SV Europeiska unionens officiella tidning C 108/23

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2011/C 108/11

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”PTUJSKI LÜK”

EG-nr: SI-PGI-0005-0811-14.06.2010

SGB ( X ) SUB ( )

1. Namn:

”Ptujski lük”

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Slovenien

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1 Produkttyp:

Klass 1.6. Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

”Ptujski lük” (Allium cepa L.) är en lök av sorten Ptujska rdeča. Den är hjärt- eller oblatformad. Varje lök ska väga minst 70 g, och mittdelen ska ha en diameter på minst 40 mm. Lökens stjälk är smal och stängd. Höjden på varje lök, mätt från lökens cirkelformade bas ned till den stängda stjälken, måste vara 10–50 % mindre än diametern på den bredaste delen (mittdelens diameter).

De torrare ytterskalen har en rödbrun till ljusröd färg. Lökköttet är vitt med en blå- eller lilaaktig ton och en tydligare lilafärgad kant.

”Ptujski lük” har vanligen en måttligt stark smak och en stark löklukt.

3.3 Råvaror (endast för bearbetade produkter):

—

3.4 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

—

3.5 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Lök som saluförs under namnet ”Ptujski lük” måste produceras i det geografiska området.

Lökfröna eller sättlökarna måste produceras i det geografiska området eller köpas från fröproducenter som kan bestyrka att de bedriver upprätthållande förädling av arten Ptujska rdeča.

3.6 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

”Ptujski lük” säljs i traditionella flätor (av rågstrå, med sex eller tolv lökar av samma storlek och färg, utan användning av garn, tråd eller liknande), i små förpackningar (högst 2 kg) samt i lösvikt.

3.7 Särskilda regler för märkning:

Lökar som uppfyller de krav som fastställs i specifikationen märks med namnet ”Ptujski lük”, orden ”skyddad ursprungsbeteckning” samt den nationella kvalitetssymbolen.

4. Kort beskrivning av det geografiska området:

Det geografiska område där produktionen sker är historiskt etablerat och omfattar Ptujsko Polje. Detta är en slätt som avgränsas av staden Ptuj, floden Drava, utkanterna av Slovenske Gorice-bergen samt orterna Mihovci och Velika Nedelja.

5. Samband med det geografiska området:

5.1 Specifika uppgifter om det geografiska området:

Ptujsko Polje-slätten är belägen i en region med naturligt slättland där markerna har utvecklats ur en jordmån av sand och grus. Jordarna är grunda, har ett högt innehåll av sandpartiklar och innehåller mycket sten. Till följd av det kontinentala klimatet, med regniga vårar och varma och relativt torra somrar, drabbas jordarna lätt av torka. Marken består av två former av jordmån som har två olika jordsystem var. Där jordmånen består av sand och grus finns alluvialjordar på en holocen terrass och brunjordar på en pleistocen terrass, medan det på lera och lerjord finns brun pseudogley och anthrosol.

Alluvialjordarna är unga och markvetenskapligt sett underutvecklade. De har en fin sandig konsistens och innehåller mycket lite lerpartiklar. De är permeabla och lösa. Den finkorniga sanden når ned till ett djup på 100 cm, gruset når sällan ytan. Där vattnet filtreras bort finns det odlingsbara jordar med gynnsamma växtförhållanden, särskilt där jordarna är skyddade mot översvämningar.

Brunjordar är den vanligaste jordtypen på Ptujsko Polje-slätten. När det gäller områdets självförsörjning är dessa jordar strategiskt viktiga för livsmedelsproduktionen. Detta beror på att jordarna är av god kvalitet och terrängen är flack. Jordarna är medeldjupa, har en medelhög förekomst av mylla och är permeabla och lösa till konsistensen. Odlingsbar mark dominerar.

De bruna, djupa lersandsbaserade jordarna är belägna i utkanten av Slovenske Gorice-bergen och Pesnica-dalen, och består till största delen av lera. Dessa jordar är djupare med en finare konsistens och är mindre permeabla. Detta område har en intensiv produktion av spannmål, gräs och humle.

Det område där dalen vid floden Pesnica möter Ptujsko Polje upptas av anthrosol. Den största delen av markerna har genomgått förbättringar (när det gäller dränering och jordbruksodling). Jordarnas fysiska och kemiska egenskaper har därför förändrats. Jordarna har luftats och gjorts permeabla genom odling på stort markdjup, och användningen av gödningsmedel har ändrat deras pH-värde så de inte längre är sura. Dessa jordar används främst för intensiv spannmålsodling.

Geografiskt sett ingår Dravsko-Ptujsko Polje i regionen Nedre Pannonien i Slovenien. Klimatet i detta geografiska område kan beskrivas som utpräglat kontinentalt. Det regnar inte särskilt mycket. Den årliga genomsnittsnederbörden under perioden 1961–2000 uppgick till 950 mm. Kring Ptuj brukar det regna mest i juni, juli och augusti (vanligen över 100 mm nederbörd per månad). De torraste månaderna är mars, april och maj (endast 60–85 mm nederbörd per månad).

”Ptujski lük” måste skördas för hand. Detta garanterar produktens höga kvalitet. En annan särskild egenskap hos ”Ptujski lük” är att lökarna flätas in en och en i traditionella flätor med sex eller tolv lökar av samma storlek och färg.

5.2 Specifika uppgifter om produkten:

”Ptujski lük” särskiljer sig genom att den håller kvaliteten länge och genom sina utmärkta kulinariska egenskaper. Den löser upp sig snabbt när den kokas, men behåller ändå sin karakteristiska smak. Andra särskilda egenskaper hos ”Ptujski lük” är att den är hjärt- eller oblatformad, att skalet och köttet har en rödaktig färg och att den har en måttligt skarp smak.

5.3 Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

Orsakssambandet mellan ”Ptujski lük” och det geografiska området grundas på dess goda anseende sedan många år tillbaka och på den mångåriga traditionella produktionsmetoden. ”Ptujski lük” är det gängse namnet på en löksort som har odlats på Ptujsko Polje-slätten i över 200 år. Odlingsområdet har sedan urminnes tider kallats ”lökodlarlandet” (lükarija), eftersom man odlar lök (lüka) där. Anton Ingolič, som levde och arbetade i denna trakt, skrev att lökodlingen började vid Dornava, i hjärtat av lökodlingsområdet, och sedan spreds därifrån genom Ptujsko Polje. Alla producenter i Dornava – och i hela Ptujsko Polje – sysslar med lökodling, särskilt små och medelstora jordbrukare.

Till följd av nederbördsmönstret var växelbruk med spannmål den jordbruksform som främst utvecklades och etablerades i Ptujsko Polje. Lökodling passar perfekt in i växelbruket. Lök behöver inte höga temperaturer för att växa. Eftersom de sandiga jordarna snabbt torkar och hettas upp kan fröna sås och sättlökarna planteras mycket tidigt på året när dagarna fortfarande är korta. Under säsongen med korta dagar utvecklar lökarna ett starkt rotsystem och sväller sedan under vårregnen. Detta följs av en varm och torr sommar, som krävs för att den karakteristiska aromen (smaken) ska utvecklas, och särskilt för att lökarna ska torka ordentligt. Lökarna lämnas därför först att torka ute på fälten, medan det sista skedet av torkningen sker på producentens anläggning. Eftersom jordbruket, och särskilt spannmålsodlingen (inklusive råg), sedan mycket lång tid tillbaka har varit väl utvecklat i det geografiska området har även den välkända traditionen att fläta lökarna i flätor av rågstrån spridits.

Det är på grund av den torra väderleken under skörd och de grunda, sandiga och näringsfattiga jordarna som lökarna har utvecklat sin lite skarpare smak.

De olika stegen i produktionsprocessen och odlingsmetoden avspeglas lokalt i ett överflöd av sedvänjor, ordspråk och traditionella maträtter som har utvecklats och överlevt samt i byggnadernas arkitektur, som måste ha skyddande tak för löktorkningen. Dessa sedvänjor lever vidare och bevaras både som en del av människornas vardag (speciella och fortfarande mycket populära maträtter, torkning av lökarna på bakgårdar under skyddande tak samt flätning av lökarna) och i samband med turistevenemang.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/saSSo/2008_Sektor_za_varnost_in_kakovost_hrane_in_krme/Specifikacije_priznanih_kmetijskih_pridelkov/PTUJSKI_LUK.pdf

(1) EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.