioden 1 juli 1996-30 juni 1997 
(perioden 1996/97). Den omfattar en huvudrapport som sammanfattar och 
kommenterar resultaten av de granskningar som gjordes samt lämpliga förslag för att 
åtgärda de svårigheter som upptäckts. Huvudrapporten följs av en redogörelse av den 
analys som gjordes av de agromonetära händelser som inträffade under perioden 
1996/97 och av deras effekter. Den är en följd av en tidigare årsrapport för perioden 
1995/961. 
I analysens första och andra del, A och B, behandlas de monetära och agromonetära 
händelser som inträffade under den aktuella perioden inklusive beviljandet av 
kompensationsstöd. 
Gcmcnsam resolution om den agromonetära ordningen nr EP 193.731 av den 19 september 1995 i 
cnlighcl mcd artikcl 40.5 i Europaparlamentets arbctsordning. 
Dct gållcr rådets beslut av den 19-22 juni 1995 som liggcr till grund för dcls rådets förordning (EG) nr 
1527/95 av den 19 juni 1995 om kompcnsation för sånkning av jordbruksomräkningskurserna för 
vissa valutor (EGT nr L 148, 30.6.1995, s. I). dcls rådets förordning (EG) nr 2611/95 av den 25 
oktobcr 1995 om möjlighctcn att bcvilja nationcllt kompcnsationsstöd för förlust av jordbruksinkomstcr 
förorsakadc av valutarörclser i andra medlcmsstatcr (EGT nr L 268,10.11.1995, s. 3). 
KOM(96)636 slutlig. 
I dcl C behandlas de ekonomiska konsekvenserna för marknaderna på 
jordbruksområdet och för jordbrukarnas inkomster. De statistiska uppgifter som ftnns 
att tillgå medger jämförelser mellan tolvmånadersperioder från juli till juni när det 
gäller prisanalyser och mellan fiktiva år när gäller inkomster. När det gäller 
handclsutbyte har redogörelsen kortats ned med hänsyn till de resultat som redogörs för 
i den föregående årsrapporten. 
I del D görs en utvärdering av den agromonetära ordningens inverkan på gemenskapens 
utgifter. Utvärderingen grundas på 1997 års löpande budget och på 1998 års 
preliminära budgetförslag i den version som gällde den 30 juni 1997. Budgetåren avser 
tolvmånadersperioder med början den 16 oktober. 
De basdata som används som underlag till rapporten presenteras i tabellform eller 
grafiskt och behandlas i ett särskilt arbetsdokument utarbetat av kommissionens 
tjänstegrenar : Dokument SEC( 1998)87 ftnns tillgängligt på engelska tyska och 
franska. 
1. HUVUPRAPPORT 
A. SammanraHning av de agromonetära effekter som faslslälHs 
1. Ou)jiikiujipk»n>crnHSutvcckliiig 
Mellan juli 1996 och juni 1997 ägde, liksom under samma period förra året, 
inga större valutakursförändringar rum. Perioden kännetecknas främst av den 
kraftiga revalveringen av GBP, delvis följt av IEP. Traditionellt starka valutor 
minskade ännu en gång något i värde. 
Dollarn ökade med 7,89 % i värde i förhållande till ecun. Dollarn fortsätter 
alltså stiga liksom under föregående period då den ökade med 6,8 % i värde. 
Generellt sett var kursawikelserna positiva, dvs. jordbruksomräkningskurserna 
(JOK) var högre än de representativa marknadskurserna (RMK). Den positiva 
avvikelsen för GBP var särskilt hög från och med oktober 1996 och översteg 
regclbundet 6 procentenheter under de perioder då tendcnsen bekräftades. Utom 
för en tiodagarsperiod fanns det alltid minst en valuta med en positiv kursavvikelse 
på över 4 procentenheter. Den tillåtna kursavvikelsen (Iröskeln) för negativa 
avvikelscr var därför hcla tidcn mycket litcn, mindrc än I procentcnhet. Med 
hänsyn till detta visade ingen valuta en konstant negativ avvikelse. 
Jordbruksomräkningskurserna för IEP och GBP sjönk märkbart tre gånger. De 
sänkta jordbruksomräkningskurserna för IEP var tvungna att justeras genom en 
devalvering av jordbruksomräkningskursen den 26 maj 1997. Efter fyra icke 
märkbara sänkningar under föregående period sjönk jordbruksomräkningskursen 
för ITL på nytt den 1 oktober 1996. Sammantaget fick dessa sänkningar av 
jordbruksomräkningskurserna till följd att rådet ansåg att villkoren för en märkbar 
revalvering med 3,08 % var uppfyllda den 1 mars 1997. 
Den märkbara sänkningen av jordbruksomräkningskursen för SEK den 11 januari 
1996 följdes av en ny sänkning på 3,280 % den 7 juli 1996. Denna andra märkbara 
sänkning jämnades delvis ut genom att jordbruksomräkningskursen sammanlagt 
ökat med 2,78 %. 
Jordbruksomräkningskurserna för BEF, DIiM, NLG och ATS steg från juni 1996 
till maj 1997 vilket helt och hållet kompenserade för de märkbara sänkningarna av 
dessa valutor 1995. 
2. Rådets särskilda åtgärder när det gälier "märkbara" revalveringar 
För perioden juni 1995 till december 1996 införde rådet särskilda åtgärder i händelse av 
"märkbara" revalveringar. Åtgärderna i grundfbrordningen ersattes med dessa särskilda 
åtgärder som bestod i att det infbrdes ett schablonmässigt kompensationsstöd och att 
jordbruksomräkningskurserna för direktstöd frystes. Genom rådets förordning (EG) nr 
724/97 förlängs tillämpningen av ovannämnda principer till och med den 30 april 1998. 
Dessutom utökas principernas tillämpning till att även omfatta sänkningar av 
jordbruksomräkningskursen för att bemöta de fall som kan kräva tillämpning av artiklarna 
7 och 8 i förordning (EEG) nr 3813/92. 
3. Frvsning av iordbruksomräkningskurserna 
Frysningen av JOK för de former av stöd som avses i artikel 7 i den agromonetära 
grundlbrordningen gäller dc kurscr som faktiskt tillämpadcs när den märkbara 
revalveringen inträlTade I;rysningen gäller till den I januari 1999. Mcd hänsyn till 
de avgörandc faktorerna för jordbruksomräkningskursema i fråga har flera kurser 
frysts till den 30juni 1999. 
Den 30 juni 1997 var JOK frusna för alla utom fem valutor (GRD, PTE, FRF, FIM 
och ESP). Rådet har bestämt att skillnaden mellan den frusna JOK och den JOK 
som skulle gällt om det inte förekommit någon frysning skall begränsas till 11,5 % 
så att de jordbruksomräkningskurser som tillämpas för stöden i fråga inte awiker 
alltför kraftigt från omräkningskursen för euron som skall införas den 1 januari 
1999. Om denna skillnad överskrider denna gräns skall den frusna 
jordbruksomräkningskursen sänkas till samma nivå som den löpande 
jordbruksomräkningskursen, ökad med 11,5%. Som en följd av detta beslut 
sänktes den frusna jordbruksomräkningskursen för SEK och GBP den I juli 1997 
med 0,11 % respektive 3,61 %. 
4. Konipeusalionsstöd för märkbara sänkningar av JOK 
Stödcl består av tre gradvis minskande delar varav den första kan beslå av upp till 
100% av den övre gränsen medan den andra och tredje är begränsade till 2/3 
respektive 1/3 av den övre gränsen. Europeiska unionen flnansierar 50% av det 
totala stödet oberoende av storleken på medlemsstatens kompletterande 
finansiering med nationella medel. 
Om den frusna jordbruksomräkningskursen sänks kan de berörda jordbrukarna 
beviljas kompensationsstöd motsvarande den årliga inkomstförlusten. Detta stöd 
består också av tre delar som gradvis minskar över en tolvmånadersperiod varav 
50 % finansieras av Europeiska unionen oberoende av medlemsstatens finansiering 
med nationella medel. 
Kompensationsstöd för de märkbara revalveringarna i juni och juli 1995 inbegrep 
en andra del av stödet för Belgien, Luxcmburg, Tyskland, Danmark, 
Ncdcrländcrna och Österrikc Nästan 210 miljoncr ecu bcviljades undcr den andra 
delen av stödet, därav finansierades 135 miljoncr ecu av gcmenskapen. Mcd 
hänsyn till valutakursutvecklingen utbetalades inte den plarierade tredje delen av 
stödet för medlemsstaterna i fråga. 
De märkbara revalveringarna för SEK, IEP, GBP och ITL gjorde det möjligt att på 
nytt bevilja stöd. Första delen av stödet uppgår till närmare 993 miljoner ecu, 
varav 50 % finansieras av EUGFJ. 
Sverige har betalat ut de första två delarna av kompensationsstödet för den 
märkbara revalveringen den 11 januari 1996. Landet har också låtit meddela att de 
tänker bevilja stöd för att kompensera för effekterna av den märkbara 
revalveringen i juli 1996, vilket också har godkänts. Den andra delen av detta stöd 
har avskaffats för att ta hänsyn till de devalveringar som inträffade efter den 
märkbara revalveringen. 
Irland har betalat ut den EU-finansierade andelen av den första delen av 
kompensationsstödet för de märkbara revalveringarna i november 1996 och januari 
1997, vilken uppgick till 56,7 miljoner ecu. I juni 1997 meddelade dessutom Irland 
att man tänkte betala ut den gemenskapsfinansierade andelen av stödet för 
revalveringen i mars 1997. Det högsta beloppet för den första delen av det stödet 
fastställdcs till 57,5 miljoner ecu. 
Den 30 juni 1997 hade Italien ännu inte anmält några projekt för de 247 miljoner 
ecu som fanns tillgängliga att bevilja i den första delen av kompensationsstödet för 
den märkbara revalveringen av ITL i mars 1997. 
I slutet av perioden 1996/97 hade inte heller Förenade kungariket anmält några 
projekt för de 454,4 miljoner ecu som fanns tillgängliga i den första delen av 
kompensationsstödet för revalveringarna i januari, mars och juni 1997 och inte 
heller för de 66,7 miljoner ecu som fanns tillgängliga för att kompensera för 
arealstöd för jordbruksgrödor i nationell valuta den 1 juli 1997. 
5. Allmänna kommentarer om de ekonomiska effekterna 
Teoretiskt sett kan endast marknadspriser med stark anknytning till en 
intervcntionsmekanism (huvudsakligen sektorn för spannmål, socker, mjölk och 
nötkött) påverkas av JOK. Genom att påverka priset för dessa produkter kan 
utvecklingen av JOK därför även påverka jordbrukarnas inkomster. Dessutom 
kan svårigheter uppstå inom handeln på grund av avvikelser anlingen mellan 
JOK och RMK eller mellan marknadspriser och interventionspriser i nationell 
valuta. 
Däremot påverkar JOK inte priserna på de övriga produkterna. Handeln med 
dessa produkter kan dock störas av en kraftig och plötslig utveckling av JOK. 
Detta är bl.a. fallet när marknadspriset i nationell valuta inte följer 
valutakursforändringarna. 
Jordbrukarnas inkomster påverkas inte bara indirekt genom 
växelkursförändringens effekter på priserna utan även direkt av de JOK som 
tillämpas på direktstödet till producenterna. 
6. Effekter på mnrknadsnriserna 
Eftcrsom inga anmärkningsvärda devalveringar förekommit utgörs de förändringar 
av JOK som kan ha haft den största effekten under den aktuella perioden av de 
fortlöpande och märkbara revalveringarna av GBP (13,5 %) och IEP (8,5 %). 
För produkter utan anknytning till en interventionsmekanism har, som väntat, inget 
samband fastställts mellan marknadsprisförändringar och ändringar av JOK. 
För tredje regleringsåret i rad står det klart att marknadspriserna för spannmål, 
som ligger mer än 10% över interventionspriserna, inte påverkas av sedvanliga 
förändringar av JOK. Utifrån de iakttagelser som gjorts är det inte möjligt att 
förutse vilka agromonetära effekter som kan komma att uppstå om 
marknadspriserna ligger närmre interventionspriserna. Stora förändringar av JOK i 
samband med höga marknadspriser skulle dock troligen få agromonetära effekter. 
Sänkningen av JOK för GBP med 8% mellan juli 1996 och februari 1997 
mcdförde att marknadspriscrna och intervcntionspriserna utvecklades på samma 
satt i lorenadc kungariket som på de flcsta andra marknader. 
De agromonetära efTekterna har inte systematiskt slagit igcnom i sektorn för mjölk 
och mjölkprodukter trots att priscrna ligger runt interventionsnivån Starka 
tcndenscr på marknaden följs vanligtvis av nationella priser med en variation på 
mellan +5 % och -5 %, medan jordbruksomräkningskursens rörelser på mindre än 
2 eller 3 % inte har någon tydlig effekt. Det kan uppstå mycket stora nationella 
prisawikelser som inte har något samband med monetära aspekter. Större rörelser 
i jordbruksomräkningskurserna kan konsekvent överföras till nationella priser så 
som skett i Förenade kungariket, men det irländska exemplet visar att berörda 
parter på marknaden kraftigt kan manipulera en sådan överföring. 
Priset på ungnötskött var särskilt lågt i början av perioden, vanligtvis ungefar 
60 % - 75 % av interventionspriset, till följd av krisen förorsakad av bovin 
spongiform encefalopati. I praktiskt taget alla medlemsstaterna har 
marknadspriserna, uttryckta som en procentandel av interventionspriset, följt 
samma allmänna utveckling. Detta betyder att de stora förändringarna i 
jordbruksomräkningskurserna, särskilt för GBP och IEP, på det hela taget 
övcrfördes till de nationella marknaderna. 
7. Uandclscffckter 
De effekter som valutakursförändringar eventuellt kan ha på handelsutbytet 
döljs på kort sikt av de stora månatliga förändringarna av exportvärdet. Under 
längre perioder kan exporten påverkas av konkurrenseffekten. 
Konkurrenseffekten påverkas dock av den inhemska efterfrågan, exportörernas 
inställning i fråga om vinstmarginaler och mer eller mindre sektorsbetingade 
strukturella orsaker. Alla dessa faktorer är så hårt sammanflätade att effekten av en 
enskild faktor svårligen låter sig urskiljas. 
8. Inkomsteffekter 
Det framgår av de beräkningar som gjorts med hjälp av en simuleringsmodell 
där samtliga effekter av JOK för 1995/96 sammanförs till en 
tolvmånaderspcriod att JOK har en betydande påverkan på inkomsterna och att 
denna fördelas olika bland medlemsstaterna. 
Effekten på bruttoförädlingsvärdet i faktorkostnader uppgick sammanlagt till 
ungefär 1,3 % eller 1 884 miljoner ecu, dvs. nästan 10 % mer än under 1995/96. 
De inkomster som ökade mest genom den agromonetära ordningen är de som 
skulle ha sjunkit vid en valutaappreciering om ordningen inte hade funnits. För de 
valutor som förblivit ganska stabila under den aktuella perioden har ordningen inte 
påverkat inkomsterna i särskilt hög grad eftersom det praktiskt taget inte funnits 
någon agromonetär förlust. 
De medlemsstater som gynnades mest av efTekterna av den agromonetära 
ordningen under 1996/97 jämfört med en fiktiv situation utan en sådan ordning var 
Irland (K %), Sverige (7,4 %), Förenade kungariket, Italien, Fjnland och i mindre 
utsträckning Danmark. 
9. Kw1n«dcn fOr agrQmonelfira hftndeiger 
Dcn totala kostnadcn på årsbasis uppgår till storleksordningen I 200 - 1 300 
miljoncr ccu (samma storleksordning som kostnadema för föregående period). 
Nära 60 % av denna kostnad beror på tröskeleffekter. Tröskelkostnaderna 
förorsakas huvudsakligen av mekanismens asymmetri vilket innebär att positiva 
kursawikelser kan uppgå till 5 procentenheter medan negativa awikelser oftast 
begränsas av en tröskel som är lika med den högsta positiva awikelsen minskad 
med 5 procentenheter. Därtill kommer att i en situation där vissa valutor revalveras 
kraftigt och kontinuertigt spelar den långa bekräftelseperioden en icke obetydlig 
roll eftersom de högsta positiva awikelserna upprätthålls under en längre tid. 
Kostnaden för de avgörande faktorerna uppgår till 160 miljoner ecu eller 60 
miljoner ecu mer än 1996. Oberoende av JOK beror denna kostnad på 
valutakursutvecklingen mellan det datum då den för beloppet i fråga avgörande 
faktorn inträffade och det datum då utgiften bokfördes. Kostnaden är hög 
eftersom inga kompensationer gjordes under perioden 1995/96 mellan valutor som 
ökat eller minskat i värde. 
Kostnaden för frysningen av JOK 1997 överförs till 1998 på grund av de 
avgörande faktorerna. Den kommer att uppgå till 500 miljoner ecu 1998. Eftersom 
frysningen behålls till den 1 januari 1999 påverkas även budgeten för år 2000. 
Kostnaden för 1996/97 års 1997 1998 
agromonetära händelser 
Frysning av JOK 
Kompensationsstöd 
Trösklar 
Avgörande faktorer 
Summa i miljoner ecu 
Det land som gynnades mest av den agromonetära ordningen var Förenade 
kungariket med en ökning på 30,7%. Likaså ökade de agromonetära 
omkostnaderna avsevärt för Irland jämfört med 1996. Detta är resultatet av 
tröskeleffekter och avgörande faktorer i en situation med kraftiga 
valutaapprecieringar. 160 499 
214 382 
772 312 
160 
306 1193 
B, Granskning. framtidsperspektiv och förslag 
1. Allmänl 
En granskning av den agromonctära ordningcn under 1996/97 visar, liksom 
undcr lörcgåcndc period, att dct Finns tckniska, ekonomiska och finansiella 
svårighctcr. Även om det är framtidsperspektiven som är avgörande kan vissa 
av dessa svårigheter leda till stora problem. I allmänhet är dock resultaten och 
rekommendationerna desamma som i föregående års rapport. 
Tre viktiga utvecklingar bör tas hänsyn till: den ekonomiska och monetära 
unionen, utvidgningen av Europeiska unionen, utvecklingen av den 
gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt Agenda 2000. Förslagen är beroende 
dels av hur stora och brådskande de agromonetära problem är som måste tas itu 
med, dels av vilka val och tidsfrister som gäller i samband med den framtida 
utvecklingen av dessa tre viktiga händelser. 
2. Finansiella svårigheter 
Finansicllt sett verkar kostnaden för den nuvarande ordningen hög, dock är den 
bctydligt lägrc än om man hadc tillämpat dc mckanismcr som från början hade 
förutsctts i fall av märkbara revalveringar. I dctta avsccndc är rådcts särskilda 
beslut om kompensationsstöd och frysning av vissa JOK fullt berättigade. 
Kostnaderna för dessa särskilda åtgärder visar sig vara relativt begränsade även 
om vissa av dem hade kunnat minskas ytterligare eftersom deras ekonomiska 
nytta inte är uppenbar för prissänkningar som inte slagit igenom i praktiken. En 
bekräftelseperiod skulle kunna avhjälpa denna situation, men kompensationen 
för den omedelbara förlusten skulle överföras. 
Kostnaderna i samband med avgörande faktorer kan inte undvikas om den 
gemensamma jordbrukspolitiken skall fungera. De största kostnaderna, som 
hänger ihop med trösklarna, är beroende av de mekanismer som har valts inom 
den agromonetära ordningen. Trösklarna utgör dock ett ömtåligt system med 
känslig jämvikt vilket innebär att det är riskfyllt att ändra en särskild 
beståndsdcl utan att ta hänsyn till helhetcn. Tröskclsystcmct i sin hclhet är dock 
den viktigaste pelaren i nuvarande agromonetära ordning. 
3. Ekonomiska svårigheter 
Ekonomiskt sett drar nästan samtliga jordbrukare nytta av den agromonetära 
ordningen, om än i mycket varierande grad beroende på valutakonjunkturen, 
och på olika grunder beroende på stabiliteten för de berörda nationella 
valutorna. Marknadseffekterna varierar beroende på vilka produkter det gäller 
och, för de känsligaste produkterna, beroende på nivån för prisnoteringen i 
förhållande till garanterade institutionella priser. 
När den monetära utvecklingen inte kan komma till uttryck, som t.ex. vid 
frysning av vissa JOK som gäller för de flesta direktstöd till jordbrukarna, finns 
det risk för långsiktiga strukturavvikelser. Dessa kan uppstå antingen mellan 
medlemsstaterna själva eller mellan jordbrukssektorer i en och samma 
10 
mcdlemsstat. Därtill kommcr att dcl kan bli allt svårare att återgå till ett 
gcmensamt jämviktsläge i ecu. 
När den monetära utvecklingen endast delvis kommer till uttryck och med 
fördröjningar, vilket är fallet för produkter som inte omfattas av en 
interventionsmekanism, kan mer eller mindre långsiktiga avvikelser uppstå 
antingen mellan prisnoteringarna i de olika medlemsstaterna eller i det globala 
handelsutbytet. 
Slutligen, när den monetära utvecklingen återspeglas helt genom garanterade 
priser kan utvecklingen av inkomsterna och av de berörda produkternas priser i 
viss mån avvika från den allmänna pris- och inkomstutvecklingen. 
I samtliga fall och alltefter situationen och konjunkturcn kan stora svårigheter 
uppstå främst på lång sikt. Därför kan även det bästa system inte gälla för all 
framtid. Det bör anpassas till förhållandena inom jordbruket och på det 
monetära området samt till de mest sannolika risker som dessa för med sig. 
4. Tekniska svårigheter 
Tekniskt är nuvarande ordning i vissa avseenden inkonsekvent vilket ibland kan 
leda till ovan nämnda ekonomiska och finansiella svårigheter. Det gäller 
framför allt begreppen märkbara revalveringar, omräkningskursen för 
importavgifter och tidtabellen för ändringar av JOK. 
Begreppen märkbara revalveringar och fallande JOK är nödvändiga. De gör det 
möjligt att ta hänsyn till tidigare valutakursutvecklingar när det gäller att 
bedöma vikten av de olika följderna av en revalvering av valutakurserna. 
Erfarenheten visar dock att nuvarande dcfmitioner av dessa begrepp är 
otillfrcdsställande och mycket kompliccrade. 
Dessutom är en märkbar sänkning av JOK berocnde av att de aktuella monetära 
kursavvikelserna bekräftas under 5 referensperioder. Tidsvillkoret är viktigt 
med hänsyn till risken för omställning av handelsflödet. Att en 
valutakursutveckling i motsatt riktning uppstår precis efter en revalvering bör 
dock också undvikas. 
Att använda två olika omräkningssystem för importavgifterna för 
jordbruksprodukter är en onödigt komplikation och leder till ekonomiska 
inkonsekvenser och tvister. Kommissionen vidhåller därför att dess ursprungliga 
förslag [KOM (96) 40 slutlig] från februari 1996, dvs. tillämpningen av en 
enhetlig procentsats för importavgifterna, skall förbli gällande. 
Bestämmelserna om ändring av JOK visar hur känsligt tröskelsystemet är. 
Enligt en av dessa bestämmelser t.ex. utlöses en extraordinär referensperiod på 
tre dagar om två kursavvikelser sammanlagt överskrider 6 procentenheter. 
Denna bcstämmelse bidrar till att JOK:s instabilitct ökar. Den fastställda 
tidtabellen för kursändringar som de olika aklörerna förlitar sig till rubbas och 
den innebär därför vissa olägenheter som kraftigt fördömts på vissa håll. 
Bestämmelsen antogs för att undvika väntetiden på tio dagar eller 
skyddsåtgärder vid plötsliga och omfattande kursförändringar. På grund av de 
erfarenheter som gjorts med långa referensperioder före en märkbar revalvering 
11 
kan det ekonomiska berättigandet av en sådan bestämmelse ifrågasättas. Den 
bidrar dock ibland till att minska den totala bekräftelsetiden före en märkbar 
revalvcring. Den skulle återfå sitt ursprungliga ekonomiska berättigande vid en 
myckct plötslig och myckct kraftig devalvcring mcd avvikelser som är ännu 
större än 1995. Därför är t.o.m. dcnna bestämmelse nära knuten till hela det 
tröskclsystem kring vilket nuvarande agromonetära ordning är uppbyggd. 
5. Inverkan av framtidspcrspektiven inom jordbruk och inom det monetära 
området 
Tredje fasen av den ekonomiska och monetära unionen har en utomordentligt 
stor betydelse för den agromonetära ordningens framtid. 
De medlemsstater som kommer att införa euron kommer inte att behöva någon 
agromonetär ordning sinsemellan. Övergången från nuvarande ordning till 
direkta betalningar i euro förutsätter dock att kursavvikelserna mellan 
jordbruksomräkningskurserna och marknadskurserna avskaffas. 
Hur stora ansträngningar som kommer att behövas i slutet av 1998 kommer att 
bero på den monetära situationen och på situationen vad gäller marknadspriset 
för produkter med ett garanterat institutionellt pris. 
För de medlemsstater som inte kommer att införa euron den 1 januari 1999, 
kommer det fortfarande att behövas en agromonetär ordning om så bara för att 
undvika snedvridningar av marknaden vid betalningar i nationell valuta av 
priser och belopp som är fastställda i euro. Ordningen kommer även att behövas 
för transaktioner mellan länder som har behållit sin nationella valuta och sådana 
som övergått till euro. 
Den agromonetära ordningen kommer att behöva anpassas till den nya 
situationen. Å ena sidan bör den nya ordningen anpassas till risken för 
avvikelser mellan nationella valutor och euro. Därvid bör hänsyn tas till 
relationerna mellan medlemsstater med och utan euro och till tillkomsten av nya 
medlemsstater. Å andra sidan bör ordningen anpassas till eventuella ändringar 
av den gemensamma jordbrukspolitiken särskilt i samband med Agenda 2000. 
Den garanterade prisnivån samt betydelsen och enhetligheten av direktstödet till 
producenterna kommer därvid att spela en nyckelroll. 
6. Förslag 
Enligt tidtabellen för den ekonomiska och monetära unionen skall de 
medlemsstater som uppfyllt kriterierna börja använda euron från och med den 1 
januari 1999. Detta är således den tidsgräns som gäller för revideringen av den 
agromonetära ordningen. Den agromonetära ordningen kommer inte att kunna 
anpassas och nödvändiga övergångsåtgärder kommer inte att kunna vidtas på ett 
lämpligt sätt förrän man vet vilka medlemsstater som kommer att införa euron 
och man fått grepp om hur stora de avvikelser är som skall jämnas ut. Vilka 
medlemsstater som inför euron kommer att beslutas i maj 1998. Kommissionens 
förväntas presentera sitt förslag i detta sammanhang senast i slutet av första 
halvåret 1998 för att rådet skall kunna fatta beslut om situationen på det 
12 
monetiira områdct och inom jordbruksområdct mot bakgrund av de senaste 
uppgifterna. 
Inför perspektivct om en omfattandc och nära föreståcnde revidcring av den 
agromonctära ordningen är dct något olämpligt att i slutet av 1997 föreslå 
omfattande ändringar av systemet som inte är absolut nödvändiga och som i 
vilket fall som helst ändå kommer att revideras under 1998. Med hänsyn till de 
svårigheter som frysningen av JOK vid märkbara revalveringar kommer att 
medföra vid övergången från nationell valuta till euro, särskilt genom 
awikelsen mellan de frysta JOK och de löpande JOK, är det dock lämpligt att 
inte försvåra den situation och de risker som detta förorsakar. 
Giltighetstiden för förordning (EG) nr 724/97 om åtgärder i samband med 
betydande uppskrivning löper ut den 30 april 1998 och bör förlängas till och 
med det att euron införts. För de fall där märkbara revalveringar liknande de 
som förekom under perioden 1996/97 inträffar bör en motsvarande hantering 
säkerställas som inte ger upphov till diskriminering mellan medlemsstaterna. 
Sammanfatlningsvis kan fyra slutsatser dras. Det gällcr 
att se till att nuvarande agromonetära ordning i stort sctt fortsätter att 
fungera på samma sätt fram till revideringen på grund av tredje fasen av den 
ekonomiska och monetära unionen den 1 januari 1999, 
att förenkla det som kan och bör förenklas utan att för den skull 
ifrågasätta hela ordningen och således avskaffa användningen av 
jordbruksomräkningskursen för importavgifterna, vilket redan föreslagits till 
rådet, 
åtgärda de nya fallen av märkbara revalveringar utan att öka de olikheter 
som förorsakas av frysningen av JOK, eftersom detta skulle försvåra 
övergången till euro, 
utan att därigcnom påverka de förslag som kommissionen kommer att 
göra, forlsätta granskningen och rcsoncmangcn om nuvarande agromonetära 
ordning och om möjliga framtida utvägar. 
Det fmns följaktligen inget omedelbart behov för kommissionen att förelägga 
rådet ett förslag till förordning om ingående ändring av nuvarande agromonetära 
ordning. Kommissionen bör dock lägga fram ett förslag som täcker perioden 1 
maj 1998 - 31 december 1998 om vilka åtgärder som skall vidtas i samband 
med märkbara revalveringar. 
M.ANALYS AV DE AGROMONETÄRA EFFEKTERNA UNDER 1996/97 
A. Monetär utveckling 
13 
1. Reprc^n<a<iya_ii)arknad$kursyr 
Perioden 1996/97, från juli 1996 till juni 1997, var liksom pcrioden 1995/96 
rclalivt stabil1 för mcrpartcn av valulorna. Pcrioden har starkt präglats av dcn 
kraftiga revalvcringen av GBP, dclvis följd av IEP. Traditioncllt starka valutor 
har ännu en gång skrivits ner något. 
Under den aktuella perioden ökade dollarn med 7,89 % i värde jämfört med 
ecun och följer alltså tendensen från föregående period då dollarn ökade med 
6,8 % i värde2. 
Generellt sett har dollarns utveckling påverkat utvecklingen av GBP och IEP. 
Övriga valutor har utvecklats i motsatt riktning, utom PTE, ITL och FIM som 
varit mer stabila eller fluktuerat mera. 
RMK för BEF/LUF, DEM, NLG och ATS har stigit med nära 2,5%. Denna 
devalvering är jämförbar med devalveringen under perioden 1995/96. RMK för 
dessa valutor är ungefår desamma som i januari 1993 (skillnaden är mindre än 
1 %). Ökningen av RMK för FRF och DKK med 1,68 % respektive 1,19 % 
minskar likaså att skillnaden i förhållande till RMK i januari 1993 (skillnaden är 
mindre än I %). 
Efter en stabil period började RMK för GRD att öka gradvis och uppnådde 
+3,02 %. ESP utvecklades på liknande sätt och devalverades med +2,33 %. 
Efter en appreciering på 12,6 % under perioden 1995/96 deprecierades RMK 
för SEK med 5,08 %. SEK är den valuta som mest skrivits ned i värde under 
den aktuella perioden. 
RMK för GBP apprecierade med 13,46 % under 1996/97 och fortsätter alltså 
utvecklas i samma riktning som den började i januari 1996 efter en rad 
devalveringar. RMK för GBP har nu återgått till centralkursen i början av 
september 1992. 
IEP följde på avstånd utvecklingen av GBP till slutet av mars 1997 
(appreciering med 7,24 %), men mot slutet av perioden 1996/97 hade 
apprecicringen i förhållande till början av perioden minskat till 4,06 %. 
RMK för PTE förblev stabil på samma nivå som under föregående period. 
RMK för ITL förblev relativt stabil på den nivå som uppnåtts i slutet av 
föregående period då den sjönk till 11,42 %. 
RMK för FIM apprecierades stegvis fram till februari. Därefter kastades 
tendensen om och slutade med en depreciering med 1,32 % gentemot den 
ursprungliga nivån. 
Sc arbctsdokumcnlct om basdata, tabcllcr och diagram Al till A4. 
I dcn agromonctära ordningcn uttryckcr omräkningskurscn värdct av 1 ccu i nationcll valuta. En 
devalvering jämfört med ecun inncbär därför en kurshöjning mcdan en rcvalvcring inncbär en 
kursstfnkning. 
14 
2. Jgrjdlbrwk?.QtJiri 
Sedan "switch-over" mekanismen avskaffades den 1 februari 1995 följer 
samtliga jordbruksomräkningskurser RMK:s utveckling både uppåt och neråt3. 
Mekanismen som för JOK närmare RMK fungerar dock inte symmetriskt. En 
sänkning av JOK för valutor som apprecieras (institutionella prissänkningar i 
nationell valuta) utlöses av större positiva monetära avvikelser mellan JOK och 
RMK och av längre perioder för att fastställa dessa avvikelser än vid en höjning 
av JOK. 
Som en följd av dessa mekanismer och av den monetära utvecklingen förblev 
JOK oförändrad för FRF, DKK, PTE och FIM under den aktuella perioden. 
Det bör påpekas att bortsett från att switch-over avskaffades den 1 februari 1995 
gjordes de senaste ändringarna av JOK för FRF och PTE den 21 augusti 1993 
respektive den 1 juni 1994. GRD och ESP ligger nära dessa stabila valutor 
eftersom de endast ökade något mot slutet av den aktuella perioden (0,08 % och 
0,23 %). JOK för GBP och IEP sjönk kraftigt med 13,55 % respektive 8,48 %. 
Efter dct att den apprecicring av RMK som inträffat tidigarc bckräftats skrevs 
JOK för ITL upp med 2,78 % i början av perioden 1996/97. Efter det har den 
förblivit stabil. SEK sjönk med 3,28 %, men denna revalvering jämnades 
nästan ut vid slutet av den aktuella perioden av flera små ökningar av JOK. 
Övriga valutor (BEF/LUF, DEM, NLG och ATS) steg med ungefär 2,5 % i 
olika omgångar. 
Kursavvikelserna har varit positiva för DKK, GBP, ITL och FIM och med ett 
fåtal undantag mot slutet av den aktuella perioden för SEK, GRD, PTE, FRF, 
IEP och ESP. Den positiva avvikelsen för GBP var särskilt hög från och med 
oktober 1996 då den regelbundet översteg 6 procentenheter under de 
bekräftelseperioder som måste föregå revalveringen. Förutom under en 
tiodagarsperiod fanns det under perioden 1996/97 nästan hela tiden en valuta 
med en positiv avvikclsc på mer än 4 procentenheter. I början av den aktuella 
perioden rördc dct sig om FIM, IEP och ITL och från och med oktober tog 
GBP över. Den tillåtna marginalen för negativa avvikelser var därför ständigt 
mycket låg, lägre än en enhet4. Ingen valuta har därför haft konstanta negativa 
avvikelser. 
Under perioden 1996/97 sjönk JOK för IEP och GBP märkbart tre gånger5. För 
IEP var sänkningarna 0,328 % (8.11.96), 4,259 % (11.1.97) och 2,638 % 
(29.3.97). När det gäller GBP var de märkbara sänkningarna 3,274 % 
Sc arbctsdokumcnlct om basdala, tabcllcr och diagram A4 tii) A5. 
När "suminan" av den största positiva och den största negativa awikclscn övcrstigcr 5 cnhctcr under 
ett vissl anlal rcfcrcnspcriodcr måste JOK ändras för alt minska de monetära awikclscrna. 
En "märkbar" sänkning av JOK modför att minskningcn av de institutionella priscma i nalioncll valuta 
är större än cficktcn av evcntuclla ncdskrivningar under de tre förcgåcndc årcn. Denna eflckt 
uppskattas till 2/3 respektive 1/3 av den ökning av de institutionella priscma som förorsakats av JOK 
sedan årcn -2 och -3. 
15 
(21.1.97), 3,256 % (29.3.97) och 2,706 % (5.6.97). Sänkningarna av JOK för 
IEP justcrades genom en devalvering av JOK den 26 maj 1997. 
Efter fyra icke märkbara sänkningar under föregående aktuella period sjönk 
JOK för ITL på nytt den 1 oktober 1996. Därefter har JOK förblivit stabil. 
Eftersom effekterna av tidigare devalveringar av ITL blev svagare ansåg rådet, 
mot bakgrund av de sammanlagda sänkningarna av JOK, att villkoren för en 
märkbar revalvering med 3,08 % var uppfyllda den 1 mars 1997. 
Den märkbara sänkningen av JOK för SKR den 11 januari 1996 följdes av en 
ny märkbar sänkning av JOK på 3,280 % den 7 juli 1996. Denna andra 
märkbara sänkning har delvis uppvägts av en ökning av JOK på sammanlagt 
2,78 % under återstoden av perioden 1996/97. 
Ökningarna av JOK för BEF/LUF, DEM, NLG och ATS i juni 1996 till maj 
1997 uppvägde helt och hållet de märkbara sänkningar från 1995. 
B. AgrQmonelärq mvKa.jiismer 
Den monctära utvecklingen under perioden 1996/97 var sådan att de 
agromonctära mekanismerna har kunnat koncentrcras till att upprätthålla de 
rådande allmänna bestämmelser och riktlinjer såsom rekommenderades i 
slutsatserna i föregående rapport om den inre marknadens agromonetära 
ordning. 
De åtgärder som vidtogs under perioden 1996/97 gällde omräkningskurserna för 
avgifterna vid import, men främst effekterna av de märkbara revalveringarna. 
1. OM RÄKNINCSKURSERNA FÖR AVGIFTERNA VID IMPORT 
Med anledning av GATT-avtalen fastställs flera avgifter vid import i ecu sedan 
den 1 juli 1995. Tidigare bestod dessa importavgifter av avgifter som 
omräknades med jordbruksomräkningskurser eller av procentandelar av 
produktcns värde, uttryckt i nationell valuta. 
Genom kommissionens förordning (EG) nr 1482/956 infördcs en 
övcrgångsbestämmelse som innebar att en månatlig kurs tillämpas i de fall där 
den i tullkodexen7 föreskrivna årliga kursen normalt bör tillämpas. Genom 
förordning (EG) nr 82/97 ändrades tullkodexen från och med den 1 januari 
1997 varefter en månatlig kurs skall tillämpas allmänt sett. Förordning (EG) nr 
1482/95 upphörde därför att gälla från och med den 1 mars 1997. 
Förordningcn (EGT nr L 145, 29.6.1995, s. 43) ändrad genom förordning (EG) nr 1224/96 
(EGT nr L 161, 29.6.1996, s. 70) och upphörde att gälla genom förordning (EG) nr 259/97 (EGT nr 
L43, 14.2.1997, s. 8). 
Artikcl 18 i rådcls förordning (EEG) nr 2913/92 (EGT nr L 302, 19.10.1992, s. 1), ändrad 
genom förordning (EG) nr 82/97 (EGT nr L 17, 21 II997, s. 1). 
16 
Den tillfälliga månatliga kursen enligt tullkodexen skall dock endast tillämpas 
på avgifter vid import som inte fastställts genom en rättsakt angående den 
gemensamma jordbrukspolitiken enligt vad som avses i artikel 1 i den 
agromonetära grundförordningen. I de övriga fallen skall 
jordbruksomräkningskursen tillämpas. Användningen av olika omräkningskurser 
har medfört vissa ekonomiska inkonsekvenser och mycket stora administrativa 
svårigheter som är en källa till felaktigheter och rättsosäkerhet. Kommissionen 
föreslog därför i februari 1996 en ändring av den agromonetära ordningen8 som 
innebär att jordbruksomräkningskursen avskaffas och att endast en kurs används 
för avgifterna vid import av jordbruksprodukter. Europaparlamentet ställde sig 
positivt till kommissionens förslag, utan ändringar, men rådet har inte kunna få 
kvalificerad majoritet i frågan. 
2. BESTÄMMELSER OM MÄRKBARA REVALVERINGAR 
Från juni 1995 till december 1996 har det i rådets förordningar (EG) nr 
1527/959 och därefter (EG) nr 2990/9510 fastställts särskilda åtgärder vid 
märkbara revalveringar. 
Dessa åtgärder som ansågs vara nödvändiga bl.a. för att iaktta förpliktelserna 
enligt GATT-avtalet samt budgetdisciplinen är inte förenliga med tillämpningen 
av artiklarna 7 och 8 i den agromonetära grundförordningenu. Enligt artikel 7 
skall, vid en revalvering som är större än devalveringarna under de två 
föregående åren, beloppet i ecu av de flesta direktstöd till producenterna12 ökas 
för att undvika varje minskning av deras tillgångar i den aktuella valutan. Med 
hänsyn till det berörda stödets omfattning, nära 60% av budgeten för 
garantisektionen vid EUGFJ, skulle kostnaden för en sådan åtgärd uppgå till 
ungefär 250 miljoner ecu per år och per procentenhet av uppvärderingen. Enligt 
artikel 8 av (EEG) förordning nr 3813/92 skall dessutom ett kompensationsstöd 
beviljas för inkomstbortfall på grund av priseffekten av en sänkning av JOK. 
Det aktuella stödet skulle inte beviljas förrän efter en observationstid på 12 
månader för att säkerställa att sänkningen av JOK är varaktig. Beloppet skall 
vid behov grundas på den minskning av inkomster från jordbruk som 
förorsakats och därför i princip kan fastställas. 
I stället för de åtgärder som föreskrivs i artiklarna 7 och 8 i den agromonetära 
grundförordningen införs genom förordningarna (EG) nr 1527/95 och 2990/95 
8 KOM(96)40 slutlig. 
9 EGT nrL 148, 30.6.1995, s. 1. 
10 EGT nr L 312, 23.12.1995, s. 7, förordningcn ändrad genom förordning (EG) nr 1451/96 (EGT 
nrL 187, 26.7.1996, s. I). 
1 • Rådets förordning (EEG) nr 3813/92 (EGT nr L 387, 31.12.1992) scnasl ändrad genom förordning 
(EG) nr 150/95 (EGT nr L 22, 31.1.1995, s. 1). 
12 Schablonmässigt stöd i ecu per heklar eller i ecu per djur samt struktur- och miljöstöd. 
17 
ett schablonmässigt kompensationsstöd och en frysning av de 
jordbruksomräkningskurser som skall tillämpas på direktstöden enligt artikel 7. 
Genom rådets förordning (EG) nr 724/9713 förlängdes tillämpningsperioden för 
dessa principer till och med den 30 april 1998. Tillämpningsområdet utökades 
till att även omfatta andra fall av sänkningar av jordbruksomräkningskursen än 
de som avses i artikel 1 e i den agromonetära grundförordningen för att bemöta 
alla de fall som kan medföra tillämpning av artiklarna 7 och 8 i förordning 
(EEG) nr 3813/92. Tillämpningsföreskrifter för rådets bestämmelser har 
fastställts i kommissionens förordning (EG) nr 805/9714. 
3. FRYSNING AV JORDBRUKSOMRÄKNINGSKURSEN 
Frysningcn av JOK för de formcr av stöd som avses i artikel 7 av den 
agromonetära grundförordningen gäller de kurscr som faktiskt tillämpades vid 
den märkbara revalveringen. Frysningcn gäller till den 1 januari 1999 då den 
gemensamma valutan planeras införas. Med hänsyn till de avgörande 
faktorerna15 vad gäller JOK för stödet i fråga har flera kursvärden frysts till den 
30.12.1999. Detta innebär givetvis en tillfällig ändring av nivån på 
gemenskapsstödet till de olika medlemsstaterna. Detta kan innebära att 
jämvikten av de olika stöden mellan jordbrukssektorerna uttryckt i ecu ändras 
när de uttrycks i nationeli valuta. 
För att minska de stora kursavvikelserna mellan den JOK som gäller för stöden 
i fråga och den omräkningskurs som skall fastställas för euron den 1 januari 
1999 med hänsyn till den rådande situationen för dessa avvikelser, beslutade 
rådet att skillnaden mellan den frysta JOK och den JOK som skulle ha gällt om 
kursen inte frysts skulle begränsas till 11,5 %. Om denna skillnad är högre än 
gränsen för vissa stöd minskas den frysta JOK för dessa stöd till nivån för den 
löpande jordbruksomräkningskursen ökad med 11,5 %. Den 1 juli 1997 var det 
endast JOK för GRD, PTE, FRF, FIM och ESP som inte var frysta16 för stöden 
i fråga. 
Valutakursutvecklingen efter frysningen av DEM, NLG och ATS i juni och juli 
1995 medförde att den löpande JOK låg nästan 0,5 % över de frysta JOK. Den 
löpande JOK för BEF/LUF förblir ungefär 1 % lägre än den frysta JOK 1995, 
men den är mycket högre än den JOK som anses som märkbar och som utlöser 
möjligheten till kompensationsstöd. 
13 EGTnrL 108, 25.4.1997, s. 9. 
14 EGTnrL 115, 3.5.1997, s. 13. 
1 *• Kursviirdel pa JOK den dag den avgörande faktorn inlriiflar iir det vJirdc som tillampas pa det aktuclla 
bcloppel. Vad det gallcr arcalslödct som faststfills inoin ramcn för rcformcn av den gemensamma 
jordbrukspolilikcn intriuTar den avgörande faktorn den I juli. För dc flcsta andra formcr av stöd som 
avses i artikel 7 i förordning 3813/92 inlräfTar den 1 januari. 
16 Sc arbctsdokumcntct om basdata. tabcll A7. 
18 
Den JOK som frystes för DKK 1995 var liksom den JOK som frystes för ITL 
den 1 mars 1997 när det gäller stöd per djur eller strukturstöd nästan 3 % högre 
än RMK den 1 juli 1997. För arealstödet i ITL och djurstöden eller 
strukturstöden i SEK uppgår dessa avvikelser till nästan 5 %. 
De största avvikelserna i förhållande till de representativa marknadskurserna 
den 1 juli 1997 gäller de JOK som frystes 
i november 1996 för IEP, dvs. ungefar 9 %, 
i januari 1996 för arealstöden för jordbruksgrödor i SEK, dvs. nästan 
11,5 %,och 
i januari 1997 för GBP med nästan 15 %. 
Med anlcdning av avvikelserna mellan den JOK för SEK och GBP som tidigare 
gällde för arealstöd för jordbruksgrödor och den JOK som gällde den 1 juli 
1997 var det nödvändigt att sänka de frysta JOK för att behålla skillnaden på 
11,5 % från den JOK som skulle ha tillämpats om kurserna inte hade frysts. 
Sänkningarna var 0,11 % för SEK och 3,61 % för GBP. 
4. KOMPENSATIQNSREGLER 
För det kompensationsstöd som beviljas till jordbrukare för agromonetära 
inkomstbortfall förorsakade av märkbara revalveringar före den 1 januari 1997 
gäller en övre gräns som fastställs av rådet. För kommande revalveringar 
kommer dessa övre gränser att fastställas av kommissionen i enlighet med 
förvaltningskommittéförfarandet enligt en mycket exakt angiven metod och 
baserat på de senast tillgängliga uppgifterna. De övre gränserna skall ta hänsyn 
till eventuella devalveringar som kan inträffa efter den märkbara revalveringen. 
Stödet består av tre gradvis minskandc dclar varav den första gäller de 12 
månader som följer månaden för den aktuclla revalveringen och kan uppgå till 
100 % av den Övre gränsen. De två påföljande årsbeloppen begränsas till 2/3 
respektive 1/3 av det övre gränsvärdet. 50 % av det maximala stödbeloppet 
finansieras av Europeiska unionen oberoende av storleken på medlemsstatens 
kompletterande finansiering med nationella medel. 
Stödet skall beviljas i form av årliga utbetalningar till jordbruksföretag. Stödet 
skall bero på företagens storlek under den gångna perioden och motsvara den 
makroekonomiska fördelningen av inkomstbortfallet mellan de olika sektorer 
som berörs. Om de årliga utbetalningarna uppgår till mindre än 400 ecu kan 
stödet dock beviljas i form av kollektiva allmännyttiga åtgärder eller i form av 
åtgärder som enligt gemenskapsbestämmelserna tillåter statligt stöd. 
Vid en sänkning av JOK som frysts för de stöd som avses i artikel 7 i den 
agromonetära grundförordningen kan de berörda jordbrukarna beviljas ett 
kompletterande stöd motsvarande det årliga inkomstbortfallet till följd av denna 
sänkning. Den övre gränsen för detta stöd fastställs av kommissionen enligt 
förvaltningskommittéförfarandet och består likaså av tre delar som gradvis 
minskar över en tolvmånadersperiod och finansieras till 50 % av Europeiska 
19 
unionen obcroende av storleken på medlemsstatens finansiering med nationella 
medel. 
5. KOMPENSATIONSSTÖD17 
Kompensation för de märkbara revalveringarna i juni och juli 1995 gav upphov till 
en andra del av stödet med början den 1 juli 1996 för Belgien och Luxemburg, 
den 1 augusti 1996 för Tyskland, Danmark, Nederländerna och Österrike. Som 
planerat var denna andra del av stödet 1/3 mindre än det första årsbeloppet av 
stödet. Totalt sett har nära 210 miljoner ecu beviljats för denna andra del av 
stödet, varav gemenskapen finansierar 135 miljoner ecu. Med hänsyn till den 
monetära utvecklingen under perioden 1996/97 avskaffades den tredje delen av 
stödet genom förordning (EG) nr 1137/9718 för alla berörda medlemsstater, utom 
Danmark. För Danmarks del avskaffades denna tredje del av stödet i juli 1997 
genom förordning (EG) nr 1473/9719. 
De märkbara revalveringarna i januari 1996 för SEK och under perioden 1996/97 
för IEP, GBP och ITL gjorde det möjligt att bevilja nya stöd vars totala storlek 
uppgick till nära 945 miljoner ecu, varav hälften finansieras via EUGFJ. 
Sverige^ beviljade de två första delarna av kompensationsstödet för den märkbara 
revalveringen den 11 januari 1996. Detta stöd anmäldes i november 1996 och 
godkändes av kommissionen i december 1996. 
Sverige beviljade i den första delen av stödet endast finansieringen från EUGFJ, 
dvs. 9,8 miljoner ecu. Detta belopp innebär nästan 100 ecu per jordbruksföretag 
och har tilldelats i form av kollektiva allmännyttiga åtgärder för vilka det inte 
avsatts medel i den nationella budgeten. 
Störsla delen av stödet, ca. 63 %, är avsett för vcrksamhct som lcds av Rådet för 
forskning inom jordbruk och skogsbruk när det gäller ekologiskt jordbruk och 
sambandcn mellan jordbrukssektorn och forskningcn. 21 % av stödet är avsett för 
Fonden för forskning inom jordbruket för forsknings- och utvecklingsverksamhet 
och förbättring av marknaderna. Återstoden, dvs. mindre än 2 % av stödet, är 
avsett för "mekaniseringssammanslutningar" och för konsult- och 
utbildningstjänster. 
Ett andra stöd när det gäller den märkbara revalveringen den 7 juli 1996 anmäldes 
till kommissionen i juni 1997 som också godkände det månaden efter. Den andra 
delen av detta stöd avskaffades genom förordning (EG) nr 1137/97 för att ta 
hänsyn till de devalveringar som skett efter den märkbara revalveringen i fråga 
och beslut om den tredje delen av stödet skall fattas i juli 1998. Sverige planerar 
17 Sc arbctsdokiimcnlct om basdata, tabcllcr och diagram A8. 
IX liGTnrL 164. 21 6.1997, s. 15. 
19 EGT nr L 200, 29.7.1997, s. 22. 
20 Se arbetsdokumentet om basdata, tabellerna A8 och A9. 
20 
att bcvilja finansicringen från Europeiska unionen ur dcn första delen av stödet till 
jordbrukare inom sektorerna mjölk, nötkreatur, spannmål, socker och 
potatisstärkelse. Den sektorsvisa fördelningen av stödet gynnar spannmåls- och 
sockersektorerna framför andra sektorer, men ingen av dem överkompenseras för 
de schablonmässigt beräknade inkomstbortfall som rådet tar hänsyn till. 
Den individuella tilldelningen av stöd skall baseras på produktionsnivåerna före 
den 30 juni 1996. När det gäller spannmål och nötkreatur skall stödet vara baserat 
på kompensationsbetalningarna i samband med reformen av den gemensamma 
jordbrukspolitiken. Vad beträffar mjölk, sockerbetor och potatisstärkelse skall 
stödet baseras på de kvantiteter som levererats till förädlingsindustrin. 
Irland2-1 beviljade den EU-finansierade delen av den första delen av stödet för att 
kompensera för de märkbara revalveringarna den 11 november 1996 och den 11 
januari 1997, dvs. 56,7 miljoner ecu22. Detta stöd godkändes av kommissionen i 
maj 1997. 
Den sektorsvisa fördelningen står i proportion till produktionen av mjölk, 
nötkreatur, spannmål och socker som också ligger till grund för att fastställa 
inkomstbortfallet. Den individuella tilldelningen av stödet för nötkreatur grundar 
sig på bidragen för handjur av nötkreatur och för am- och dikor för 1996 och på 
säsongsutjämningsbidragen mellan den 1 januari 1997 och den 10 juni 1997 när 
det gäller djur som finns på stödmottagarens anläggning den 31 mars 1997. 
Fördelningen per jordbrukare när det gäller mjölk och sockerbetor är baserad på 
de årliga leveranserna före den 31 mars 1997. Vad beträffar spannmål är 
fördelningen baserad på de kompensationsbetalningar som gjorts 1996 i samband 
med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. 
I juni 1997 anmälde Irland ett önskemål till kommissionen om att få avsätta 
kompletterande nationella medel på 30 miljoner ecu till ovannämnda 
kompensationsstöd som ftnansieras av Europeiska unionen. I slutet av juli 1997 
hade kommissionen inte yttrat sig i denna fråga. 
I juni 1997 anmälde dessutom Irland sin avsikt att bcvilja gemenskapsfinansiering 
som stöd för revalveringen den 29 mars 1997. Det maximala beloppet för den 
första delen av detta stöd reducerades av kommissionen från 65,16 till 57,5 
miljoner ecu, varav 28,75 miljoner ecu som finansierades av EUGFJ för att ta 
hänsyn till devalveringarna JOK för IEP i maj 1997. Den planerade fördelningen 
av stödet som Irland anmälde liknar den som planerats för kompensationsstöd som 
finansieras av Europeiska unionen för revalveringarna i november 1996 och 
januari 1997. I detta fall har ingen hänsyn tagits till säsongsutjämningsbidragen, 
men den sektorsvisa fördelningen står åter igen i proportion till produktionen som 
också ligger till grund för beräkningen av inkomstbortfallen. Kommissionen 
godkände därför detta stöd i juli 1997. 
21 Sc arbetsdokumentct om basdata, tabcllcrna A8 och A9. 
22 Maximibcloppct faststfilldcs gcnom kommissioncns förordning (EG) nr 1129/97 (EGT nr L 115, 
3.5.1997, s. 16), ändrad gcnom förordning (EG) nr 1219/97 (EGT nr L 170. 28.6.1997, s. 56). 
21 
JiaM.cn hade den 30 juni 1997 inte anmält projekt rörande de upp till 247 miljoner 
ecu som lick beviljas som en lörsta del av konipensalionsslödel för den märkbara 
revalveringen av ITLdcn I mars 1997. 
Förenade kungarikct hade i slutet av periodcn 1996/97 intc anmält några projekt 
vare sig för de 454,4 miljoner ecu som fick beviljas i den första delutbetalningen 
av kompensationsstödet för revalveringarna den 11 januari, 29 mars och 5 juni 
1997 eller för de 66,7 miljoner ecu som avsatts för att kompensera de minskningar 
av arealersättningen i nationell valuta som gjordes den 1 juli 1997. 
Italien och Förenade kungariket kan upp till tolv månader efter revalveringen i 
fråga anmäla eventuella beslut om att bevilja dessa stöd. 
2 £ 
(. Mv»vmtoHn tffrKlcr 
Tcorctiskt sett kan marknadspriser som är starkt knutna till en 
intcrvcntionsmekanism (sektorn för spannmål, socker, mjölk och nötkött) 
påverkas av JOK. Genom att påverka priset för vissa av dessa produkter kan 
utvecklingen av JOK således få följder för jordbrukarnas inkomster. Därtill 
kommer att svårigheter kan uppstå inom handeln på grund av avvikelser 
antingen mellan JOK och RMK eller mellan marknadspriser och 
interventionspriser i nationell valuta. 
Däremot påverkar JOK inte priset för de övriga produkter för vilka marknaden 
inte styrs av en interventionsmekanism. Handeln med dessa produkter kan dock 
störas av en kraftig och plötslig utveckling av RMK. Detta är bl.a. fallet när 
marknadspriset inte följer valutakursförändringarna. 
Jordbrukarnas inkomster påverkas inte bara av växelkursens inverkan på 
priserna utan även direkt av de JOK som tillämpas på direktstödet till 
producenterna. 
t. PRISER 
Analysen avser främst månadsutvecklingen under perioden 1996/97. 
Vad gäller produkter vilkas marknadspris inte påverkas av en 
interventionsmekanism har inget samband fastställts mellan förändringar av 
marknadspriset och av JOK. Exempelvis påverkas marknadspriset för vin och 
olivolja av variationer som saknar ett enhetligt samband med JOK:s variationer. 
För de övriga produkterna inriktades prisgranskningen på sektorer för vilka det 
finns användbara data och på en enda representativ marknad per berörd 
medlemsstat23. 
De förändringar av JOK som kan ha haft den största effekten under perioden 
1996/97 utgörs av den fortlöpande starka revalveringen av GBP (13,5 %) och IEP 
(8,5 %) 
När det gäller de övriga valutorna bör de priser som är stabila i samband med JOK 
(FRF, ESP, PTE) jämfbras med de som påverkats av en liten revalvering (ITL) eller 
flera små devalveringar (SEK, BEF/LUF, DEM, ATS, NLG). 
Allmänt sett framgår det av analysen att när marknadspriserna är mycket höga i 
förhållande till interventionspriset är det endast stora förändringar av JOK som ger 
återverkningar. Om priserna är låga, eller mycket låga, påverkas inte priserna av små 
förändringar av JOK. JOK:s effekter på marknaderna verkar likaså endast ske från 
och med vissa övre gränser som är högre ju högre marknadspriserna är i förhållande 
till interventionspriserna. Flera faktorer kan därför störa dessa mekanismer. 
23 Sc arbctsdokumcntct om basdata, diagram B2 till B15. 
23 
1.1 Pannmål24 
Marknadspriserna för vete visar sig vara betydligt högre än 
interventionspriserna i nationell valuta. Under regleringsåret 1996/97 låg 
marknadspriset i de tre största producentstaterna (Tyskland, Frankrike och 
Förenade kungariket) mellan augusti 1996 och april 1997 i genomsnitt 22% 
över interventionspriset. På denna ovanligt höga nivå, liksom året innan då 
nivån låg 12% över interventionspriset, påverkas marknadspriserna inte mycket 
av små förändringar av interventionspriset i nationell valuta. 
Mellan juli 1996 och februari 1997 kännetecknas perioden av de sjunkande, 
eller som bäst relativt stabila, marknadspriserna i nationell valuta. Mellan mars 
och april återhämtade sig priserna, särskilt i Frankrike, alldeles före 
störningarna i slutet av regleringsåret. Marknadspriserna i FRF uttryckta i 
procentandelar av interventionspriserna i nationell valuta, för vilka månatliga 
ökningar gäller, har varierat mellan 110 % och 118 %, dvs. inom en marginal 
på ungefar 8 procentenheter, utan att påverkas av JOK, som förblivit stabil. 
Priserna i ESP har varierat på ännu högre nivå, mellan 125 % och 135 % i 
förhållande till interventionspriserna, utan återverkningar på den mycket svaga 
ökningen av JOK (+0,2 %). 
Mellan juli 1996 och januari 1997 minskade skillnaden mellan marknadspriserna 
och interventionspriserna med 5 % i FRF och 7 % i ESP. Under samma månader 
var denna minskning 11 % i Tyskland och 6 % i Sverige trots att JOK stigit med 
2 respektive 3 %. Det är tydligt att dessa devalveringsnivåer inte nämnvärt har 
påverkat marknadspriserna. 
I Förenade kungariket närmade sig priserna i GBP interventionspriserna under den 
aktuella månaden med 8 % vilket kan jämfbras med sänkningar i de övriga 
medlemsstaterna. Den kraftiga åttaprocentiga sänkningen av JOK för GBP har 
alltså hjälpt till att behålla samma utveckling i förhållande till interventionspriserna 
som i de andra berörda medlemsstaterna. 
I Italien följdes sänkningen av JOK med nästan 3% i oktober 1996 av en 
prissänkning i ITL med 1,9 % mellan september och november, medan de sjönk 
med 2,6% i Frankrike där JOK förblev oförändrad. Mellan september och 
december 1996, under en period som slutade två månader efter revalveringen av 
JOK för ITL, sjönk marknadspriserna med 0,6 % både i ITL och i FRF. 
Slutligen, för det tredje regleringsåret i rad, verkar det helt klart att marknadspriser 
som ligger mer än 10 % över interventionspriserna för spannmål inte påverkas av 
rutinmässiga rörelser av JOK. Med de iakttagelser som gjorts är det inte möjligt att 
fbrutsäga eventuella agromonetära effekter om marknadspriserna ligger nära 
interventionspriserna. 
24 Sc arbctsdokumcnlct om basdata, diagram 8 1 a 
24 
När det gäller stora förändringar av JOK i samband med höga marknadspriser är 
det däremot högst troligt att dessa lcder till agromonctära eflekter. 
Liksom nämnts tidigare var efTckterna på marknadspriserna i Förenade kungariket 
av sänkningen av JOK för GBP med 8% mellan juli 1996 och februari 1997 
sådana att skillnaden i förhållande till interventionsnivån utvecklades på samma sätt 
som i praktiskt taget resten av marknaden. Under perioden 1995/96 följdes 
sänkningen av JOK med 12 % i Italien av en stor prissänkning i ITL (5 %) som 
inte sågs i någon annan medlemsstat. 
Mellan augusti 1994 och april 1995 följdes den mycket kraftiga devalveringen av 
ITL (23 %) av stigande marknadspriser i Italien vilket betydde att skillnaden i 
förhållande till interventionsnivån följde samma tendenser som setts på andra håll. 
När det gäller mindre devalveringar, som för ESP (7 %) och GBP (3 %), är 
effekten på marknadspriserna långt ifrån så tydliga. 
1.2 Mjölkprodukter2' 
När det gäller skummjölkspulver (SMP) har marknadspriserna i DEM, FRF och 
NLG följt ungcfär samma utveckling. Från en låg nivå i förhållande till 
interventionspriserna steg de med nästan 10 % mellan september 1996 och februari 
1997 innan de sjönk något igen. En liknande utveckling konstaterades i Belgien, 
Österrike, Spanien och Sverige. 
Jämfört med Frankrike där JOK aldrig har ändrats ökade pristillväxten i BEF/LUF, 
DEM, NLG och SEK 3 %-5 % snabbare i samma riktning som de devalveringar av 
JOK som noterats. Däremot när det gäller priserna i FIM och DKK som inte har 
följt samma allmänna rörelse följdes den agromonetära stabiliteten av en variation 
på ungefär 6 % av marknadspriserna. 
Priserna i Förenade kungariket sjönk i samma utsträckning efter revalveringen med 
10 % 1996/97. Den allmänna tendensen med awikelser från interventionspriserna i 
nationell valuta är likadan som i andra betydelsefulla medlemsstater. 
Priset på SMP i Irland i början av perioden 1996/97 har legat kvar på en onormalt 
hög nivå, nästan 5 % högre än i övriga betydelsefulla medlemsstater. De nationella 
priserna föll plötsligt med 10% i oktober 1996 före den första revalveringen av 
JOK för IEP på 2 % i november 1996 och låg därefter kvar på ungefär samma nivå 
till och med slutet av 1996/97. Övriga sänkningar av JOK för IEP, dvs. 
sammantaget 7 %, har inte påverkat priserna i nationell valuta. Dessa revalveringar 
sänkte interventionspriserna i IEP och förde dem närmare marknadspriserna som 
förblev fastställda i nationell valuta. Slutligen, i procentandelar av 
interventionspriserna, har priserna i IEP, efter stora störningar, återfått en mera 
normal nivå och ligger nästan 10 procentenheter lägre än priserna i Förenade 
kungariket och nära 5 procentenheter lägre än i övriga betydelsefulla 
medlemsstater. 
När det gäller smör stannade de flesta marknadspriserna under det andra halvåret 
1996 inom en marginal på 5 procentenheter, omkring 95% av 
25 Sc arbclsdokumcnlcl om basdala, diagram B1 b och B1 c. 
25 
interventionspriserna. De mest märkbara undantagen var priserna i IEP och GBP 
som var mycket lägre och priserna i ITL, ESP och SEK som var mycket högre. 
Mellan november 1996 och mars 1997 stcg priserna på de viktigaste marknaderna 
med <> % nttr det gäller FRF vars JOK förblev konstant. Priserna i BEF/LUF, 
DFM, IRI\ FIM, NLG och ATS narmade sig ()7%-l00% av 
interventionspriserna trots att nägra av dcssa valutor hadc dcvalverats något 
Priserna i Italien och i Spanien rörde sig runt sina höga nivåer, medan priserna i 
Sverige sjönk med 12 % trots ökningen av JOK för SEK. 
Marknadspriserna i Förenade kungariket följde systematiskt sänkningarna av JOK, 
dvs. låg kvar på nära 90 % av interventionspriserna och skilde sig därmed från 
priserna på andra viktiga marknader. Smörpriserna utvecklades på samma sätt som 
priserna på SMP i Irland 
De agromonetära effekterna uppstår inte systematiskt i sektorn för 
mjölkprodukter, trots att priserna legat runt samma nivå som interventionspriserna. 
De starka marknadstendenserna följs i allmänhet av nationella priser med 
variationer på mellan +5 till -5 % utan någon tydlig påverkan när rörelserna i JOK 
är mindre än 2 eller 3 %. Stora prisvariationer kan uppstå oavsett om 
valutakurserna förändras och ibland endast på nationellt plan. Större 
svängningarna i JOK kan påverka de nationella priserna som i Förenade 
kungariket, men det irländska exemplet visar att olika agerande parter kan påverka 
denna process. 
1.3 Nötkött26 
Priset på ungnötskött var mycket lågt i början av perioden 1996/97 och låg i 
allmänhet på 60 %-75 % av interventionspriset till följd av krisen förorsakad av 
bovin spongiform encefalopati. 
Efter september 1996 skiljde sig marknaderna i Irland och Förenade kungariket 
från andra marknader genom att ligga 10 till 15 procentenheter lägre. 
I praktiskt taget alla medlemsstater följde marknadspriserna därefter samma 
utveckling uttryckt i procentandel av interventionspriset. Detta betyder att de stora 
förändringarna av JOK, särskilt för GBP och IEP, i allmänhet påverkade de 
nationella marknaderna. 
Däremot har marknadsutvecklingen, liksom när det gäller mjölkprodukter, inte 
påverkats av små variationer i JOK. Priserna i DEM, FRF och NLG ökade i 
samma takt mellan september 1996 och februari 1997 vilket medförde en mycket 
större awikelse från interventionspriset när det gäller FRF vars JOK inte ökade så 
mycket som JOK för DEM och NLG. 
26 Sc arbclsdokumcnt om basdata, diagram B1 d. 
26 
2. HANDELSUTBYTE 
Analyscrna av de agromonctära eftékterna på handelsutbytet i de två tidigare 
rappoi terna om den inre marknadens agromonetära ordning27 visar följande: 
- På kort sikt döljs de eventuella efTekter som kursförändringarna har på 
handelsutbytet i nästan samtliga fall av de stora månatliga förändringarna av 
exportvärdet. 
- Över en längre period kan exporten påverkas av konkurrenseffekten. 
KonkurrensefFekten påverkas dock av den inhemska efterfrågan, exportörens 
inställning i fråga om vinstmarginaler samt mer eller mindre sektorsbetingade 
strukturella orsaker. Dessa faktorer är så hårt sammanflätade att effekten av en 
enskild faktor svårligen låter sig urskiljas. 
Tillgänglig statistik för perioden 1996/97 ändrar inte på något sätt dessa slutsatser. 
I samband med kursawikelserna kan det hända att produkter som beviljas 
exportbidrag drabbas av snedvridning av handeln. De största riskerna under 
1996/1997 berodde på de positiva avvikelsema för GBP och IEP som överskred 5 
procentcnheter under bekräflelseperioderna. 
Riskcn var särskilt stor när det gäller GBP vars sammanlagda kursavvikelser 
överskred 7 proccntenheter och periodvis uppgick till 9 procentenheter i januari 1997 
när det gäller till exempel BEF/LUF, NLG och FRF. Med hänsyn till konsekvenserna 
av BSE-krisen och de höga världsmarknadspriserna på spannmål berörde dessa risker 
särskilt sockersektorn. 
Exportstatistiken visar dock ingen förändring som kan skyllas på dessa agromonetära 
awikelser. 
3. INKOMSTER 
Den senaste statistiken rörande jordbruksinkomsterna gäller 1996. Den 
agromonetära ordningens effekter på 1995 års inkomster är mycket svåra att 
kartlägga i detalj därför att de bl.a. beror på jordbruksomräkningskursernas 
faktiska påverkan på marknadspriserna, på de avgörande faktorerna och 
betalningsfristerna för köp från och försäljning eller stöd till jordbrukarna. Vissa 
effekter som uppträdde under 1996 beror på förändringar av JOK under 1995 men 
vissa ändringar av JOK under 1996 kommer däremot inte att ha några 
konsekvenser förrän under 1997 eller t.o.m. senare 
För att ändå få en uppfattning om storleksordningen på JOK:s effekt på 
inkomsterna under perioden 1995/96 och tolv månaders inkomster har följande 
uppskattningar och antaganden gjorts: 
27 Analyser av månadsstatistiken för oktober 1991 -december 1993 (KOM (94)498 slutlig) och för 
januari 1992-dccembcr 1995 (KOM(96)636 slutlig). 
27 
- Inkomsterna 1996 från saluföring av produkter eller i samband med denna 
saluföring antas vara desamma som under perioden 1996/97. 
- För att på ett enklare sätt beskriva de resultat som anges under punkt Cl antas 
värdet av all produktion påverkas av JOK för sockerbetor, nötkött och när det 
gäller Irland och Förenade kungariket spannmål och mjölkprodukter. EfFekten av 
JOK anses som noll för spannmål och 50 % för mjölkprodukter. 
- Inkomsterna när det gäller frukt och grönsaker, potatisstärkelse, vin, olivolja, 
tobak och utsäde härrör från kvantiteter för vilka det finns ett minimipris eller av 
ett stöd per producerad ton säd som släppts ut på marknaden. 
- De schablonmässiga stöden till producenter är de som föreskrivs i budgeten för 
1997 och gäller regleringsåret 1996/97 för jordbruksgrödor, nötkreatursbidragen 
fbr 1996, strukturstöden 1997 och de agromonetära kompensationsstöd som 
planeras utbetalas 1997. De agromonetära stöden för Italien och Förenade 
kungariket justerades med tanke på att det inte gjorts några utbetalningar under 
den aktuella perioden. 
- Värdet av de insatsvaror som antas ha påverkats uppgår till hälften av fodervärdet 
i medlemsstaterna (Irland och Förenade kungariket) där JOK anses ha påverkat 
spannmålspriserna. 
- De uppskattade omräkningskurserna som tillämpas på olika inkomstfaktorer är de 
genomsnittliga inkomsterna under perioden 1996/97 utom 
för stöd per odlad hektar och utsäde som justeras enligt kursen per den 1 
juli I99628. 
- för djurbidrag, strukturstöd och tobaksbidrag som justeras enligt kursen 
per den 1 januari 1997. 
- för agromonetära kompensationsstöd som justeras enligt den kurs som 
gällde före den märkbara revalveringen i fråga. 
Utifrån denna konventionella modell där samtliga JOK-effekter för 1996/1997 
sammanförs på 12 månader beräknades den agromonetära ordningens effekt på 
årsbasis under 1996/97 genom att multiplicera samma beståndsdelar med 
skillnaden mellan de JOK som tillämpats och motsvarande RMK. 
Trots sin teoretiska sida visar modellen att JOK har en betydande påverkan på 
inkomsterna och att denna fördelas olika bland medlemsstaterna29. 
Effekten på bruttoforädlingsvärdet i faktorkostnader skulle sammanlagt kunna uppgå 
till 1,3 %, dvs. 1 884 miljoner ecu vilket innebär nästan 10 % mer än under perioden 
1995/96. 
28 För enkelhetens skull har de få fall där avgörande faktorer inträffat den 1 augusti likställts med det 
stora flertalet fall där den avgörande faktorn rörande JOK inträffat den 1 juli. 
29 Se aibetsdokumentet om basdata, tabellerna Cl till C3. 
28 
Den sammanlagda efTekten på jordbruksinkomsterna beror till 
-51% på kursavvikelserna när det gäller marknadspris och marknadsrelaterade 
belopp, 
- 38% på kursavvikelserna när det gäller schablonmässigt beräknade stödbelopp till 
producenterna, 
- 11% på agromonetärt kompensationsstöd. 
Enligt dessa antaganden motsvarar det produktionsvärde och de stöd som påverkas 
av JOK ungefär hälften av bruttoförädlingsvärdet i faktorkostnader. Denna 
fordelning är ett tecken på hur känslig den agromonetära ordningen är. Den är 
särskilt känslig i Irland och i Sverige, ganska känslig i Belgien, Luxemburg, Tyskland 
och Förenade kungariket och mindre känslig i Portugal, Italien och Spanien. 
De schablonmässigt beräknade stöden till producenterna utgör nära 30 % av den del 
av deras inkomster som påverkas av JOK. Denna andel närmar sig 40 % i Portugal, 
Österrike och i Spanien. Den är mycket liten i Nederländerna där den är 5 % och 
liten (14-20 %) i Belgien, Luxemburg och Grekland. 
De inkomster som ökat mest genom den agromonetära ordningen är givetvis de som 
skulle minskat vid en valutaappreciering. För de valutor som var relativt stabila under 
den aktuella perioden medförde ordningen knappast någon inkomstkompensation 
eftersom de knappast lidit någon agromonetär förlust. 
De medlemsstater som under 1996/1997 gynnades mest av ordningen i förhållande 
till sina fbrädlingsvärden var följande: 
Irland (8 %) på grund av strukturen av jordbruksinkomsterna och beviljande av 
stora kompensationsstöd för revalveringar. 
- Sverige (7,4 %) huvudsakligen eftersom JOK frystes på den höga nivån innan 
revalveringarna 1996. 
- Förenade kungariket och Italien på grund av att man inte omedelbart tog hänsyn 
till valutarevalveringarna och att awikelserna var stora före den märkbara 
sänkningen av JOK. De godkända kompensationsstöden har inte beaktats 
eftersom de inte har betalats ut. 
- Finland och i mindre utsträckning Danmark som gynnats av systemet med en 
tillåten marginal och en konstant hög kursawikelse utan att drabbas av den sänkta 
JOK 
29 
D. Finansiella effekter 
1. ASPEKTER AV DE METODER SOM ANVÄNTS 
1 I klassilicci ing av de agiomonetttra clTcktcrnn 
På dct agromonetära området påverkas gemenskapsbudgetcn kraftigt av 
följderna av tidigare års arrangemang, närmare bestämt switch-over 
mekanismen (eller den gröna ecun). Mekanismen infördes 1984 och 
avskaffades den 1 februari 1995. En närmare beskrivning av denna 
mekanism ges i rapporten för perioden 1 juli 1995 till 30 juni 1996. 
Effekten på årsbasis i storleksordningen 8 000 miljoner ecu förändrades 
inte mycket. 
De finansiella följderna av händelser som hänför sig till perioden 1996/97 
beror på fyra mekanismer eller åtgärder; trösklarna, de avgörande faktorerna, 
frysningen av JOK och kompensationsstödet. 
Kostnaden för dct agromonetära kompensationsstödet kan avläsas i 1997 ärs 
budget och i dct preliminära förslagct till 1998 års budget Denna kostnad 
skall cnligt gällandc bcstämmclser utvecklas gradvis minskande Beviljandet 
av de sista delarna av stödet som beslutadcs under 1995/96 (Belgien, 
Luxemburg, Danmark, Tyskland och Österrike) kommer endast att påverka 
1997 års budget eftersom den tredje delen av stödet avskaffats. 
Budgetprognoserna för 1998 för detta stöd har därför utelämnats i denna 
rapport. 
Vid slutet av perioden 1996/97 hade Italien och Förenade kungariket 
fortfarande inte anmält några projekt rörande kompensationsstöd i samband 
med märkbara sänkningar av JOK under 1997. Budgetprognoserna i fråga för 
1997 har följaktligen utelämnats i denna rapport. Om dessa 
kompensationsstöd utbetalas kommer det att belasta budgetarna för år 1998, 
1999 och 2000. 
- Frysningen av JOK medför en kostnad i nationell valuta som är lika 
med skillnaden mellan den frysta JOK och JOK dagen för den 
avgörande faktorn multiplicerad med det stödbelopp i ecu på vilken JOK 
tillämpas. Frysningen av JOK gäller till den 1 januari 1999 och kommer 
att påverka budgetarna för år 1999 och 2000. 
Trösklarnas och de avgörande faktorernas finansiella effekter beror på 
skillnaden mellan: 
- jordbruksomräkningskursen dagen för den avgörande faktorn vad 
gäller det aktuella beloppet och 
- den kurs som används vid bokföringen av utgifterna i ecu 
(bokföringskursen), dvs. kursen den tionde i månaden då utgiften i 
30 
nationell valuta bokförs. I allmänhet rör det sig om den månad som följer 
den då medlemsstaten gjorde utbetalningen till stödmottagaren. 
Trösklarnas effekt beror på skillnaden mellan jordbruksomräkningskursen 
och bokföringskursen dagen för den avgörande faktorn. De avgörande 
faktorernas effekt beror på skillnaden mellan bokföringskursen dagen för 
den avgörande faktorn och dagen då utgiften i ecu bokförs. 
1.2 Modell för uppskattning av kostnaderna för 1996/97 års händelser 
De händelser och agromonetära beslut som inträffade under 1996/97 
påverkar främst budgetarna 1997 och 1998. 
För att uppskatta de agromonetära effekterna på 1997 års budget togs 
hänsyn till den konjunkturmässiga revideringen i februari 1997 som 
grundats på de omräkningskurser som fanns den 24 februari 1997. 
Vad gäller effekterna för 1998 gjordes beräkningarna utifrån det 
preliminära budgetförslaget för 1998 (PB 98) som gällde den 30 juni 1997 
och som är grundad på de omräkningskurser som fanns den 30 april 1997. 
Grunderna, 1997 års budget och det preliminära budgetförslaget för 1998, 
justerades genom att de JOK som användes vid utarbetningen ersattes med 
de JOK som var kända den 1.7.9730. Den använda bokföringskursen 
justerades inte eftersom den är av mindre betydelse för de agromonetära 
effekter som beror på förändringar av JOK. 
- 1997 års budget och det preliminära budgetförslaget för 1998 såsom 
justcradc pcr den 1.7.1997 visar situationen enligt de scnast kända JOK 
i slutet av pcrioden 1996/97. Utgifterna fördelas mellan 
medlemsstaternas olika valutor dels enligt de olika avgörande faktorerna 
rörande de JOK som påverkar utgifterna, dels på grundval av tidigare 
utgifter. 
- Hur stora gemenskapens utgifter skulle vara om det inte fanns någon 
agromonetär ordning uppskattas genom att ersätta de JOK som 
tillämpades i 1997 års budget och det preliminära budgetförslaget för 
1998 med de RMK som gällde i början på bokföringsmånaden för dessa 
utgifter och sedan dra av de agromonetära kompensationsstöden. 
Det bör påpekas att det är ganska vanskligt att uppskatta 
bokföringsmånaden för varje typ av utgifter och att resultaten är mycket 
varierande. För samtliga bokföringsdatum efter den 1.7.1997 användes 
de RMK som gällde den 1.7.1997. 
Tolaleffektcn av frysningen av JOK beräknas genom att i 1997 års 
budget och det preliminära budgetförslaget för 1998 ersätta de JOK som 
30 Se arbetsdokumentet om basdata, tabeller D 1 till D 2. 
31 
faktiskt använts för stöden i fråga med de JOK som gällde dagen då de 
avgörande faktorerna för dessa stöd inträffade. 
- De avgörande faktorernas effekt beräknas som skillnaden mellan 
resultaten enligt andra strecksatsen och resultaten av en liknande 
simulering där de RMK används som gällde dagen för de avgörande 
faktorerna rörande de JOK som faktiskt tillämpats. Med hänsyn till de 
förbehåll som gjordes rörande fastställandet av bokföringsmånaden är 
denna värderingsmetod inte särskilt noggrann. Den blir oanvändbar 
efter 1998, eftersom alla omräkningskurser som är tillämpliga efter den 
1.7.1997 ersätts av de kurser som är kända och gäller per den 1.7.1997. 
- Trösklarnas effekt beräknas som skillnaden mellan dels resultaten med 
de löpande JOK, utan frysning, enligt tredje strecksatsen, dels resultaten 
av simuleringen med de RMK som gäller dagen för de avgörande 
faktorerna enligt fjärde strecksatsen. 
77 % av 1997 års budget har påverkats av JOK för perioden 1996/97. De 
omräkningskurser som gällde den 1 juli 1997 tillämpas på 3 % av de 
utgifter som verkligen är beroende av en avgörande faktor med detta datum, 
men även på de utgifter som är beroende av senare avgörande faktorer, 
mellan 2 juli och 15 oktober 1997. För i stort sett hela återstoden av 
utgifterna i 1997 års budget tillämpades de omräkningskurser som gällde 
dagen för de avgörande faktorerna som inträffade före de 1 juli 1997 dock 
utan att gå längre tillbaka än till november 1994. 
Vad gäller det preliminära budgetförslaget för 1998 berörs endast 1 % av 
utgifterna av JOK som utlöses av avgörande faktorer som inträffar före den 
aktuella perioden. 14 % av utgifterna påverkas av JOK från början av 1997 
och 37 % av dem som gällde den 1 juli 1997. Detta betyder att nästan 50 % 
av det preliminära budgetförslaget för 1998 är beroende av 
omräkningskurser som faktiskt kommer att tillämpas mellan 2 juli 1997 och 
15 oktober 1998. Dessa kurser som inte var kända vid utarbetandet av 
denna rapport kommer att ersättas med omräkningskurserna per den 
1.7.1997. 
Allmänt sett kommer den agromonetära situationen per den 1 juli 1997 att 
ha stor betydelse för de uppskattningar som görs för 1998. Denna situation 
kännetecknas av en mycket hög kursavvikelse mellan den frysta JOK och 
den gällande JOK (11,5%) för SEK och GBP och mycket höga 
kompensationsbelopp i Förenade kungariket och i Italien. 
2. RESULTATET AV UPPSKATTNINGARNA : 
Tabellen nedan visar att kostnaden på årsbasis uppgår till storleksordningen 1 200 
- 1 300 miljoner ecu (samma storleksordning som kostnaderna för 1995/96 
framlagda i förcgåcnde rapport)11. 
31 Sc uppgiftcr i tabcll D4. 
32 
Nära 60 % av denna kostnad beror på tröskeleffekter. Tröskelkostnaderna för 
1998 beror dock i hög grad på den framtida monetära utvecklingen. 
Uppskattningen av kostnaderna för 1998 är hälften så stora som för 1997, men 
denna uppskattning beror uteslutande på den agromonetära situationen per den 1 
juli 1997. 
Tröskelkostnaderna förorsakas huvudsakligen av mekanismens asymmetri vilket 
innebär att positiva monetära avvikelser kan uppgå till 5 procentenheter medan 
negativa avvikelser oftast begränsas av en marginal som är lika med den högsta 
positiva avvikelsen minskad med 5 procentenheter. Därtill kommer att i en 
situation där vissa valutor uppvärderas kraftigt och kontinuerligt, vilket var fallet 
under 1996/97, spelar längden på bekräftelseperioden en icke obetydlig roll 
gcnom att upprätthålla de högsta positiva avvikelserna under lång tid. 
Kostnaden för de avgörande faktorerna som svårligen kan minskas utan att 
marknaden störs, uppgår till storleksordningen 160 miljoner ecu för 1997, dvs. 60 
miljoner ecu mer än för 1996. Kostnaden är hög på grund av att inga 
kompensationer gjordes under perioden 1996/97 mellan valutor som ökat eller 
minskat i värde. Den beräknade kostnaden för 1998 kan inte uppskattas eftersom 
skillnaden mellan RMK vid den avgörande faktorn och RMK vid 
bokföringsmånaden för närvarande är okänd. 
Frysningen av JOK som gjordes 1997 innebär en kostnad som skiljer sig från den 
1998 på grund av de avgörande faktorerna och till slut uppgår till 500 miljoner 
ecu 1998. Genom att frysningen bibehålls till den 1 januari 1999 påverkas även 
budgeten för år 2000. 
Kostnaden for agromonetara handelser 1996/97 1997 1998 
FrysningavJOK 160 499 
Kompensationsstod 214 382 
Troskelkostnader 772 312 
Avgorande faktorer 160 
Totalt i miljoner ecu 1306 1 193 
I förhållande till fördelningen per medlemsstat enligt 1997 års budget är Förenade 
kungariket den största förmånstagaren till den agromonetära ordningen under 1997 med 
en ökning av 30,7 % av kostnaderna i GBP. Den agromonetära kostnaden ökar likaså i 
betydande omfattning för Irland i förhållande till 1996. Detta är resultatet av 
tröskeleffekter och av avgörande faktorer i en situation med kraftiga apprecieringar. 
33 
I allmänhet har de agromonetära kostnaderna i andra valutor kraftigt minskat under 1997, 
särskilt de som drabbats av en märkbar sänkning av JOK under 1995. 
Prognoscrna för 1998 visar att de agromonetära utgifterna i Förenade kungariket kommer 
att öka avsevärt till 60 %, i synnerhet om det planerade kompensationsstödet faktiskt 
beviljas Italicn, Irland och Sverige kommer att vara de övriga förmånstagarna till den 
agromonetära ordningen, i synnerhet tack vare frysningen av JOK. Däremot kommer 
kostnaderna för andra valutor att minska och till och med bli negativa för Tyskland, 
Belgien, Frankrike, Luxemburg, Spanien, Portugal, Nederländerna och Österrike. 
34 
ISSN l()24-45(>(> 
KOM(98) 20 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 01 17 
Katalognummer : CB-CO-98-015-SV-C 
1SBN 92-78-30153-1 
liyran lor liuropeiska gcmcnskapernas olïiciella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
3-r