Förslag till RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT om förhandlingarna i Europarådet om 1990 års konvention om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING Detta förslag till gemensam ståndpunkt rör förebyggande och bekämpande av brottslighet, vare sig denna är organiserad eller ej, i synnerhet terrorism, som det särskilt hänvisas till i artikel 29 i Fördraget om Europeiska unionen. Utan att det inkräktar på Europeiska gemenskapens behörighet får rådet inom dessa områden, genom enhälligt beslut och på initiativ av en medlemsstat eller kommissionen, anta gemensamma ståndpunkter som anger unionens inställning i en viss fråga i enlighet med artikel 34.2 a i Fördraget om Europeiska unionen. Utan att det inkräktar på gemenskapens under senare år alltmer omfattande behörighet inom detta område, har EU utvecklat en övergripande politik för att bekämpa organiserad brottslighet och terrorism. Denna politik grundar sig på en helhetssyn som kombinerar element som förebyggande, identifiering och kontroll av berörda personers identitet och misstänkta transaktioner samt materiell straffrätt, polissamarbete och straffrättsligt samarbete. Den gemensamma åtgärden av den 3 december 1998 om penningtvätt, identifiering, spårande, spärrande, beslag och förverkande av hjälpmedel och vinning av brott [1] kompletterar penningtvättdirektiven genom att ta upp behovet av ett mer effektivt samarbete mellan medlemsstaterna på detta område. Rambeslutet om penningtvätt [2], som behandlar identifiering, spårande, spärrande, beslag och förverkande av hjälpmedel till och vinning av brott, ersatte delvis ovan nämnda gemensamma åtgärd. Rambeslutets syfte är att medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att inte reservera sig och att återkalla gamla reservationer med avseende på en rad artiklar i 1990 års Strasbourgkonvention [3], som ålägger medlemsstaterna att föreskriva möjligheter till förverkande och att kriminalisera tvättning av vinning från grova brott. Rambeslutet ålägger också medlemsstaterna att se till deras interna lagstiftning ger möjlighet att förverka egendom till ett värde som motsvarar vinningen av brott. Genom en rådsakt av den 30 november 2000 [4] utsträcks Europols behörighetsområde till penningtvätt i allmänhet, oavsett vilket brott den "tvättade vinningen" härrör från. Protokollet till konventionen om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål, som upprättades genom rådets akt av den 16 oktober 2001 [5], föreskriver att medlemsstaternas myndigheter skall tillhandahålla uppgifter om bankkonton och banktransaktioner som utförs av identifierade personer. Medlemsstaterna kan inte åberopa banksekretessen som grund för att vägra samarbete i detta sammanhang. Utkastet till rambeslut om förverkande av vinning, hjälpmedel och egendom som härrör från brott [6] fick politiskt godkännande vid rådets (rättsliga och inrikes frågor) möte den 19 december 2002. Förslaget syftar till att garantera effektiva bestämmelser om förverkande av vinning av brott, också när det gäller bevisbördan för ursprunget till tillgångar som innehas av en person som har dömts för ett brott med kopplingar till organiserad brottslighet. I rambeslutet om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial [7] fastställs regler för erkännande och verkställighet av frysningsbeslut som utfärdas av medlemsstaternas rättsliga myndigheter inom ramen för brottmål. I ett utkast till rambeslut som fick politiskt godkännande vid rådets (rättsliga och inrikes frågor) möte den 29 april detta år fastställs en liknande lösning med avseende på verkställighet i EU av beslut om förverkande [8]. Konventionen om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott godkändes av ministerkommittén i september 1990 och öppnades för undertecknande i november samma år. Den trädde i kraft i september 1993 och alla EU-medlemsstater är nu parter i konventionen. Syftet med konventionen är att tillhandahålla bestämmelser om brottsutredningar som utmynnar i beslut om förverkande och verkställighet av sådana beslut och att skapa en effektiv mekanism för internationellt samarbete för att beröva brottslingar verktygen för och vinningen av sin verksamhet. Konventionen har erkänts som en av de viktigaste internationella rättsakterna på detta område. På grund av den betydande utvecklingen sedan 1990 när det gäller att förstå vidden av och vidta åtgärder mot det hot som penningtvätten utgör, inleddes i början av 1998 diskussioner om möjliga ändringar av konventionen. Europarådets kommitté för brottsfrågor beslutade i november 2000 att inrätta en särskild beredningsgrupp för att diskutera lämpligheten av att upprätta ett tilläggsprotokoll till konventionen. Beredningsgruppen uppmanades bland annat att behandla frågor som uppstått till följd av den utveckling som skett i kampen mot penningtvätt sedan konventionen godkändes. Den slutliga verksamhetsrapporten från beredningsgruppen lades fram för Europarådets kommitté för brottsfrågor vid ett plenarsammanträde i juni 2002. Beredningsgruppen drog slutsatsen att det fanns starka argument för en övergripande uppdatering av konventionen, som skulle kunna ändras genom ett tilläggsprotokoll till konventionen (nedan kallat tilläggsprotokollet). I beredningsgruppens slutrapport rekommenderades att en uppdaterad konvention skulle inbegripa en hel rad åtgärder, exempelvis rörande identifiering, beslag och förverkande av tillgångar som vunnits genom brott samt internationellt samarbete i brottmål mellan brottsbekämpande myndigheter.

[1] Gemensam åtgärd 98/699/RIF, 9.12.1998.

[2] 2001/500/RIF, EGT L 182, 5.7.2001. Kommissionen kommer att utarbeta en genomföranderapport om detta rambeslut före slutet av 2003 för att utvärdera i vilken utsträckning de nödvändiga åtgärderna för att följa rambeslutet har vidtagits.

[3] Europarådets konvention om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott, från november 1990.

[4] Rådets akt av den 30 november 2000, EGT C 358, 13.12.2000, s. 1.

[5] EGT C 326, 21.11.2001, s. 1.

[6] EGT C 184, 2.8.2002, s. 3.

[7] 2003/577/RIF av den 22 juli 2003, EUT L 196, 2.8.2003, s. 45.

[8] 2002/C 184/05, EGT C 184, 2.8.2002, s. 8.

EU-medlemsstaterna bör följa en enhetlig och konsekvent linje i förhandlingarna, mot bakgrund av å ena sidan tilläggsprotokollet och å andra sidan den EU-lagstiftning som utvecklats under senare år. Bestämmelser i konventionen som är motsägelsefulla, inkonsekventa eller direkt motstridiga i förhållande till olika politiska och rättsliga EU-texter bör undvikas. I den utsträckning som ett regelverk om bekämpning av de finansiella aspekterna organiserad brottslighet och terrorism redan har skapats enligt avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen bör detta regelverk ses som vägledande för internationella förhandlingar, i synnerhet i ett större europeiskt sammanhang. Förslaget till gemensam ståndpunkt är nödvändigt för att fastslå unionens hållning i den aktuella frågan.

Förslag till RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT om förhandlingarna i Europarådet om 1990 års konvention om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott

EUROPEISKA RÅDET HAR ANTAGIT FÖLJANDE GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

med beaktande av avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 34.2 i detta,

med beaktande av kommissionens [9] förslag, och

[9] EGT C [...], [...], s. [...].

av följande skäl:

(1) Europeiska unionen betraktar förebyggande och bekämpande av penningtvätt och finansiering av terrorism som frågor av mycket stor betydelse för skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa.

(2) Principer och bestämmelser i Europeiska unionens lagstiftning om bland annat förebyggande och bekämpande av penningtvätt, om frysning av tillgångar och om kampen mot terrorism samt rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder mot penningtvätt (40 rekommendationer och 8 särskilda rekommendationer rörande finansiering av terrorism) och andra internationella rättsakter, som FN-konventionen mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och FN-konventionen mot korruption, ligger till grund för de pågående förhandlingarna om ett tilläggsprotokoll om en revidering av 1990 års konvention om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott (nedan kallad konventionen) inom Europarådets ram.

(3) Under dessa förhandlingar kommer man att ta upp ändringar av gällande bestämmelser i konventionen. En annan fråga som kommer att tas upp är om det bör införas åtgärder om förebyggande av penningtvätt och finansiering av terrorism i enlighet med expertkommitténs instruktioner, som ändrades vid det 53:e plenarsammanträdet med Europarådets kommitté för brottsfrågor.

(4) Konventionen anses ingå i unionens regelverk.

(5) Det finns ett behov av att samordna unionens hållning under de pågående förhandlingarna, i syfte att uppnå bästa möjliga resultat i förhandlingarna om ett tilläggsprotokoll till konventionen.

(6) Samtidigt som unionen strävar efter att uppnå sina mål måste den se till att bevara överensstämmelsen med särskilda åtaganden som ingåtts med avseende på det internationella samfundet, den övergripande yttre politiken och interna beslut.

(7) Unionen önskar att skydda sina intressen och undvika onödiga avvikelser mellan EU-instrument och internationella instrument som upprättas inom ramen för Europarådet eller på annat håll.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Rådet har beslutat att inta följande ståndpunkter i samband med förhandlingarna vid Europarådet om tilläggsprotokollet om 1990 års konvention:

1. Europeiska unionen stödjer det utarbetande av ett tilläggsprotokoll om en revidering av konventionen som inletts inom ramen för Europarådet, och förespråkar ett snabbt slutförande av arbetet med tilläggsprotokollet, i tid för toppmötet mellan Europarådsstaternas stats- och regeringschefer i maj 2005.

2. Vad gäller finansiering av terrorism bör tilläggsprotokollet innebära garantier för att konventionens bestämmelser om identifiering, beslag och förverkande av tillgångar som förvärvats på brottslig väg och om det internationella samarbetet i brottmål mellan brottsbekämpande myndigheter också är tillämpliga på finansiering av terrorism.

3. Tilläggsprotokollet bör ta upp frågan om behovet av att stärka det internationella samarbetet i brottmål rörande tillhandahållandet av uppgifter om bankkonton som innehas av personer som är föremål för en brottsutredning. Samarbetet bör utsträckas till att omfatta information om särskilda bankkonto- och banktransaktionsdetaljer som är av relevans för utredningen av ett eller flera brott.

Artikel 2

Bestämmelser som utarbetas inom Europarådets ram skall vara förenliga med instrument som upprättats på grundval av avdelning VI i EU-fördraget.

Artikel 3

Vid förhandlingarna i Europarådet skall rådets ordförande, med bistånd av kommissionen, samordna medlemsstaternas inställning och sträva efter att nå fram till gemensamma ståndpunkter i alla frågor som omfattas av avdelning VI i EU-fördraget.

Artikel 4

Medlemsstaterna skall också samordna sina ståndpunkter med det arbete som pågår inom andra internationella forum, särskilt arbetsgruppen för finansiella åtgärder mot penningtvätt (FATF).

Artikel 5

Rådets ordförandeskap skall uppmana de associerade länderna Rumänien, Bulgarien och Turkiet samt EFTA-länderna att rätta sig efter denna gemensamma ståndpunkt.

Artikel 6

Denna gemensamma ståndpunkt skall inte påverka kommissionens befogenheter att på gemenskapens vägnar förhandla om de delar av konventionen som omfattas av gemenskapsrätten.

Artikel 7

Denna gemensamma ståndpunkt får verkan samma dag som den antas.

Utfärdad i Bryssel den [...]

På rådets vägnar

Ordförande