Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om reglerna för deltagande och spridning i ”Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020)” /* KOM/2011/0810 slutlig - 2011/0399 (COD) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Paketet om ”Horisont 2020” stöder fullständigt Europa 2020-strategin, där forskning och innovation identifierades som centralt för att uppnå målen om en smart och hållbar tillväxt för alla. Det består av förslag till ett ramprogram för Horisont 2020, en uppsättning regler för deltagande och spridning, ett särskilt program för att genomföra Horisont 2020 och ett separat förslag för de delar av Horisont 2020 som motsvarar Euratomfördraget. I syfte att stödja Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ Innovationsunionen[1] i är den grundläggande principen i Horisont 2020 och dessa regler att anta en mycket mer strategisk strategi för forskning och innovation. Alla policyinstrument och –åtgärder är utformade för att bidra till forskning och innovation och vidareutveckla det europeiska forskningsområdet där kunskap, forskare och teknik rör sig fritt, och för att påskynda kommersialisering och spridning av innovationer på den inre marknaden. De föreslagna reglerna har utarbetats med följande dubbla målsättning: – Säkerställa ett enhetligt och tillräckligt flexibelt regelverk som ska underlätta deltagande, skapa en mer sammanhängande uppsättning instrument som omfattar både forskning och innovation samt öka de vetenskapliga och ekonomiska effekterna samtidigt som dubbelarbete och splittring undviks. – Förenkla villkoren och förfarandena för deltagarna så att genomförandet blir så effektivt som möjligt, med hänsyn till behovet av god tillgänglighet för alla deltagare. Följande nyheter har införts i reglerna för deltagande och spridning för att tillämpa de ovannämnda principerna och anpassa reglerna till det nya ramprogrammets särdrag och mål: – Reglerna kommer att gälla alla komponenter av Horisont 2020, inbegripet initiativ enligt artiklarna 185 och 187 i EUF-fördraget, åtgärder som för närvarande omfattas av programmet för konkurrenskraft och innovation samt verksamheten inom Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT). Den nödvändiga flexibiliteten för olika typer av forskning och innovation säkerställs genom lämpliga undantag och genom att det blir tillåtet att ange särskilda deltagandeuppgifter i arbetsprogrammen. – De regler för deltagande som rör unionsfinansiering grundar sig på den reviderade Europaparlamentets och rådets förordning om finansiella bestämmelser för unionens årliga budget[2], vilken har förenklat och effektiviserat metoderna för att genomföra unionens politik. – De finansiella bestämmelserna om unionsfinansiering i form av bidrag har gjorts tydligare och enklare. De fastställer nu en enda finansieringsgrad för varje typ av åtgärd som finansieras genom Horisont 2020, utan någon differentiering mellan deltagarna. Ökad användning av klumpsummor, schablonbelopp och enhetskostnader föreslås också. – För direkta kostnader, innehåller dessa regler bestämmelser om ett brett godkännande av bidragsmottagarnas gängse redovisningspraxis, förutsatt att ett minimiantal gränsvillkor är uppfyllda. Bidragsavtalet kommer att innehålla ytterligare förenklingsbestämmelser som ger mottagarna rättslig säkerhet om huruvida kostnader som belastar åtgärder inom Horisont 2020 stödberättigande. Dessa förenklingsbestämmelser innefattar bland annat en tydlig definition av tidredovisningskraven och objektiva referenser avseende årliga produktiva timmar. – För indirekta kostnader är beräkningen radikalt förenklad – återbetalning sker i form av ett schablonbelopp baserat på de totala direkta stödberättigande kostnaderna för deltagare med möjlighet att deklarera faktiska kostnader, begränsat till icke-vinstdrivande rättsliga enheter. – Reglerna för de nya finansieringsformerna ger större flexibilitet. Detta gäller bland annat reglerna om priser som ska utdelas för uppnåendet av förutbestämda mål, reglerna om förkommersiell upphandling och upphandling av innovativa lösningar samt reglerna om finansiella instrument. – Mot bakgrund av att den garantifond för deltagarna som inrättats inom sjunde ramprogrammet har visat sig vara effektiv som skyddsmekanism, kommer garantifonden att förnyas för hela löptiden av Horisont 2020, med tydligare regler och möjligheten att utvidga den till att omfatta risker som tas i åtgärder inom Euratoms ramprogram. – Reglerna om immateriella rättigheter, utnyttjande och spridning bygger på allmänt erkända bestämmelser i sjunde ramprogrammet, med ytterligare förbättringar och förtydliganden. Särskild tonvikt läggs vid fri tillgång till forskningspublikationer och det ges möjlighet till försök med fri tillgång till andra resultat. Det utvidgade tillämpningsområdet och nya former av finansiering, liksom behovet av flexibla regler på detta område, har beaktats genom en möjlighet att fastställa ytterligare eller särskilda bestämmelser i tillämpliga fall. Reglerna föreskriver nyttjanderätt för Europeiska unionen, och när det gäller säkerhetsforskning också för medlemsstater. Dessutom har kommer deltagande av rättsliga enheter etablerade i tredjeländer och av internationella organisationer i åtgärder inom Horisont 2020 att förenklas och stimuleras, i linje med målen för internationellt samarbete som fastställs i fördraget, på grundval av ömsesidiga fördelar och med beaktande av villkoren för deltagande av Europeiska unionens enheter i tredjeländers program. Inom den tydliga och stabila ramen kommer deltagare att åtnjuta större flexibilitet att fastställa de lämpligaste interna åtgärderna för att genomföra sina åtgärder. Detta bör främja och underlätta deltagande av alla forskningsintressenter, även små forskningsorgan och särskilt små och medelstora företag. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Vid förslagets utarbetande har full hänsyn tagits till svaren på ett omfattande offentligt samråd baserat på grönboken Från utmaningar till möjligheter: Mot ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation, KOM(2011) 48. Synpunkter framfördes av Europeiska rådet, medlemsstaterna och ett brett spektrum av aktörer från näringslivet, den akademiska världen och det civila samhället. Vid samråden har följande hinder identifierats: – Det största hindret ur deltagarnas synvinkel är de komplicerade administrativa förfarandena och den administrativa bördan. – Deltagarna anser också att det mycket betungande att tillämpa olika regler beroende på unionens program för forskning och innovation och efterlyser bättre samstämmighet mellan reglerna för olika instrument. – Den sista frågan är behovet att få balans mellan risk och förtroende. Alltför många procedurer, särskilt i fråga om finansiella kontroller, verkar för närvarande vara utformade enbart för att minimera risken för fel, med påföljd att kontrollsystemen uppfattas som stelbenta och överdrivna. De grundläggande principer som fastställs i dessa regler har setts över i en formell konsekvensbedömning. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER 1.1. Rättslig grund Lagstiftningspaketet Horisont 2020 integrerar forsknings- och innovationsverksamhet till en sammanhållen helhet för att uppnå de politiska målen. Reglerna för deltagande och spridning grundas på EUF-fördragets avdelningar ”Industri” och ”Forskning och teknisk utveckling samt rymden” (artiklarna 173, 183 och 188). 1.2. Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna Horisont 2020-paketet har utformats för att maximera mervärdet och effekterna för EU, med inriktning på mål och verksamhet som inte kan förverkligas effektivt av medlemsstater som agerar på egen hand. Reglerna för deltagande och spridning är avsedda att underlätta genomförandet av Horisont 2020-förslaget och därför gäller den subsidiaritetsanalys som presenteras i det förslaget. Principen om proportionalitet är uppfylld eftersom den föreslagna förenklingen och rationaliseringen ser till att EU:s åtgärder inte går utöver det minimum som krävs för att uppnå målet att säkerställa genomförandet av Horisont 2020. 2011/0399 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om reglerna för deltagande och spridning i ”Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020)” (Text av betydelse för EES) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 173,183 och 188 andra stycket, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[3], med beaktande av revisionsrättens yttrande[4], i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och av följande skäl: (1) Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (nedan kallat Horisont 2020) antogs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [X] av den [X] om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation[5]. Den förordningen behöver kompletteras med regler för deltagande och spridning. (2) Horisont 2020 bör genomföras i syfte att direkt bidra till skapandet av industriellt ledarskap, tillväxt och sysselsättning i Europa och bör avspegla den strategiska visionen i meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 6 oktober 2010 Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen[6] där kommissionen åtar sig att radikalt förenkla deltagarnas tillträde. (3) Horisont 2020 bör stödja uppbyggnaden av ett väl fungerande europeiskt forskningsområde där forskare, vetenskaplig kunskap och teknik rör sig fritt, genom att stärka samarbetet mellan unionen och medlemsstaterna, särskilt genom tillämpning av en sammanhängande uppsättning regler. (4) Reglerna för deltagande och spridning bör på ett tillfredsställande sätt avspegla de rekommendationer som lämnats av Europaparlamentet, sammanfattade i Betänkande om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning[7], och rådet avseende förenklingen av de administrativa och finansiella kraven för ramprogrammen för forskning. Reglerna bör innefatta de förenklingsågärder som redan genomförts enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)[8] och ta ytterligare steg för att minska deltagarnas administrativa börda och finansieringsbestämmelsernas komplexitet för att minska felen i finansieringen. Reglerna bör även ta vederbörlig hänsyn till de farhågor och rekommendationer från forskarvärlden som framkom i den diskussion som inleddes genom meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning[9] och den följande grönboken av den 9 februari 2011 Från utmaningar till möjligheter: Mot ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation[10]. (5) För att säkerställa överensstämmelse med andra program för unionsfinansiering bör Horisont 2020 genomföras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XX/XX av den […] om finansiella bestämmelser för unionens årliga budget[11] och kommissionens delegerade förordning (EU) nr X/X av den […] om ändring av genomförandebestämmelserna för budgetförordningen[12]. (6) Ett integrerat tillvägagångssätt bör säkerställas genom att sammanföra verksamheterna inom sjunde ramprogrammet för forskning, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), för att göra deltagandet lättare, skapa en enhetligare uppsättning instrument och öka de vetenskapliga och ekonomiska effekterna samtidigt som dubbelarbete och splittring undviks. Gemensamma regler bör tillämpas för att säkerställa ett sammanhängande ramverk som kan underlätta deltagande i program som får finansiellt bidrag från unionen via Horisont 2020-budgeten, inklusive deltagande i program som förvaltas av EIT, gemensamma företag eller andra organisationer enligt artikel 187 i EUF-fördraget eller deltagande i program som genomförs av medlemsstaterna enligt artikel 185 i EUF-fördraget, bör gemensamma regler gälla. Det bör dock vara möjligt att anta särskilda regler om det är motiverat av särskilda behov inom respektive åtgärder och får kommissionens godkännande. (7) Åtgärder som omfattas av denna förordning bör respektera grundläggande rättigheter och iaktta de principer som erkänns i synnerhet i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Sådana åtgärder bör vara förenliga med alla rättsliga skyldigheter och med etiska principer, vilket inkluderar att undvika alla former av plagiering. (8) I linje med målen för det internationella samarbete som beskrivs i artiklarna 180 och 186 i EUF-fördraget, bör deltagande av rättsliga enheter etablerade i tredjeländer och av internationella organisationer främjas. Genomförandet av dessa regler bör vara i överensstämmelse med de åtgärder som antas enligt artiklarna 75 och 215 i EUF-fördraget och vara förenliga med internationell rätt. Vidare bör genomförandet av dessa regler ta vederbörlig hänsyn till villkoren för deltagande av enheter från unionen i tredjelands program. (9) Dessa regler för deltagande och spridning bör skapa sammanhängande, övergripande och tydliga ramar för ett så effektivt genomförande som möjligt, med hänsyn till behovet av lättillgänglighet för alla deltagare, särskilt små och medelstora företag, genom förenklade förfaranden. Det finansiella stödet från unionen kan tillhandahållas i olika former. (10) Hanteringen av konfidentiella uppgifter och sekretessbelagda uppgifter bör regleras av all relevant unionslagstiftning, inbegripet institutionernas interna regler såsom kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom av den 29 november 2001 om ändring av de interna stadgarna[13] som fastställer säkerhetsbestämmelserna för sekretessbelagda EU-uppgifter. (11) Det är nödvändigt att fastställa minimikrav för deltagande, både som en allmän regel och med hänsyn till särdragen hos åtgärderna inom Horisont 2020. I synnerhet bör regler fastställas om antalet deltagare och deras etableringsort. När det gäller en åtgärd utan deltagande av en enhet etablerad i en medlemsstat, bör de mål som anges i artiklarna 173 och 179 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eftersträvas. (12) Det är lämpligt att fastställa villkoren för unionsfinansiering för deltagare i åtgärder inom Horisont 2020. För att minska komplexiteten i de nuvarande finansieringsreglerna och få en större flexibilitet i genomförandet av projekt, bör ett förenklat system för kostnadsersättning antas, med ökad användning av klumpsummor, schablonbelopp och enhetskostnader. Av förenklingsskäl bör en enda ersättningsnivå tillämpas för varje typ av åtgärd, utan differentiering beroende på typen av deltagare. (13) Särskilda utmaningar på området forskning och innovation bör hanteras genom nya finansieringsformer såsom priser, förkommersiell upphandling och offentlig upphandling av innovativa lösningar som kräver särskilda regler. (14) För att upprätthålla lika villkor för alla företag som är verksamma på den inre marknaden, bör finansiering som ges via Horisont 2020 utformas i enlighet med reglerna för statligt stöd, så att man säkerställer effektivitet i de offentliga utgifterna och förhindrar marknadssnedvridningar såsom att utestänga privata investeringar, skapa ineffektiva marknadsstrukturer eller bevara ineffektiva företag. (15) Under hela utgiftscykeln bör Europeiska unionens ekonomiska intressen skyddas med hjälp av proportionella åtgärder. (16) Den garantifond för deltagarna som upprättats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 av den 18 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013)[14] och som förvaltas av kommissionen har visat sig vara en viktig skyddsmekanism som minskar riskerna med uteblivna återbetalningar från deltagarna. Därför bör en ny garantifond för deltagarna upprättas. För att säkerställa en effektivare förvaltning och en bättre täckning av deltagarnas risk bör fonden omfatta åtgärder inom det program som inrättats enligt beslut nr 1982/2006/EG, inom det program som inrättats genom rådets beslut av den 18 december 2006 om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011)[15], inom det program som inrättats genom rådets beslut […] av den X 2011 om inrättande av ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapen (2012–2013) samt åtgärder enligt förordning (EU) nr XX/XXX [Horisont 2020] och rådets förordning (Euratom) nr XX/XXX om Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (2014–2018) som kompletterar Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation [Euratom Horisont 2020][16]. Program som förvaltas av andra enheter än unionsorgan bör inte omfattas av fonden. (17) För att öka insynen, bör namnen på experter som har bistått kommissionen eller berörda finansieringsorgan i enlighet med denna förordning offentliggöras. Om namnets offentliggörande skulle äventyra expertens säkerhet eller integritet eller skada privatlivet, bör kommissionen eller finansieringsorganen ha möjlighet att avstå från att offentliggöra namnet. (18) Experters personuppgifter bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter[17]. (19) Regler för utnyttjande och spridning av resultaten bör fastställas för att säkerställa att deltagarna skyddar, utnyttjar och sprider dessa resultat på lämpligt sätt, särskilt genom möjligheten att i europeiskt strategiskt intresse ange ytterligare villkor för utnyttjande. (20) För att skapa rättslig säkerhet och klarhet bör förordning (EG) nr 1906/2006 upphävas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Avdelning I INLEDANDE BESTÄMMELSER Artikel 1 Syfte och tillämpningsområde 1. Denna förordning fastställer särskilda regler för deltagande i indirekta åtgärder som genomförs enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XX/XX [Horisont 2020], inbegripet deltagande i indirekta åtgärder som finansieras av finansieringsorganen i enlighet med artikel 9.2 i den förordningen. Denna förordning fastställer också regler om spridning av resultat. 2. Om inte annat följer av de särskilda reglerna i denna förordning ska de tillämpliga reglerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen] och kommissionens förordning (EU) nr XX/2012 [dess delegerade förordning] gälla. 3. Ett finansieringsorgan får fastställa regler som avviker från dem som fastställs i denna förordning eller förordning (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen] om detta är tillåtet enligt den grundläggande rättsakten eller, med förbehåll för kommissionens godkännande, om dess speciella operativa behov så kräver. 4. Denna förordning ska inte tillämpas på direkta åtgärder som genomförs av Gemensamma forskningscentrumet (JRC). Artikel 2 Definitioner 1. I denna förordning gäller följande definitioner: 1) nyttjanderätt: rätt att använda resultat eller bakgrundsinformation på de villkor som fastställs i enlighet med denna förordning. 2) anknuten enhet: varje rättslig enhet som står under en deltagares direkta eller indirekta kontroll eller under samma direkta eller indirekta kontroll som deltagaren, eller direkt eller indirekt kontrollerar en deltagare. 3) associerat land: ett tredjeland som är part i ett internationellt avtal som ingåtts med unionen, och som anges i artikel 7 i förordning (EU) nr XX/XX [Horisont 2020]. 4) bakgrundsinformation: alla uppgifter, know-how och/eller information oavsett form eller typ samt rättigheter såsom immateriella rättigheter som i) innehas av deltagarna före anslutningen till åtgärden och som ii) uppgetts av de deltagande parterna i enlighet med artikel 42. 5) grundläggande rättsakt: en rättsakt antagen av unionens institutioner i form av en förordning, ett direktiv eller ett beslut, i den mening som avses i artikel 288 i EUF-fördraget, som ger en rättslig grund till åtgärden. 6) samordnings- och stödåtgärd: en åtgärd som består främst av kompletterande åtgärder som t.ex. spridning, information och kommunikation, nätverksarbete, samordnings- eller stödtjänster, politisk dialog samt övningar och studier för ömsesidigt lärande, inklusive förberedande studier för ny infrastruktur. 7) spridning: offentliggörande av resultaten på alla lämpliga sätt (andra än de som är ett resultat av att skydda eller utnyttja resultaten), inbegripet offentliggörande i medier. 8) finansieringsorgan: ett organ eller en myndighet, andra än kommissionen, till vilket kommissionen har överlåtit uppgifter som avser budgetgenomförande enligt artikel 9.2 i förordning (EU) nr XX/XX [Horisont 2020]. 9) internationell europeisk intresseorganisation: internationell organisation, i vilken merparten av medlemmarna är medlemsstater eller associerade länder och vars främsta syfte är att främja vetenskapligt och tekniskt samarbete i Europa. 10) rättslig enhet: företag, forskningscentrum och universitet, omfattande varje fysisk person, eller varje juridisk person som bildats i enlighet med nationell rätt, unionsrätt eller internationell rätt, vilken har rättskapacitet och i eget namn kan ha rättigheter och ha skyldigheter. 11) deltagare: ett rättslig enhet som genomför en åtgärd eller del av en åtgärd enligt förordning (EU) nr XX/XX [Horisont 2020] och har rättigheter och skyldigheter gentemot unionen eller ett annat finansieringsorgan enligt bestämmelserna i denna förordning. 12) medfinansieringsåtgärd för program: en åtgärd som finansieras genom ett bidrag och vars huvudsyfte är att komplettera enskilda ansökningsomgångar eller program finansierade av enheter, andra än unionsorgan, som förvaltar program för forskning och innovation. 13) förkommersiell upphandling: upphandling av forsknings- och utvecklingstjänster med delning av risker och fördelar på marknadsvillkor och konkurrenspräglad utveckling i faser, där forsknings- och utvecklingsfasen åtskils från den kommersiella introduktionen av slutprodukter. 14) offentlig upphandling av innovativa lösningar: upphandling där en upphandlande myndighet fungerar som lanseringskund för innovativa varor eller tjänster som ännu inte är tillgängliga i stor skala på kommersiella grunder; kan omfatta konformitetstestning. 15) resultat: alla uppgifter, all ny kunskap och information oavsett form eller typ, oavsett om de kan skyddas eller ej, som uppkommer i åtgärden samt alla tillhörande rättigheter, inbegripet immateriell äganderätt. 16) arbetsprogram: det dokument som antagits av kommissionen för genomförandet av det särskilda programmet i enlighet med artikel 5 i rådets beslut nr XX/XX/EU i [särskilda programmet Horisont 2020]. 17) arbetsplan: det dokument som liknar kommissionens arbetsprogram och som antagits av finansieringsorgan som anförtrotts en del av genomförandet av Horisont 2020 i enlighet med artikel 9.2 i förordning (EU) nr XX/XX [Horisont 2020]. 2. Den kontroll som avses i punkt 1.2 kan utövas på något av de sätt som anges i artikel 7 3. I denna förordning är en enhet som inte har någon rättskapacitet enligt tillämplig nationell lagstiftning jämställd med en rättslig enhet, under förutsättning att de villkor som fastställs i förordning (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen] är uppfyllda. 4. I denna förordning ska bidragsmottagare inte anses vara finansieringsorgan. 5. För tillämpningen av punkt 1.12 får dessa åtgärder också innefatta kompletterande åtgärder för nätverksarbete och samordning mellan program i olika länder. Artikel 3 Konfidentialitet Med förbehåll för de villkor som fastställs i de tillämpningsavtal, beslut eller kontrakt, ska uppgifter, kunskap och information som inom ramen för en åtgärd meddelats som konfidentiella hållas konfidentiella, med vederbörlig hänsyn till bestämmelser om skydd av sekretessbelagd information. Artikel 4 Information som ska göras tillgänglig 1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 3 ska kommissionen på begäran göra tillgänglig för unionens institutioner och organ, medlemsstater eller associerade länder all användbar information den förfogar över i fråga om resultat av en deltagare som har fått unionsfinansiering, under förutsättning att båda följande villkor är uppfyllda: (a) Informationen är av allmänt intresse. (b) Deltagarna inte har framfört välgrundade och tillräckliga skäl för att informationen ska hållas inne. I åtgärder inom verksamheten ”Trygga samhällen” i det särskilda målet ”Inkluderande, innovativa och trygga samhällen” kan kommissionen göra tillgänglig för unionens institutioner och organ eller medlemsstaternas myndigheter all användbar information den förfogar över i fråga om resultat av en deltagare som har fått unionsfinansiering. 2. Tillhandahållande av information enligt punkt 1 ska inte anses överföra rättigheter eller skyldigheter från kommissionen eller deltagarna till mottagaren. Mottagaren ska dock hantera sådan information som konfidentiell, såvida inte den offentliggörs eller görs allmänt tillgänglig av deltagarna, eller såvida inte den gavs till kommissionen utan några begränsningar avseende konfidentialitet. Kommissionens säkerhetsbestämmelser ska tillämpas på sekretessbelagd information. Avdelning II REGLER FÖR DELTAGANDE Kapitel I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER Artikel 5 Stödformer Enligt artikel 10 i förordning (EU) nr XX/2012 [Horisont 2020] får stöd ges i en eller flera av de former som anges i förordning (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen], framför allt bidrag, priser, upphandling eller finansieringsinstrument. Artikel 6 Rättsliga enheter som får delta i åtgärder 1. Rättsliga enheter oavsett etableringsort samt internationella organisationer får delta i en åtgärd under förutsättning att de villkor som anges i denna förordning har uppfyllts, liksom eventuella villkor som fastställs i tillhörande arbetsprogram eller arbetsplan. 2. Arbetsprogrammet får begränsa deltagandet i Horisont 2020 eller delar därav av rättsliga enheter etablerade i tredjeländer där villkoren för deltagande av rättsliga enheter från medlemsstater i tredjelandets program för forskning och innovation anses inverka negativt på unionens intressen. 3. Arbetsprogrammet eller arbetsplanen får utesluta enheter som inte kan ge tillfredsställande säkerhetsgarantier, inklusive vad gäller säkerhetsprövning av personal om detta är motiverat av säkerhetsskäl. 4. JRC får delta i åtgärder med samma rättigheter och skyldigheter som en rättslig enhet etablerad i en medlemsstat. Artikel 7 Oberoende 1. Två rättsliga enheter ska anses vara oberoende av varandra om en av dem inte står under direkt eller indirekt kontroll av den andra eller under samma direkta eller indirekta kontroll som den andra. 2. Vid tillämpningen av punkt 1 får kontroll framför allt utövas på något av följande sätt: (a) Direkt eller indirekt innehav av mer än 50 % av det nominella värdet av den rättsliga enhetens aktiekapital eller av majoriteten av aktieägarnas eller delägarnas rösträtt i denna rättsliga enhet. (b) Direkt eller indirekt, faktiskt eller rättsligt, innehav av rätten att fatta beslut i den rättsliga enheten. 3. Följande förhållanden mellan rättsliga enheter ska emellertid inte i sig anses utgöra ett kontrollförhållande: (a) Samma offentliga investeringsföretag, institutionella investerare eller riskkapitalbolag innehar direkt eller indirekt mer än 50 % av det nominella värdet av aktiekapitalet eller av majoriteten av aktieägarnas eller delägarnas rösträtt. (b) De berörda rättsliga enheterna ägs eller kontrolleras av samma offentliga organ. Kapitel II BIDRAG AVSNITT I FÖRFARANDE FÖR BEVILJANDE Artikel 8 Villkor för deltagande 1. Följande minimikrav ska gälla: (a) Minst tre rättsliga enheter ska delta i en åtgärd. (b) Alla tre ska vara etablerade i en medlemsstat eller ett associerat land. (c) Ingen av de tre får vara etablerad i samma medlemsstat eller associerade land som någon av de andra. (d) De tre rättsliga enheterna ska vara oberoende av varandra i den mening som avses i artikel 7. 2. Om en av deltagarna är JRC, en internationell europeisk intresseorganisation eller en enhet som upprättats i enlighet med unionslagstiftningen, ska denna, vid tillämpningen av punkt 1, anses vara etablerad i en annan medlemsstat eller ett annat associerat land än övriga deltagare i samma åtgärd. 3. Genom undantag från punkt 1 ska minimivillkoret, när det gäller Europeiska forskningsrådets (EFR) åtgärder för spetsforskning, instrumentet för små och medelstora företag, medfinansieringsåtgärder för program och i motiverade fall som föreskrivs i arbetsprogrammet eller arbetsplanen, vara att en rättslig enhet etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land deltar. 4. Genom undantag från punkt 1 ska minimikravet för samordnings- och stödåtgärder samt åtgärder för utbildning och rörlighet vara att minst en rättslig enhet deltar. 5. Arbetsprogram eller arbetsplaner får föreskriva ytterligare villkor i enlighet med bestämda politiska krav eller åtgärdens typ och mål, bland annat villkor om antalet deltagare och typen av deltagare och etableringsort. Artikel 9 Stödberättigande 1. Följande deltagare är berättigade till stöd från unionen: (a) En rättslig enhet som är etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land, eller som har upprättats i enlighet med unionslagstiftningen. (b) En internationell europeisk intresseorganisation. (c) En rättslig enhet etablerad i ett tredjeland och identifierad i arbetsprogrammet. 2. För en deltagande internationell organisation eller en deltagande rättslig enhet etablerad i ett tredjeland, som inte är berättigade till stöd enligt punkt 1, får stöd från unionen beviljas, under förutsättning att minst ett av följande villkor är uppfyllt: (a) Deltagandet anses av kommissionen eller det berörda finansieringsorganet vara väsentligt för genomförandet av åtgärden. (b) Stödet ges enligt ett bilateralt vetenskapligt och tekniskt avtal eller annan överenskommelse mellan unionen och den internationella organisationen eller, för enheter som är etablerade i tredjeland, det land där den rättsliga enheten är etablerad. Artikel 10 Ansökningsomgångar Utan att det påverkar övriga fall som anges i förordning (EU) nr XX/2012 (budgetförordningen) och i förordning (EU) nr XX/2012 (den delegerade förordningen), ska ansökningsomgångar inte anordnas för samordnings- och stödåtgärder och medfinansieringsåtgärder för program som genomförs av rättsliga enheter som anges i arbetsprogrammen, under förutsättning att åtgärden i fråga inte faller inom ramen för en befintlig ansökningsomgång. Artikel 11 Gemensamma ansökningsomgångar med tredjeländer eller internationella organisationer 1. Gemensamma ansökningsomgångar med tredjeländer eller deras vetenskapliga och tekniska organisationer och organ eller med internationella organisationer får inledas för att gemensamt finansiera åtgärder. Förslag ska utvärderas och väljas ut genom de gemensamma utvärderings- och urvalsförfaranden som ska överenskommas. Sådana utvärderings- och urvalsförfaranden ska säkerställa överensstämmelse med principerna i avdelning VI i förordning (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen] och ska inbegripa en balanserad grupp av oberoende experter som utses av varje part. 2. Rättsliga enheter som tar emot finansiering från unionen ska sluta en bidragsavtal med unionen eller det berörda finansieringsorganet. Bidragsavtalet ska omfatta en beskrivning av det arbete som ska utföras av dessa deltagare och av de deltagande rättsliga enheterna från tredjeländer som berörs. 3. Rättsliga enheter som får finansiering från unionen ska ingå ett samordningsavtal med de deltagande rättsliga enheter som får finansiering från berörda tredjeländer eller internationella organisationer. Artikel 12 Förslag 1. Om så är lämpligt ska förslag innehålla ett utkast till plan för utnyttjande och spridning av resultat. 2. Förslag om forskning på mänskliga embryonala stamceller ska, i förekommande fall, innehålla detaljerade uppgifter om de åtgärder för tillståndsgivning och kontroll som ska vidtas av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och om de etiska godkännanden som ska ges. För utvinning av mänskliga embryonala stamceller ska strikt tillståndsgivning och kontroll, i enlighet med regelverket i de berörda medlemsstaterna, tillämpas för institutioner, organisationer och forskare. 3. Ett förslag som strider mot etiska principer eller tillämplig lagstiftning, eller som inte uppfyller de krav som fastställs i beslut nr XX/XX/EU [särskilda programmet], arbetsprogrammet eller arbetsplanen eller i inbjudan att lämna förslag får när som helst uteslutas ur förfarandena för bedömning, urval och beviljande. Artikel 13 Etisk granskning Kommissionen ska systematiskt göra etiska granskningar av förslag som väcker etiska frågor. Granskningen ska kontrollera att etiska principer och lagstiftning följs och för forskning som bedrivs utanför unionen att samma forskning skulle ha varit tillåten i en medlemsstat. Artikel 14 Urvals- och beviljandekriterier 1. De inlämnade förslagen ska bedömas på grundval av följande kriterier: (a) Spetskompetens. (b) Effekter. (c) Kvalitet och effektivitet i genomförandet. 2. Spetskompetens ska användas som enda kriterium för förslag avseende EFR:s åtgärder för spetsforskning. 3. Arbetsprogrammet eller arbetsplanen ska innehålla närmare uppgifter om tillämpningen av de kriterier som anges i punkt 1 samt uppgifter om viktning och trösklar. 4. Förslag ska rangordnas enligt bedömningsresultaten. Urvalet ska göras på grundval av denna rangordning. 5. Kommissionen eller det berörda finansieringsorganet ska förhandsgranska den finansiella kapaciteten hos samordnare endast när den begärda finansieringen från unionen för åtgärden är minst 500 000 euro, såvida det inte, på grundval av tillgänglig information, finns skäl att ifrågasätta samordnarens eller övriga deltagares finansiella kapacitet. 6. Ingen granskning ska göras av den finansiella kapaciteten hos rättsliga enheter vars livskraft garanteras av en medlemsstat eller ett associerat land samt hos inrättningar för högskole- och sekundärutbildning. Artikel 15 Förfarande för omprövning av bedömning 1. Kommissionen eller det berörda finansieringsorganet ska ange ett förfarande för omprövning av bedömningen för sökande som anser att bedömningen av deras förslag inte har gjorts i enlighet med de förfaranden som anges i dessa regler, tillhörande arbetsprogram eller arbetsplan och inbjudan att lämna förslag. 2. En begäran om omprövning ska avse ett särskilt förslag och ska lämnas in av förslagets samordnare inom 30 dagar från den dag då kommissionen eller det berörda finansieringsorganet underrättar samordnaren om resultatet av bedömningen. 3. Kommissionen eller det berörda finansieringsorganet ska ansvara för granskningen av denna begäran. Granskningen ska endast omfatta de formella aspekterna av bedömningen, och inte förslagets värde. 4. En kommitté för omprövning av bedömningen bestående av anställda vid kommissionen eller det berörda finansieringsorganet ska avge ett yttrande om de formella aspekterna av bedömningsförfarandet. Kommittén ska ledas av en tjänsteman vid kommissionen eller det berörda finansieringsorganet, från en annan avdelning än den som är ansvarig för ansökningsomgången. Kommittén får rekommendera något av följande: (a) Ny bedömning av förslaget. (b) Bekräftelse av det ursprungliga yttrandet. 5. På grundval av den rekommendationen ska kommissionen eller det berörda finansieringsorganet fatta ett beslut som ska meddelas till förslagets samordnare. 6. Omprövningsförfarandet får inte försena urvalet av förslag som inte är föremål för begäran om omprövning. 7. Omprövningsförfarandet ska inte hindra andra åtgärder som en deltagare kan vidta i enlighet med unionslagstiftningen. Artikel 16 Bidragsavtal 1. Kommissionen eller det berörda finansieringsorganet ska ingå ett bidragsavtal med deltagarna. 2. Bidragsavtalet ska fastställa deltagarnas, kommissionens eller de berörda finansieringsorganens rättigheter och skyldigheter. Det ska också fastställa rättigheterna och skyldigheterna för rättsliga enheter som blir deltagare under åtgärdens genomförande. 3. Bidragsavtalet får fastställa deltagarnas rättigheter och skyldigheter i fråga om nyttjanderätt, utnyttjande och spridning, utöver dem som anges i denna förordning. 4. Bidragsavtalet ska, när så är lämpligt, beakta de allmänna principer som anges i kommissionens rekommendation om den europeiska stadgan för forskare och riktlinjer för rekrytering av forskare[18]. 5. Bidragsavtalet ska, när så är lämpligt, innehålla bestämmelser som säkerställer respekten för etiska principer, inbegripet inrättandet av en oberoende etisk nämnd och kommissionens rätt att genomföra en etisk revision. 6. Särskilda bidrag för åtgärder kan omfattas av ett rampartnerskap enligt bestämmelserna i förordning (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen] och förordning (EU) nr [den delegerade förordningen]. Artikel 17 Bidragsbeslut Om så är lämpligt får kommissionen, i enlighet med artikel X i förordning (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen], eller det berörda finansieringsorganet anta bidragsbeslut i stället för att ingå bidragsavtal. Bestämmelserna i den här förordning avseende bidragsavtal ska gälla i tillämpliga delar. Artikel 18 Säkert elektroniskt system Kommissionen eller det berörda finansieringsorganet får upprätta ett säkert elektroniskt system för utbyte med deltagarna. Ett dokument som lämnats in via detta system, inbegripet bidragsavtal, ska anses utgöra originalet av dokumentet om användaridentitet och lösenord för deltagarens företrädare har använts. Denna identifikation ska utgöra undertecknande av dokumentet i fråga. AVSNITT II GENOMFÖRANDE Artikel 19 Genomförande av åtgärden 1. Deltagarna ska genomföra åtgärden i enlighet med alla villkor och skyldigheter som anges i denna förordning, förordning (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen] och förordning (EU) nr [den delegerade förordningen], beslut (EU) nr XX/XX [särskilda programmet], arbetsprogrammet eller arbetsplanen, inbjudan att lämna förslag och bidragsavtalet. 2. Deltagarna ska inte göra några åtaganden som är oförenliga med bidragsavtalet. Om en deltagare underlåter att uppfylla sina skyldigheter i fråga om det tekniska genomförandet av åtgärden, ska övriga deltagare uppfylla skyldigheterna utan ytterligare unionsfinansiering, såvida inte kommissionen eller finansieringsorganet uttryckligen befriar dem från skyldigheten. Varje deltagares finansiella ansvar ska vara begränsat till dess egna skulder, om inte annat följer av de bestämmelser som rör fonden. Deltagarna ska se till att kommissionen eller finansieringsorganet informeras om alla händelser som kan påverka åtgärdens genomförande eller unionens intresse. 3. Deltagarna ska genomföra den åtgärden och vidta alla nödvändiga och rimliga åtgärder i detta syfte. De ska ha de lämpliga resurser som behövs och vid de tidpunkter som krävs för att genomföra åtgärden. Om det är nödvändigt för genomförandet av åtgärden, får de anlita tredje parter, inklusive underleverantörer, för att utföra vissa delar av åtgärden, eller utnyttja resurser som ställs till förfogande av tredje parter genom naturabidrag enligt villkoren i bidragsavtalet. Deltagaren ska ensam ansvara inför kommissionen eller det berörda finansieringsorganet och inför de övriga deltagarna för det arbete som utförs. 4. Tilldelning av underleverantörsavtal för genomförandet av vissa delar av åtgärden ska begränsas till de fall som anges i bidragsavtalet. 5. Tredje parter som inte är underleverantörer får utföra delar av en deltagares arbete inom åtgärden, förutsatt att den tredje parten och det arbete den ska utföra anges i bidragsavtalet. Dessa tredje parters kostnader får anses vara stödberättigande om den tredje parten uppfyller samtliga följande villkor: (a) Den är berättigad till finansiering om den vore en deltagare. (b) Den är en anknuten enhet eller har en koppling till en deltagare inom ramen för en rättslig struktur som omfattar ett samarbete som inte begränsat till projektet. (c) Den anges i bidragsavtalet. (d) Den uppfyller de regler som gäller för deltagaren enligt bidragsavtalet med avseende på stödberättigande kostnader och kontroll av utgifter. 6. Tredje parter får också tillhandahålla resurser till deltagare med hjälp av naturabidrag till åtgärden. Tredje parters kostnader i samband med naturabidrag som de tillhandahåller gratis är stödberättigande förutsatt att de uppfyller villkoren i bidragsavtalet. 7. Åtgärden får omfatta finansiellt stöd till tredje parter på de villkor som anges i förordning (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen] och förordning (EU) nr XX/2012 [den delegerade förordningen]. De belopp som avses i artikel 127.2 c i förordning (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen] får överskridas om det är nödvändigt för att uppnå målen för en åtgärd. 8. Den åtgärd som genomförs av deltagare som är upphandlande myndigheter i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG[19], 2004/18/EG[20] och 2009/81/EG[21] får inbegripa, eller ha som primärt syfte, förkommersiell upphandling och upphandling av innovativa lösningar, om detta anges i ett arbetsprogram eller en arbetsplan och är nödvändigt för dess genomförande. I sådana fall ska reglerna i artiklarna 35.2, 49.2 och 49.3 gälla för de upphandlingsförfaranden som deltagaren genomför. 9. Deltagare ska följa nationella lagar, bestämmelser och etiska regler i de länder där åtgärden kommer att genomföras. Vid behov ska deltagarna begära godkännande från berörda nationella eller lokala etikkommittéer innan åtgärden inleds. 10. Arbete som inkluderar användning av djur ska utföras i enlighet med artikel 13 i EUF-fördraget och ska uppfylla kravet att ersätta, begränsa och förfina användningen av djur för vetenskapliga ändamål i enlighet med unionslagstiftningen och särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU[22]. Artikel 20 Konsortium 1. De medlemmar av ett konsortium som vill delta i en åtgärd ska utse en av medlemmarna till samordnare vilken ska anges i bidragsavtalet. 2. De medlemmar av ett konsortium som deltar i en åtgärd ska ingå ett internt avtal (konsortieavtalet), utom i väl motiverade fall som anges i arbetsprogrammet, arbetsplanen eller i inbjudan att lämna förslag. 3. Konsortiet får föreslå att en deltagare läggs till eller tas bort i enlighet med bestämmelserna i bidragsavtalet, under förutsättning att detta är i överensstämmelse med villkoren för deltagande, inte negativt påverkar åtgärdens genomförande och inte strider mot principen om likabehandling. AVSNITT III BIDRAGSFORMER OCH FINANSIERINGSREGLER Artikel 21 Bidragsformer Bidrag får vara utformade på något av de sätt som anges i artikel [116] i förordning (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen]. Artikel 22 Finansiering av åtgärden 1. Finansieringen för en åtgärd får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna minus intäkterna från åtgärden. 2. Följande ska betraktas som intäkter från åtgärden: (a) Resurser som görs tillgängliga av tredje parter till deltagarna genom finansiella överföringar eller kostnadsfria naturabidrag, förutsatt att de tillhandahållits av den tredje parten specifikt för användning i åtgärden. (b) Intäkter från åtgärden, utom intäkter som genereras genom utnyttjande av åtgärdens resultat. (c) Intäkter från försäljning av tillgångar som förvärvats i enlighet med bidragsavtalet upp till värdet av den kostnad som ursprungligen belastats åtgärden av deltagaren. 3. En enda ersättningsnivå för stödberättigande kostnader ska tillämpas per åtgärd för all verksamhet som finansieras inom den. Den högsta stödnivån ska fastställas i arbetsprogrammet eller arbetsplanen. 4. Horisont 2020-bidraget får högst uppgå till 100 % av de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden, utan att det påverkar tillämpningen av medfinansieringsprincipen. 5. Horisont 2020-bidraget ska vara begränsat till högst 50 % av de totala stödberättigande kostnaderna för följande åtgärder: (a) Åtgärder som huvudsakligen består av verksamhet som prototyputveckling, testning, demonstration, experimentell utveckling, pilotarbete, marknadsintroduktion. (b) Medfinansieringsåtgärder för program. 6. De stödnivåer som fastställs i denna artikel ska gälla även för åtgärder där schablonbelopp, kostnad per enhet, eller klumpsummor fastställts för hela eller delar av åtgärden. Artikel 23 Stödberättigande kostnader 1. Villkor för stödberättigande kostnader definieras i artikel X i förordning (EU) nr XX [budgetförordningen/den delegerade förordningen]. Tredje parters kostnader inom åtgärden kan vara stödberättigande i enlighet med bestämmelserna i denna förordning och i bidragsavtalet. 2. Icke stödberättigande kostnader är sådana som inte uppfyller ovanstående villkor, särskilt reserver för eventuella framtida förluster eller krav, valutakursförluster, kostnader förknippade med kapitalavkastning, kostnader som ersatts i samband med andra unionsåtgärder eller ‑program, skulder och avgifter för skulder samt utgifter som är orimliga eller som uppkommit genom vårdslöshet. Artikel 24 Indirekta kostnader 1. Indirekta stödberättigande kostnader ska fastställas genom tillämpning av en schablonnivå på 75 % av de totala direkta stödberättigande kostnaderna, med undantag för direkta stödberättigande kostnader för underleverantörer och kostnader för resurser som tredje parter ställer till förfogande och som inte används i stödmottagarens lokaler samt ekonomiskt stöd till tredje parter. 2. Genom undantag från punkterna 1 och 2 får indirekta kostnader redovisas i form av en klumpsumma eller enhetskostnader om detta anges i arbetsprogrammet eller arbetsplanen. Artikel 25 Årliga produktiva timmar 1. Stödberättigande personalkostnader får endast omfatta de faktiska arbetstimmarna för de personer som direkt arbetar med åtgärden. Dokumentation om de faktiska arbetstimmarna ska tillhandahållas av deltagaren, normalt genom ett tidregistreringssystem. 2. För personer som arbetar endast för åtgärden krävs ingen tidregistrering. I sådana fall ska deltagaren underteckna en försäkran om att personen i fråga har arbetat endast för åtgärden 3. Bidragsavtalet ska innehålla minimikrav för tidregistreringssystemet samt det årliga antalet produktiva timmar som ska användas för beräkningen av timkostnaden för personal. Artikel 26 Personalkostnader för ägarna av små och medelstora företag och fysiska personer utan lön Ägarna till små och medelstora företag som inte erhåller lön och andra fysiska personer som inte erhåller lön får debitera personalkostnader på grundval av enhetskostnader. Artikel 27 Enhetskostnader 1. I enlighet med artikel X i förordning (EU) nr XX (budgetförordningen) får kommissionen fastställa metoder för att bestämma enhetskostnader på grundval av (a) statistiska data eller liknande objektiva medel, (b) historiska data om deltagaren. 2. Direkta stödberättigande personalkostnader kan finansieras på grundval av enhetskostnader som fastställts i enlighet med deltagarens vanliga praxis för kostnadsredovisning, under förutsättning att de uppfyller följande kumulativa kriterier: (a) De är beräknade på grundval av de totala faktiska personalkostnader som noterats i deltagarens allmänna räkenskaper vilka kan justeras på grundval av budgeterade eller uppskattade delar enligt de villkor som fastställs av kommissionen. (b) De uppfyller bestämmelserna i artikel 23. (c) De uppfyller kravet avseende icke-vinstdrivande och undvikande av dubbelfinansiering av kostnader. (d) De är beräknade med beaktande av bestämmelserna om produktiva timmar i artikel 25. Artikel 28 Intyg om redovisningen Intyget om redovisningen ska omfatta det totala bidragsbelopp som en deltagare begär i form av ersättning för faktiska kostnader och på grundval av enhetskostnader enligt artikel 27.2. Intyget ska lämnas in endast om beloppet är lika med eller större än EUR 325 000 vid tiden för begäran om slutbetalning av bidraget. Artikel 29 Intyg om metoden 1. Deltagare som beräknar och debiterar direkta personalkostnader på grundval av enhetskostnader kan lämna ett intyg om metoden till kommissionen. Metoden ska uppfylla villkoren i artikel 27.2 och uppfylla kraven i bidragsavtalet. 2. Om kommissionen godkänner ett intyg om metoden, ska detta vara giltigt för alla åtgärder som finansieras enligt förordning (EU) nr [Horisont 2020] och deltagaren ska beräkna och debitera kostnader på denna grundval. Artikel 30 Revisorer som utfärdar intyg 1. Intygen om redovisningen och metoden som avses i artiklarna 28 och 29 ska upprättas av en oberoende revisor som är behörig att utföra lagstadgad revision av räkenskaper i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG[23] eller motsvarande nationella lagbestämmelser, eller av en kompetent och oberoende offentlig tjänsteman som enligt beslut av berörda nationella myndigheter har lagstadgad rätt att genomföra revision hos deltagaren och som inte har deltagit i redovisningsarbetet. 2. På begäran av kommissionen, revisionsrätten eller Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), ska den revisor som levererar intyget om redovisningen och om metoden ge tillgång till handlingar och revisionshandlingar på grundval av vilka ett intyg om redovisningarna har utfärdats. Artikel 31 Kumulativ finansiering En åtgärd som fått bidrag från unionens budget kan också beviljas ett bidrag på grundval av förordning (EU) nr XX/XX (Horisont 2020), under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnadsposter. AVSNITT IV GARANTIER Artikel 32 Garantifond för deltagare 1. Härmed inrättas en garantifond för deltagarna (nedan kallad fonden) som ska täcka risken i samband med förfallna skulder som inte betalas in till unionen inom åtgärder som finansieras genom bidrag från kommissionen enligt beslut nr 1986/2006/EG och av kommissionen eller unionsorgan enligt Horisont 2020 i enlighet med reglerna i denna förordning. Fonden ska ersätta och efterträda den garantifond för deltagarna som inrättats enligt förordning (EG) nr 1906/2006. 2. Fondens verksamhet ska bedrivas i enlighet med artikel 33. Fondens avkastning ska läggas till fonden och ska uteslutande tjäna de ändamål som anges i artikel 33.3. 3. Om avkastningen inte räcker för att täcka den verksamhet som beskrivs i artikel 33.3, ska fonden inte ingripa, och kommissionen eller unionens berörda finansieringsorgan ska återkräva förfallna belopp direkt från stödmottagarna. 4. Fonden ska anses som en tillräcklig garanti enligt förordning (EU) nr XX/XX [budgetförordningen]. Ingen ytterligare garanti eller säkerhet får godtas av deltagarna eller åläggas dem utom i det fall som beskrivs i punkt 3. 5. Deltagarna i insatser inom Horisont 2020 vars risk täcks av fonden ska bidra med 5 % av unionsfinansieringen för åtgärden. När åtgärden avslutas ska det belopp som betalats till fonden återbetalas till deltagarna via samordnaren. Artikel 33 Drift av fonden 1. Fonden ska förvaltas av unionen, företrädd av kommissionen som verkställande organ på deltagarnas vägnar, på de villkor som fastställs i bidragsavtalet. Kommissionen får förvalta fonden direkt eller överlåta fondens finansiella förvaltning antingen till Europeiska investeringsbanken eller till ett lämpligt finansinstitut (nedan kallat depositariebank). Depositariebanken ska förvalta fonden enligt kommissionens instruktioner. 2. Deltagarnas bidrag till fonden får avräknas från den inledande förfinansieringen och betalas till fonden på deltagarnas vägnar. 3. Om en deltagare har en skuld till unionen får kommissionen, utan att det påverkar sanktioner som den försumliga deltagaren kan bli föremål för, vidta någon av följande åtgärder: (a) Överföra eller uppdra åt depositariebanken att överföra det utestående beloppet direkt från fonden till åtgärdens samordnare. Överföringen ska göras efter det att den försumliga deltagaren har avslutat eller dragit tillbaka sitt deltagande om åtgärden är pågående och om de kvarvarande deltagarna att genomföra den enligt samma mål. Belopp som överförs från fonden ska betraktas som unionsfinansiering. (b) Effektivt återkräva beloppet från fonden. Kommissionen ska utfärda ett betalningskrav till den deltagaren till förmån för fonden. I detta syfte får kommissionen fatta ett beslut om återkrav i enlighet med förordning (EU) nr XX/XX [budgetförordningen]. 4. De återkrävda beloppen ska utgöra intäkter som anvisas till fonden i den mening som avses i artikel [X] i förordning (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen]. När alla bidrag vars risk täcks genom fonden har genomförts, ska eventuella utestående belopp återkrävas av kommissionen och tas upp i unionens budget, under förutsättning att beslut fattas av den lagstiftande myndigheten. Kapitel IV PRISER, UPPHANDLING ELLER FINANSIERINGSINSTRUMENT Artikel 34 Priser Unionsfinansiering kan utformas som priser enligt definitionen i avdelning VII i förordning (EU) nr XX/XX [budgetförordningen]. Artikel 35 Upphandling, förkommersiell upphandling och offentlig upphandling av innovativa lösningar 1. Varje upphandling som utförs av kommissionen för egen räkning eller tillsammans med medlemsstater ska omfattas av reglerna för offentlig upphandling som fastställs i förordning (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen] och förordning (EU) nr XX/XX [den delegerade förordningen]. 2. Unionsfinansiering kan utformas som förkommersiell upphandling eller upphandling av innovativa lösningar som utförs av kommissionen eller det berörda finansieringsorganet för egen räkning eller tillsammans med upphandlande myndigheter från medlemsstaterna och associerade länder. Upphandlingsförfarandena (a) ska följa principerna om öppenhet, icke-diskriminering, likabehandling, sund ekonomisk förvaltning, proportionalitet och konkurrensregler, och i tillämpliga fall med direktiv 2004/17/EG, 2004/18/EG och 2009/81/EG eller, om kommissionen agerar för egen räkning, med förordning (EU) nr XX/2012 [budgetförordningen], (b) får föreskriva särskilda villkor, exempelvis att den upphandlade verksamheten för förkommersiell upphandling endast får utföras inom medlemsstaternas territorium eller i länder som är associerade till Horisont 2020, om detta är motiverat av målen för åtgärden, (c) får tillåta att flera kontrakt beviljas genom samma förfarande (flera leverantörer), (d) ska föreskriva tilldelning av kontrakt till den eller de anbudsgivare som har det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. Artikel 36 Finansieringsinstrument 1. Finansieringsinstrument kan ta någon av de former som avses i och ska genomföras i enlighet med [avdelning VIII] i förordning (EU) nr XX/XX [budgetförordningen] och får kombineras med bidrag som finansieras genom unionens budget, inklusive genom Horisont 2020. 2. I enlighet med artikel [18.2] i förordning (EU) nr XX/XX [budgetförordningen] ska intäkter och återbetalningar som genereras av ett finansieringsinstrument inrättat enligt förordning (EU) nr XX/XX [Horisont 2020] anvisas till det finansieringsinstrumentet. 3. Intäkter och återbetalningar som genereras av den finansieringsfacilitet med riskdelning som inrättats enligt beslut nr 1982/2006/EG och den första delen av det instrument för innovativa små och medelstora företag med hög tillväxt (GIF1) som inrättats enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1639/2006/EG[24] ska anvisas till det efterföljande finansieringsinstrumenten enligt förordning (EU) nr XX/XX [Horisont 2020]. Kapitel VII EXPERTER Artikel 37 Utnämning av oberoende experter 1. Kommissionen och när så är lämpligt finansieringsorganen får utse oberoende experter som ska bedöma förslag eller ge råd om eller bistå med (a) bedömningen av förslag, (b) övervakningen av genomförandet av åtgärder som genomförs enligt förordning (EU) nr XX/XX [Horisont 2020] samt av tidigare program för forskning och/eller innovation, (c) genomförandet av unionens politik och program för forskning och innovation inklusive Horisont 2020 samt uppbyggnaden av ett väl fungerande europeiskt forskningsområde, (d) utvärderingen av program för forskning och innovation, (e) utformningen av unionens forsknings- och innovationspolitik inbegripet förberedelser för framtida program. 2. Oberoende experter ska väljas ut på grundval av kompetens, erfarenhet och kunskaper som är relevanta för utförandet av de uppgifter som anförtros dem. Om oberoende experter måste hantera konfidentiell information ska en lämplig säkerhetsprövning krävas innan de utses. Oberoende experter ska väljas ut på grundval av ansökningsomgångar från enskilda och omgångar som riktar sig till berörda organisationer, till exempel nationella forskningsorgan, forskningsinstitutioner, standardiseringsorganisationer eller företag, för att upprätta en databas över kandidater. Kommissionen eller det berörda finansieringsorganet får, om så anses lämpligt och i väl motiverade fall, välja en person med erforderlig kompetens som inte finns med i databasen. Lämpliga åtgärder ska vidtas för att eftersträva en jämn könsfördelning och geografisk mångfald vid utnämning av oberoende experter. Kommissionen eller det berörda finansieringsorganet får inhämta råd från rådgivande organ för utnämningen av oberoende experter. När det gäller EFR:s åtgärder för spetsforskning ska kommissionen utse experter på grundval av ett förslag från Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd. 3. Kommissionen eller det berörda finansieringsorganet ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att ingen intressekonflikt föreligger avseende den fråga som experten ska uttala sig om. 4. Utnämningen av experter kan ske genom ett ramavtal om utnämning giltigt för hela löptiden för Horisont 2020 med särskilt anvisade arbetsuppgifter. 5. Namnen på experter som utsetts på personliga mandat, vilka har bistått kommissionen eller finansieringsorganen i genomförandet i förordning (EU) nr XX/XX Horisont 2020 och beslut nr XX/XX/EU [särskilda programmet], ska offentliggöras minst en gång om året på kommissionens eller det berörda finansieringsorganets webbplats. Experternas namn ska samlas in, behandlas och offentliggöras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001. Avdelning III REGLER FÖR SPRIDNING AV RESULTAT Kapitel I BIDRAG AVSNITT I RESULTAT Artikel 38 Äganderätt till resultat 1. Resultat ska ägas av den deltagare som tar fram resultaten. 2. Om deltagare i en åtgärd gemensamt har tagit fram resultat och om deras respektive del av arbetet inte kan fastställas ska de ha samäganderätt till resultaten. Samägarna ska upprätta ett avtal om fördelningen och villkoren för utövande av samäganderätten i enlighet med deras skyldigheter enligt bidragsavtalet. Om inte annat överenskommits i samägandeavtalet, ska var och en av samägarna ha rätt att bevilja icke-exklusiva licenser till tredje parter för att utnyttja samägda resultat, utan någon rätt att bevilja underlicenser, på följande villkor: (a) Övriga samägare ska underrättas i förväg. (b) Övriga samägare ska kompenseras på ett rättvist och rimligt sätt. 3. Om anställda eller en part som arbetar för en deltagare har rätt att hävda rättigheter till de framtagna resultaten ska deltagaren se till att dessa rättigheter kan utövas på ett sätt som är förenligt med de skyldigheter som deltagaren har enligt bidragsavtalet. Artikel 39 Skydd av resultat 1. Där resultaten kan ha kommersiell eller industriell tillämpning, ska den deltagare som äger dessa resultat undersöka möjligheten för skydd och, om det är möjligt och motiverat med tanke på omständigheterna, på lämpligt sätt skydda dem under en tillräcklig tidsperiod och med en lämplig geografisk täckning, med vederbörlig hänsyn till sina berättigade intressen och de berättigade intressena, framför allt kommersiella intressen, hos övriga deltagare i åtgärden. 2. Om en deltagare som har fått unionsfinansiering inte har för avsikt att skydda de resultat som den tagit fram, av andra skäl än omöjlighet enligt unionens eller nationell lagstiftning eller brist på potential för kommersiellt utnyttjande, och såvida inte deltagaren har för avsikt att överföra dem till en annan rättslig enhet som är etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land i syfte att skydda dem, ska den informera kommissionen eller det berörda finansieringsorganet innan någon spridning avseende dessa resultat äger rum. Kommissionen på unionens vägnar, eller finansieringsorganet, får överta äganderätten till dessa resultat och vidta de åtgärder som krävs för att de ska få ett adekvat skydd. Deltagaren får vägra att ge tillstånd endast om den kan visa att dess berättigade intressen skulle åsamkas betydande skada. Ingen spridning avseende dessa resultat får ske förrän kommissionen eller finansieringsorganet har fattat ett beslut eller har beslutat sig för att överta äganderätten och har vidtagit de åtgärder som krävs för att säkerställa skydd. Bidragsavtalet ska fastställa tidsfrister för detta. 3. Om en deltagare som har fått unionsfinansiering har för avsikt att avstå från skydd av resultat, eller att inte söka förlängning av sådant skydd av andra skäl än brist på potential för kommersiellt utnyttjande, ska den underrätta kommissionen eller finansieringsorganet som får upprätthålla eller förlänga skyddet genom att överta äganderätten. Deltagaren får vägra att ge tillstånd endast om den kan visa att dess berättigade intressen skulle åsamkas betydande skada. Bidragsavtalet ska fastställa tidsfrister för detta. Artikel 40 Utnyttjande och spridning av resultat 1. Varje deltagare som har fått unionsfinansiering ska göra sitt bästa för att utnyttja de resultat som den äger i fortsatt forskning eller i kommersiellt syfte, eller låta dem utnyttjas av en annan rättslig enhet för dessa ändamål, särskilt genom överlåtelse och licensiering av resultaten i enlighet med artikel 41. Ytterligare skyldigheter avseende utnyttjande får fastställas i bidragsavtalet. Sådana ytterligare skyldigheter ska anges i arbetsprogrammet eller arbetsplanen. 2. Med förbehåll för restriktioner på grund av skyddet av immateriella rättigheter, säkerhetsbestämmelser eller legitima kommersiella intressen, ska varje part genom lämpligt sätt sprida de resultat den äger så snart som möjligt. Bidragsavtalet får fastställa tidsfrister för detta. Ytterligare skyldigheter avseende spridning får fastställas i bidragsavtalet. Med beaktande av spridning genom forskningspublikationer ska fri tillgång gälla på de villkor som anges i bidragsavtalet. Med beaktande av spridning av övriga resultat, inklusive forskningsdata, får bidragsavtalet fastställa villkor för hur fri tillgång till sådana resultat ska lämnas, särskilt inom EFR:s åtgärder för spetsforskning eller andra lämpliga områden. Övriga deltagare ska underrättas i förväg om spridning. Efter en sådan underrättelse får en deltagare göra invändningar om den kan visa att dess berättigade intressen med avseende på resultaten eller bakgrundsinformationen skulle lida betydande skada genom den avsedda spridningen. I sådana fall får ingen spridning ske utan att lämpliga åtgärder vidtas för att skydda dessa berättigade intressen. Bidragsavtalet får fastställa tidsfrister för detta. 3. Varje deltagare ska rapportera till kommissionen eller finansieringsorganet om sina aktiviteter för utnyttjande och spridning. För den övervakning och spridning som utförs av kommissionen eller finansieringsorganet ska deltagarna lämna alla användbara uppgifter och handlingar i enlighet med de villkor som fastställs i bidragsavtalet. 4. Alla patentansökningar, standarder, publikationer eller annan spridning, även i elektronisk form, som rör resultaten ska innehålla en förklaring, som får omfatta visuella medel, om att åtgärden har fått ekonomiskt stöd från unionen. Villkoren för förklaringen ska fastställas i bidragsavtalet. Artikel 41 Överlåtelse och licensiering av resultat 1. En deltagare som överlåter äganderätten till resultat ska överföra sina skyldigheter enligt bidragsavtalet vad gäller dessa resultat till den övertagande parten, inklusive skyldigheten att överföra dem vid en eventuell senare överlåtelse. Utan att det påverkar skyldigheter avseende konfidentialitet enligt lagar och andra författningar i samband med fusioner och förvärv, där andra deltagare fortfarande har nyttjanderätt till de resultat som överförs, ska den deltagare som har för avsikt att överlåta resultaten i förväg meddela dessa andra deltagare och ge dem tillräcklig information om den avsedda nya ägaren av resultaten för att de andra deltagarna ska kunna analysera den planerade överlåtelsens effekter på ett eventuellt utövande av deras nyttjanderätt. Efter meddelandet får en deltagare motsätta sig överlåtelsen av äganderätt om den kan visa att den planerade överlåtelsen skulle påverka utövandet av dess nyttjanderätt. I sådana fall får överlåtelsen inte ske innan en överkommelse har nåtts mellan de berörda deltagarna. Bidragsavtalet får fastställa tidsfrister för detta. Övriga deltagare kan genom skriftlig överenskommelse i förväg avstå från rätten att få förhandsmeddelande och att göra invändningar vid överlåtelser av äganderätt från en deltagare till en särskilt identifierad tredje part. 2. Förutsatt att alla nyttjanderätter till resultaten kan utövas och att ytterligare skyldigheter avseende utnyttjande fullgörs, får den part som äger resultat bevilja licenser eller på annat sätt ge rätt att utnyttja dem till varje rättslig enhet, även med exklusiv rätt. 3. När det gäller resultat som tas fram av deltagare som har fått unionsfinansiering, får kommissionen eller finansieringsorganet motsätta sig överlåtelse av äganderätt eller beviljande av exklusiv licens till tredje parter etablerade i ett tredjeland som inte är anslutet till Horisont 2020, om beviljandet eller överlåtelsen anses strida mot intresset att utveckla konkurrenskraften i unionens ekonomi eller mot etiska principer eller säkerhetshänsyn. I sådana fall ska överlåtelsen av äganderätt eller beviljandet av exklusiv licens inte ske, såvida inte kommissionen eller finansieringsorganet övertygas om att lämpliga skyddsåtgärder kommer att vidtas. När så är lämpligt ska det i bidragsavtalet anges att kommissionen eller finansieringsorganet ska informeras i förväg om alla sådana överlåtelser av äganderätt eller beviljanden av exklusiv licens. Bidragsavtalet ska fastställa tidsfrister för detta. AVSNITT 2 NYTTJANDERÄTT TILL BAKGRUNDSINFORMATION OCH RESULTAT Artikel 42 Bakgrund Deltagarna ska på något sätt identifiera bakgrundsinformationen för sina åtgärder i en skriftlig överenskommelse. Artikel 43 Principer för nyttjanderätt 1. Begäran om att utöva nyttjanderätt eller avstå från nyttjanderätt ska göras skriftligen. 2. Nyttjanderätt ska inte innefatta rätten att utfärda underlicenser, såvida inte ägaren av resultaten eller bakgrundsinformationen samtycker till detta. 3. Deltagare i samma åtgärd ska innan de ansluter sig till bidragsavtalet underrätta varandra om eventuella rättsliga restriktioner eller begränsningar för att bevilja tillgång till sin bakgrundsinformation. I senare avtal om bakgrundsinformation som ingås med en deltagare ska det säkerställas att nyttjanderätterna kan utövas. 4. När det gäller nyttjanderätt kan rättvisa och rimliga villkor vara avgiftsfrihet. 5. Avslutande av deltagandet i en åtgärd ska inte påverka skyldigheten för en sådan deltagare att bevilja tillgång enligt de villkor som fastställs i bidragsavtalet. 6. Om en deltagare inte fullgör sina skyldigheter och sådan försummelse inte gottgörs, får konsortieavtalet föreskriva att deltagaren inte längre ska ha nyttjanderätt. Artikel 44 Nyttjanderätt för genomförande 1. En deltagare ska ha nyttjanderätt till resultaten av en annan deltagare i samma åtgärd om detta är nödvändigt för att den förstnämnda ska kunna utföra sitt arbete inom åtgärden. Sådan tillgång ska beviljas utan avgift. 2. En deltagare ska ha nyttjanderätt till bakgrundsinformation av en annan deltagare i samma åtgärd, om detta är nödvändigt för att den förstnämnda ska kunna utföra sitt arbete inom åtgärden, med förbehåll för eventuella restriktioner enligt artikel 43.3. Sådan tillgång ska beviljas utan avgift, såvida inte annat avtalats av deltagarna innan de anslöt sig till bidragsavtalet. Artikel 45 Nyttjanderätt för utnyttjande 1. En deltagare ska ha nyttjanderätt till resultaten av en annan deltagare i samma åtgärd, om detta är nödvändigt för att den förstnämnda ska kunna utnyttja sina resultat. Sådan tillgång ska efter överenskommelse beviljas på rättvisa och rimliga villkor. 2. En deltagare ska ha nyttjanderätt till bakgrundsinformation av en annan deltagare i samma åtgärd, om detta är nödvändigt för att den förstnämnda ska kunna utnyttja sina resultat, med förbehåll för eventuella restriktioner eller begränsningar enligt artikel 43.3. Sådan tillgång ska efter överenskommelse beviljas på rättvisa och rimliga villkor. 3. En anknuten enhet etablerad i en medlemsstat eller ett associerat land ska, såvida inte annat föreskrivs i konsortieavtalet, också ha nyttjanderätt till resultat eller bakgrundsinformation på samma villkor om detta är nödvändigt för att utnyttja de resultat som tagits fram av den deltagare till vilken den är anknuten. 4. En begäran om tillgång enligt punkterna 1, 2 och 3 får lämnas in upp till ett år efter det att åtgärden slutförts. Deltagarna får emellertid komma överens om en annan tidsfrist. Artikel 46 Nyttjanderätt för unionen och medlemsstaterna 1. Unionens institutioner och organ ska, i syfte att utveckla, genomföra och övervaka unionens politik eller program, ha tillträdesrätt till resultaten av en deltagare som har fått unionsfinansiering. Sådan nyttjanderätt är begränsad till icke-kommersiell och icke-konkurrenspräglad användning. Sådan tillgång ska beviljas utan avgift. 2. För åtgärder inom verksamheten ”Trygga samhällen” i det särskilda målet ”Inkluderande, innovativa och trygga samhällen”, ska unionens institutioner och organ samt medlemsstaternas nationella myndigheter, i syfte att utveckla, genomföra och övervaka politik och program på detta område, ha nyttjanderätt till resultaten av en deltagare som har fått unionsfinansiering. Utan hinder av artikel 43.2 ska sådan nyttjanderätt omfatta rätten att tillåta tredje parter att använda resultaten i offentlig upphandling om det gäller utveckling av kapacitet på områden med mycket liten marknad och risk för marknadsmisslyckande och där ett övervägande allmänintresse föreligger. Sådan tillgång ska beviljas utan avgift, utom för användning i offentlig upphandling där den ska beviljas på rättvisa och rimliga villkor som ska överenskommas. Den unionsfinansiering som erhållits vid framtagning av resultaten ska beaktas fullt ut i fastställandet av rättvisa och rimliga villkor. Kommissionens säkerhetsbestämmelser ska tillämpas på sekretessbelagd information. AVSNITT 3 SÄRSKILDA FALL Artikel 47 Särskilda bestämmelser 1. När det gäller åtgärder som involverar säkerhetsrelaterad verksamhet får bidragsavtalet innehålla särskilda bestämmelser, särskilt om ändringar i konsortiets sammansättning, sekretessbelagd information, utnyttjande, spridning, överlåtelse och licensiering av resultat. 2. När det gäller åtgärder för stöd till befintlig eller ny forskningsinfrastruktur får bidragsavtalet innehålla särskilda bestämmelser för användare av infrastrukturen. 3. När det gäller EFR:s åtgärder för spetsforskning får bidragsavtalet innehålla särskilda bestämmelser, särskilt om nyttjanderätt, överförbarhet och spridning, som gäller för deltagare, forskare och alla parter som berörs av åtgärden. 4. När det gäller åtgärder för utbildning och rörlighet får bidragsavtalet innehålla särskilda bestämmelser om åtaganden för forskare som har nytta av åtgärden, äganderätt, nyttjanderätt och överförbarhet. 5. När det gäller samordnings- och stödåtgärder får bidragsavtalet innehålla särskilda bestämmelser, särskilt om äganderätt, nyttjanderätt, utnyttjande och spridning. 6. När det gäller instrument för små och medelstora företag och bidrag från finansieringsorgan inriktade på små och medelstora företag får bidragsavtalet innehålla särskilda bestämmelser, särskilt om äganderätt, nyttjanderätt, utnyttjande och spridning. 7. När det gäller EIT:s kunskaps- och innovationsgrupper får bidragsavtalet innehålla särskilda bestämmelser, särskilt om äganderätt, nyttjanderätt, utnyttjande och spridning. KAPITEL II PRISER OCH UPPHANDLING Artikel 48 Priser Tilldelning av pris ska ske på villkor att lämpliga skyldigheter i fråga om publicitet godkänns. Arbetsprogrammet eller arbetsplanen får ange särskilda skyldigheter i fråga om utnyttjande och spridning. Artikel 49 Upphandling, förkommersiell upphandling och offentlig upphandling av innovativa lösningar 1. Om inte annat anges i inbjudan att lämna anbud, ska resultat som erhållits genom upphandling genomförd av kommissionen ägas av unionen. 2. Särskilda bestämmelser om äganderätt, nyttjanderätt och licensiering ska fastställas i kontrakten om förkommersiell upphandling för att säkerställa största möjliga nyttiggörande av resultaten och för att undvika otillbörligt gynnande. Den uppdragstagare som tar fram resultat i förkommersiell upphandling ska äga åtminstone de tillhörande immateriella rättigheterna. De upphandlande myndigheterna ska åtminstone ha avgiftsfri nyttjanderätt till resultaten för egen användning samt rätten att bevilja, eller ålägga deltagande uppdragstagare att bevilja, icke-exklusiva licenser till tredje parter att utnyttja resultaten på rättvisa och rimliga villkor utan rätt att bevilja underlicenser. Om en uppdragstagare inte lyckas utnyttja resultaten kommersiellt inom en i kontraktet fastställd period efter den förkommersiella upphandlingen, ska den överlåta äganderätten till resultaten till de upphandlande myndigheterna. 3. Särskilda bestämmelser om äganderätt, nyttjanderätt och licensiering får fastställas i kontrakten om offentlig upphandling av innovativa lösningar för att säkerställa största möjliga nyttiggörande av resultaten och för att undvika otillbörligt gynnande. AVDELNING IV SLUTBESTÄMMELSER Artikel 50 Upphävande och övergångsbestämmelser 1. Förordning (EG) nr 1906/2006 ska upphöra att gälla från och med den 1 januari 2014. 2. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1, ska denna förordning inte inverka på de berörda åtgärdernas fortsättning eller modifiering, inbegripet helt eller delvis upphörande, fram till dess att de är avslutade, och inte heller på kommissionens eller finansieringsorgans beviljande av finansiellt stöd enligt beslut nr 1982/2006/EG, eller annan lagstiftning tillämplig på sådant stöd den 31 december 2013, vilket ska fortsätta att tillämpas för de berörda åtgärderna fram till dess att de är avslutade. 3. Alla belopp från den garantifond för deltagarna som upprättats genom förordning (EG) nr 1906/2006, samt alla dess rättigheter och skyldigheter, ska överföras till fonden den 31 december 2013. De deltagare i åtgärder inom sjunde ramprogrammet som undertecknar bidragsavtal efter den 31 december 2013 ska lämna sina bidrag till fonden. Artikel 51 Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar Ordförande Ordförande [1] KOM(2010) 546 slutlig, 6.10.2010. [2] EUT L, , s. [3] EUT C , , s. . [4] EUT C , , s. . [5] EUT C , , s. . [6] KOM(2010) 546 slutlig, 6.10.2010. [7] Betänkande från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, föredragande: Maria da Graça Carvalho, P7 TA(2010)0401. [8] EUT L 412, 30.12.2006, s. 1. [9] KOM(2010) 187. [10] KOM(2011) 48. [11] EUT L, , s. [12] EUT L, , s. [13] EGT L 317, 3.12.2001, ändrat genom beslut 2006/548/EG, Euratom (EUT L 215, 5.8.2006). [14] EUT L 391, 30.12.2006, s. 1. [15] EUT L 54, 22.2.2007, s. 21. [16] EUT L … [17] EGT L 8, 12.1.2001, s. 1. [18] K(2005) 576 slutlig, 11.3.2005. [19] EUT L 134, 30.4.2004, s. 1. [20] EUT L 134, 30.4.2004, s. 114. [21] EUT L 216, 20.8.2009, s. 76. [22] EUT L 276, 20.10.2010, s. 33. [23] EUT L 157, 9.6.2006, s. 87. [24] EUT L 310, 9.11.2006, s. 15.