Ändring av förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG, EKSG, Euratom) med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

(framlagt av kommissionen)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

MOTIVERING

1. FÖRFARANDE

2. GENOMGÅNG AV DE ÄNDRINGAR SOM FÖRESLAGITS AV ÖVRIGA INSTITUTIONER

2.1. Allmänna synpunkter

2.2. Budgetförordningens räckvidd

2.3. Budgetprinciperna

2.3.1. Enhetsprincipen

2.3.2. Principen om ettårighet

2.3.3. Principen om jämvikt i budgeten

2.3.4. Universalitetsprincipen

2.3.5. Principen om specificering.

2.3.6. Principen om öppenhet

2.3.7. Principen om en enda beräkningsenhet

2.3.8. Preliminära anslag

2.3.9. "Omvänd" reservmekanism

2.4. Budgetens uppbyggnad

2.4.1. Verksamhetsbaserad budgetering (eng.: Activity Based Budgeting, ABB)

2.4.2. Avskaffande av negativa utgifter och inkomster

2.4.3. Inrättandet av en reserv för oförutsedda utgifter i kommissionens avsnitt i budgeten

2.4.4. Flexibilitetet i tjänsteförteckningarna: upp till 10 % av de ursprungligen fördelade tjänsterna

2.4.5. Frågan om huruvida budgetplanen bör regleras genom budgetförordningen

2.5. Genomförandet av budgeten

2.5.1. Förfaranden (artikel 50-54 i kommissionens ursprungliga förslag)

2.5.2. De olika aktörernas roller i budgetgenomförandet

2.5.2.1. Utanordnaren (artikel 56 och följande i kommissionens ursprungliga förslag)

2.5.2.2 Internrevisorn (artikel 80 och 82 i kommissionens ursprungliga förslag)

2.5.3. Avskrivning av fordringar

2.5.4. Åtaganden

2.5.5. Räkenskaper och redovisning

2.6. Extern granskning och ansvarsfrihet (artikel 122-133 i det ursprungliga förslaget).

2.7. Särskilda bestämmelser (del II)

2.7.1. Garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket

2.7.2. Strukturfonderna

2.7.3. Forskning

2.7.4. Externa åtgärder

2.7.5. Interinstitutionella byråer

2.8. Övergångsbestämmelser och slutbestämmelser (del III)

2.8.1. Gemenskapsorgan (en samlingsbenämning för de specialiserade byråer, kontor och stiftelser som ansvarar för genomförandet av vissa delar av budgeten)

3. Kommissionens hållning i fråga om parlamentets enskilda ändringsförslag

4. SLUTSATS

Ändring av förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG, EKSG, Euratom) med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

DEL I GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

AVDELNING I SYFTE

AVDELNING II Budgetprinciperna

Kapitel 1 Enhetsprincipen

Kapitel 2 Principen om ettårighet

Kapitel 3 Principen om balans i budgeten

Kapitel 4 Principen om en enda beräkningsenhet

Kapitel 5 Universalitetsprincipen

Kapitel 6 Principen om specificering

Kapitel 7 Principen om sund ekonomisk förvaltning

Kapitel 8 Principen om öppenhet

AVDELNING III UPPRÄTTANDET AV BUDGETEN OCH BUDGETENS STRUKTUR

Kapitel 1 Upprättandet av budgeten

Kapitel 2 Budgetens struktur och utformning

AVDELNING IV GENOMFÖRANDE AV BUDGETEN

Kapitel 1 ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Kapitel 2 FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV BUDGETEN

Kapitel 3 AKTÖRER I BUDGETFÖRVALTNINGEN

Avsnitt 1 Principen om åtskillnad mellan funktioner

Avsnitt 2 Utanordnaren

Avsnitt 3 Räkenskapsföraren

Avsnitt 3 Förskottsförvaltaren

Kapitel 4 AKTÖRERNAS ANSVAR

Avsnitt 1 Allmänna regler

Avsnitt 2 Regler för utanordnare som tilldelas befogenheter genom delegering eller vidaredelegering

Avsnitt 3 Bestämmelser för räkenskapsförare och förskottsförvaltare

Kapitel 5 HANDLÄGGNING AV INKOMSTER

Avsnitt 1 Tillhandahållande av egna medel

Avsnitt 2 Beräkning av fordringar

Avsnitt 3 Fastställande av fordringar

Avsnitt 3 Order om inkassering av fordringar

Avsnitt 5 Inkassering av fordringar

Kapitel 6 HANDLÄGGNING AV UTGIFTER

Avsnitt 1 Utgiftsåtaganden

Avsnitt 2 Kontroll av utgifter

Avsnitt 3 Godkännande av utgifter

Avsnitt 4 Utbetalning

Avsnitt 5 Tidsfrister för betalningar

Kapitel 7 DATASYSTEM

Kapitel 8 INTERNREVISORN

AVDELNING V OFFENTLIG UPPHANDLING

Kapitel 1 ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Avsnitt 1 Tillämpningsområde och principer för tilldelning av kontrakt

Avsnitt 2 Offentliggörande

Avsnitt 3 Upphandlingsförfaranden

Avsnitt 4 Kontrollförfaranden och krav på säkerhet

Kapitel 2 SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR KONTRAKT SOM TILLDELAS AV GEMENSKAPENS INSTITUTIONER FÖR EGEN RÄKNING

AVDELNING VI BIDRAG

Kapitel 1 Tillämpningsområde

Kapitel 2 PRINCIPER FÖR BEVILJANDE AV BIDRAG

Kapitel 3 FÖRFARANDE FÖR BEVILJANDE AV BIDRAG

Kapitel 4 BETALNING OCH KONTROLL

Kapitel 5 GENOMFÖRANDE

AVDELNING VII ÅRSREDOVISNINGAR OCH LÖPANDE RÄKENSKAPER

Kapitel 1 ÅRSREDOVISNINGAR

Kapitel 2 INFORMATION UNDER BUDGETÅRETS GÅNG

Kapitel 3 LÖPANDE RÄKENSKAPER

Avsnitt 1 Gemensamma bestämmelser

Avsnitt 2 Allmänna räkenskaper

Avsnitt 3 Budgeträkenskaper

Kapitel 4 INVENTARIEFÖRTECKNING ÖVER ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

AVDELNING VIII EXTERN GRANSKNING OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

Kapitel 1 EXTERN GRANSKNING

Kapitel 2 BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

DEL II SÄRSKILDA BESTÄMMELSER

AVDELNING I GARANTISEKTIONEN VID EUROPEISKA UTVECKLINGS- OCH GARANTIFONDEN FÖR JORDBRUKET

AVDELNING II STRUKTURFONDERNA

AVDELNING III FORSKNING

AVDELNING IV EXTERNA ÅTGÄRDER

KAPITEL I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Kapitel 2 GENOMFÖRANDET AV ÅTGÄRDERNA

Kapitel 3 TILLDELNING AV KONTRAKT

Kapitel 4 BEVILJANDE AV BIDRAG

Kapitel 5 GRANSKNING AV RÄKENSKAPER

AVDELNING V EUROPEISKA INTERINSTITUTIONELLA BYRÅER

Kapitel 1 Allmänna bestämmelser

Kapitel 2 EUROPEISKA BYRÅN FÖR BEDRÄGERIBEKÄMPNING

AVDELNING VI ADMINISTRATIVA ANSLAG

DEL III ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

AVDELNING I ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

AVDELNING II SLUTBESTÄMMELSER

MOTIVERING

1. FÖRFARANDE

Kommissionen antog den 26 juli 2000 ett förslag till ändring av budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (KOM(2000) 461 slutlig), samt om att upphäva och ersätta rådets förordning (EKSG, EEG, Euratom) nr 356/77 av den 21 december 1977.

Kommissionens förslag har överlämnats till rådet, Europaparlamentet och revisionsrätten i enlighet med artikel 78h i EKSG-fördraget, artikel 279 i EG-fördraget och artikel 183 i Euratomfördraget.

Revisionsrätten yttrade sig den 8 mars 2001 och föreslog ändringar i kommissionens förslag.

Efter att ha fastställt sitt yttrande antog Europaparlamentet den 31 maj 2001 en resolution innehållande ca 180 ändringsförslag.

Med tanke på att såväl den administrativa reformen inom kommissionen som målet att skapa en stramare förvaltning av gemenskapens finanser är av yttersta prioritet gick rådet med på att inleda sin första behandling av förslaget redan innan revisionsrätten och Europaparlamentet yttrat sig, och lade fram sina slutsatser den 5 juni 2001.

Ekonomiska och sociala kommittén lade fram ett yttrande på eget initiativ den 11 juli 2001.

Kommissionen har antagit detta ändrade förslag med utgångspunkt från övriga institutioners synpunkter.

1. GENOMGÅNG AV DE ÄNDRINGAR SOM FÖRESLAGITS AV ÖVRIGA INSTITUTIONER

2.1. Allmänna synpunkter

De institutioner som yttrat sig har ställt sig bakom kommissionens ansats i arbetet med den nya texten och godtar också huvudlinjerna i det ursprungliga förslaget, särskilt följande:

* Förenkling av budgetförordningen samt av strukturen i själva budgeten genom att alla anslag blir differentierade, negativa utgifter avskaffas och undantagen från budgetprinciperna begränsas.

* Verksamhetsbaserad budgetering (eng.: Activity Based Budgeting, ABB).

* Formerna för utnyttjande av budgetanslag samt externaliseringen.

* De nya respektive rollerna för aktörerna i budgetförvaltningen.

* De föreslagna bestämmelserna om offentlig upphandling och om gemenskapsbidrag.

2.2. Budgetförordningens räckvidd

För att stärka budgetförordningens roll har Europaparlamentet föreslagit att det skall anges uttryckligen att alla andra rättsakter som innehåller budgetbestämmelser måste vara förenliga med budgetförordningen.

Kommissionen har till viss del godtagit detta ändringsförslag och har i artikel 2 i det ändrade förlaget fört in en bestämmelse om att alla rättsakter som innehåller regler kopplade till budgetens genomförande måste antas på grundval av principerna i avdelning II i budgetförordningen.

2.3. Budgetprinciperna

2.3.1. Enhetsprincipen

Europaparlamentet har föreslagit ett antal ändringar som syftar till att föra in anslagen för den europeiska säkerhetspolitiken, för gemenskapsorganen (EU:s kontor och byråer) samt för Europeiska utvecklingsfonden under den allmänna budgeten. Kommissionen anser inte dessa förslag vara godtagbara.

Vad gäller utgifterna för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken påminner kommissionen om att det klart anges i Fördraget om Europeiska unionen (artikel 28.3) att driftsutgifter i samband med åtgärder som har militära eller försvarsmässiga konsekvenser inte får finansieras genom den allmänna budgeten.

Däremot ställer sig kommissionen positiv till att EUF:s utgifter förs in under den allmänna budgeten, men anser inte att budgetförordningen är det rätta verktyget för att införa denna regeländring. För att EUF:s utgifter skall kunna belasta budgeten krävs dock ändringar i samt ratificering av konventionerna Lomé III, Lomé IV och Lomé IVa och Cotonou-avtalen och finansprotokollen till dessa, och dessutom ändringar i de interna avtalen om finansiering inom ramen för sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF. Det skulle också krävas ändringar i budgetplanen.

Vad avser gemenskapsorganen kan kommissionen inte godta Europaparlamentets förslag att dessa organs verksamhet bör integreras helt och hållet i den allmänna budgeten eftersom detta skulle utgöra ett hinder för deras budgetmässiga oberoende. Däremot föreslår kommissionen att parlamentet ges befogenhet att bevilja byråerna och kontoren ansvarsfrihet, vilket dels skulle öka den demokratiska kontrollen över deras arbete, dels bidra till att samordna ansvarsfrihetsförfarandet i sig. Så småningom kommer nödvändiga ändringar också att införas för att anpassa grundrättsakterna för de enskilda byråerna och kontoren efter den omarbetade budgetförordningen.

2.3.2. Principen om ettårighet

Revisionsrätten har föreslagit att systemet för överföring av anslag mellan budgetår - som innebär en avvikelse från principen om ettårighet - skall avskaffas och ersättas av ett mera flexibelt bruk av överföringar mellan budgetrubriker.

Kommissionen kan inte godta detta förslag. Möjligheten till överföring mellan budgetår fastställs i artikel 78a i EKSG-fördraget, artikel 271 i EG-fördraget och 175 i Euratomfördraget, och även om överföringarna utgör ett undantag från principen om ettårighet har systemet stöd hos samtliga medlemsstater och har en viktig funktion att fylla vid förvaltningen av budgetmedlen.

2.3.3. Principen om jämvikt i budgeten

Kommissionen håller fast vid sitt förslag att lån bör få tas upp i syfte att finansiera materiella anläggningstillgångar eftersom den anser att detta underlättar en sund ekonomisk förvaltning. Kommissionen föreslår emellertid att undantaget i artikel 13 i det ursprungliga förslaget görs snävare (ny lydelse: "upplåning får endast ske för att finansiera förvärv av mark och byggnader"), och med tillägget att lån endast får tas upp om det kan garanteras att principen om en sund ekonomisk förvaltning inte äventyras. Villkoren för att detta skall anses vara säkerställt skall preciseras i genomförandebestämmelserna till den nya versionen av den omarbetade budgetförordningen. Huvudelementet skall vara en kostnads- och intäktsanalys som visar att upplåning är det bästa sättet att förvalta gemenskapens resurser i det enskilda fallet.

2.3.4. Universalitetsprincipen

I linje med sitt tidigare yttrande nr 1/2001 har revisionsrätten åter kritiserat kommissionens förslag att behandla EUGFJ:s negativa utgifter såsom inkomster avsatta för särskilda ändamål, och föreslår i stället att de införs i budgeten under "diverse inkomster". Även Europaparlamentet delar denna bedömning.

Kommissionen delar uppfattningen att negativa utgifter innebär ett avsteg såväl från principen om att inkomster och utgifter inte skall justeras mot varandra som från principen om klarhet och öppenhet. Om de aktuella beloppen däremot betraktas som inkomster avsatta för särskilda ändamål - vilket visserligen innebär ett avsteg från principen att de totala inkomsterna skall täcka de totala betalningsbemyndigandena utan "öronmärkning" - skulle principen om öppenhet respekteras, liksom utgiftstaken i budgetplanen, utan att de tillgängliga medlen för den gemensamma jordbrukspolitiken för den skull inskränks. Dessutom skulle incitamentet för god budgetdisciplin och effektiv förvaltning inom den gemensamma jordbrukspolitiken undergrävas om de positiva resultaten av dessa ansträngningar inte längre på ett tydligt sätt kommer politikområdet till godo. Kommissionen anser således att avsättning av dessa inkomster för särskilt ändamål är den lämpligaste lösningen för att säkerställa sambandet mellan ansträngningar och framtida fördelar inom den egna förvaltningen, och vidhåller därför sin ursprungliga ståndpunkt.

2.3.5. Principen om specificering.

Europaparlamentet har antagit ett ändringsförslag i syfte att begränsa den flexibilitet i fråga om överföring av anslag mellan budgetrubriker som ursprungligen föreslogs. Enligt det ursprungliga förslaget skulle kommissionen har rätt att besluta om överföringar av upp till 10 % av de ursprungliga anslagen under en rubrik så länge detta sker mellan kapitel inom en och samma avdelning. Parlamentet vill genom sitt ändringsförslag minska denna möjlighet till 5 % av de ursprungliga anslagen och ge budgetmyndigheten rätt att avvisa förslagen till överföring.

Revisionsrätten stöder däremot kommissionens förslag till ökad flexibilitet. Kommissionen håller fast vid sin ståndpunkt i det tidigare förslaget, dvs. att upp till 10 % av de ursprungliga anslagen skall få överföras på kommissionens eget initiativ. Däremot tar kommissionen in den del av parlamentets ändringsförslag angående information i förhand till budgetmyndigheten in i det nya förslaget, som även understöds av rådet.

2.3.6. Principen om öppenhet

Revisionsrätten invänder mot det faktum att kommissionen vill behålla den negativa reserven, eftersom man anser att denna utgör ett avsteg från principen om öppenhet.

Det är naturligtvis riktigt att denna reserv är en frukt mera av historiska förhållanden än av uppenbar logik, men kommissionen noterar samtidigt att såväl Europaparlamentet som rådet anser att den fyller en viktig funktion genom att den ofta bidrar till att överbrygga meningsskiljaktigheter mellan budgetmyndighetens två grenar under budgetförfarandet.

2.3.7. Principen om en enda beräkningsenhet

Parlamentet har föreslagit att det också bör preciseras att budgeten skall genomföras i euro. Med tanke på att denna princip är politiskt viktig för att befästa den gemensamma valutans roll har kommissionen valt att ta in detta förslag i den ändrade versionen, vilket för övrigt också är i linje med revisionsrättens ståndpunkt.

2.3.8. Preliminära anslag

Kommissionens avsikt är att bygga ut och förtydliga bestämmelserna för preliminära anslag (artikel 19.4 i nuvarande budgetförordning), vilket tog sig uttryck i artikel 40 i det ursprungliga förslaget. I den artikeln angavs att varje avsnitt i budgeten får innehålla en avdelning för preliminära anslag, och att de anslag som förs upp i en sådan avdelning skulle få användas efter överföring på kommissionens initiativ.

De institutioner som reagerat har yttrat sig positivt till denna "reserv" men har också begärt vissa förtydliganden. Enligt revisionsrättens uppfattning bör möjligheten att bevilja preliminära anslag vara generell, dvs. gälla för både driftsanslag och administrativa anslag. Europaparlamentet vill lägga till ett ytterligare villkor som täcker fall där det är osäkert om anslagen kan utnyttjas i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning, och har också begärt en tydligare precisering av hur överföringen skall gå till, dvs. att budgetmyndigheten fattar beslut på förslag från kommissionen.

I det nya förslaget har kommissionen därför infört bestämmelser som reglerar såväl kravet på en sund ekonomisk förvaltning av anslagen efter att det att de överförts som förfarandet för att godkänna överföringen.

2.3.9. "Omvänd" reservmekanism

Dessutom föreslår parlamentet att beslutet om överföring helt skall överlåtas till budgetmyndigheten i fall där det föreligger särskilda svårigheter med utnyttjandet av anslagen.

Kommissionen godtar detta ändringsförslag.

2.4. Budgetens uppbyggnad

2.4.1. Verksamhetsbaserad budgetering (eng.: Activity Based Budgeting, ABB)

De institutioner som rådfrågats har ställt sig positiva till den föreslagna kontoplanen för kommissionens del i budgeten. Enligt den nya principen skall en avdelning i budgeten skapas för varje politikområde och därunder ett kapitel för varje enskild verksamhet. Vidare bör de administrativa utgifterna fördelas mellan politikområden och föras in i särskilda kapitel för ändamålet inom varje budgetavdelning,

Kommissionen håller således fast vid sitt ursprungliga förslag, med komplementet att kontoplanen förtydligas i linje med Europaparlamentets ändringsförslag, dock utan att reglera den alltför strikt i själva budgetförordningen.

2.4.2. Avskaffande av negativa utgifter och inkomster

Med målet att göra gemenskapsbudgeten mera överskådlig och begriplig har revisionsrätten vid upprepade tillfällen föreslagit att man bör avskaffa negativa inkomster och utgifter.

Kommissionen tog i och med artikel 39 i det ursprungliga förslaget ett steg i denna riktning. I den artikeln angavs att de egna medel som uppbärs enligt beslutet om systemet för gemenskapernas egna medel skall tas upp i inkomstredovisningen i budgeten till nettobelopp.

Parlamentet har emellertid vänt sig mot detta förslag eftersom det innebär att det inte längre skulle framgå i budgeten att en fast procentsats av bruttobeloppen för de egna medlen behålls av medlemsstaterna för uppbördskostnader. Revisionsrätten föreslår dock att frågan om uppbördskostnader utelämnas i själva budgeten och att bara de inkomster som gemenskapen faktiskt disponerar över förs in.

Kommissionen har förståelse för parlamentets önskan att markera dessa avdrag för uppbördskostnader i budgeten, men anser inte att denna, visserligen motiverade, ståndpunkt är förenlig med strävan att i så hög grad som möjligt följa budgetprinciperna, enligt vilka negativa belopp inte bör få förekomma i budgeten. Kommissionen har därför inte för avsikt att ändra skrivningen i det ursprungliga förslaget i detta avseende.

Frågan om de negativa utgifterna har för övrigt diskuterats ovan, under punkt 2.3.4.

2.4.3. Inrättandet av en reserv för oförutsedda utgifter i kommissionens avsnitt i budgeten

Europaparlamentet har röstat igenom ett ändringsförslag som skulle göra det möjligt att, utöver de två reserver som föreskrivs i artikel 42 i kommissionens ursprungliga förslag, inrätta en reserv för oförutsedda händelser.

Kommissionen har valt att inte ta in detta förslag i den nya versionen, eftersom målet med ändringsförslaget redan kan uppnås effektivt med det nuvarande systemet med tilläggs- och ändringsbudgetar.

2.4.4. Flexibilitetet i tjänsteförteckningarna: upp till 10 % av de ursprungligen fördelade tjänsterna

Revisionsrätten och Ekonomiska och sociala kommittén har gett starkt stöd åt kommissionens förslag till ökad flexibilitet enligt förslaget i artikel 44 till omarbetning av budgetförordningen. Parlamentet har gjort invändningen att dessa beslut om omfördelningar bör tas av budgetmyndigheten på förslag av kommissionen.

Kommissionen håller dock fast vid sin ståndpunkt i denna fråga och tillägger att flexibiliteten måste hållas inom budgetanslagen och att bestämmelsen inte skall påverka de övriga förslag som kommissionen lägger fram i förhållande till tjänsteföreskrifterna.

2.4.5. Frågan om huruvida budgetplanen bör regleras genom budgetförordningen

Kommissionen finner det inte ändamålsenligt att en mekanism som budgetplanen, som ju i hög grad är ett resultat av politiska ställningstaganden, skulle regleras genom budgetförordningen

2.5. Genomförandet av budgeten

2.5.1. Förfaranden (artikel 50-54 i kommissionens ursprungliga förslag)

Revisionsrätten har önskat ett förtydligande av ansvarsfördelningen vid de olika förfarandena för genomförande av budgeten, och särskilt föreslagit att man för in en bestämmelse som fastställer att kommissionen alltid är ytterst ansvarig för hur budgeten genomförs.

Europaparlamentet har uppmanat kommissionen att precisera vilka uppgifter som får anförtros åt genomförandeorganen på kommissionens ansvar, samt att kommissionen i sitt förslag till nya genomförandebestämmelser för budgetförordningen tydligt anger villkoren för delegering av dessa befogenheter. Parlamentet har också antagit ett ändringsförslag med syftet att stärka kommissionens kontroller i fråga om dessa delegerade befogenheter, samt att införa en plikt att informera budgetmyndigheten i frågan två gånger per år.

Rådet delar dessa åsikter och kräver i synnerhet att beslut om att utnyttja budgetanslag inte skall få överlåtas åt juridiska personer som omfattas av privaträtten.

Kommissionen har i huvudsak införlivat dessa ändringar i den nya versionen.

2.5.2. De olika aktörernas roller i budgetgenomförandet

2.5.2.1. Utanordnaren (artikel 56 och följande i kommissionens ursprungliga förslag)

Övriga institutioner har uttryckt sitt stöd för de förslag som syftar till att ge utanordnaren ökat ansvar.

Revisionsrätten har föreslagit att bestämmelserna för att ställa utanordnare till ekonomiskt ansvar därmed också bör förstärkas. Man vill särskilt ha en tydlig definition i budgetförordningen om vilka fel som skall föra med sig att utanordnare ställs inför disciplinärt eller ekonomiskt ansvar, samt att det inrättas en oberoende instans för att bedöma de fall där ekonomiskt ansvar kan utkrävas av enskilda tjänstemän.

Parlamentet delar revisionsrättens ståndpunkt men föreslår i stället att det inrättas en kommitté för finansiella oegentligheter, som ges i uppgift att avgöra om ekonomiskt ansvar skall krävas av utanordnaren och att se till att ärendet behandlas genom ett disciplinförfarande enligt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna. Parlamentet vill också ha starkare garantier för att kontroller genomförs internt inom avdelningarna, genom att det inrättas ett system med dubbla kontroller utförda av två oberoende tjänstemän, på så sätt att besluts- och kontrollfunktionerna åtskiljs.

Rådet är liksom övriga institutioner angeläget om att utanordnarens ekonomiska ansvar måste befästas tydligt, men ger inga förslag om huruvida ansvaret borde definieras mera uttryckligt i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna eller i budgetförordningen.

När det gäller att finna en lämplig plats i lagstiftningen för de närmare bestämmelserna om utanordnarnas ansvar anser kommissionen, i linje med åtgärd 67 i handlingsplanen till Vitboken om reformen av kommissionen, att alla bestämmelser om ekonomiskt ansvar för utanordnare bör samlas i ett enda system och regleras genom tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna. Kommissionen kan således inte gå de institutioner till mötes som vill införa särskilda bestämmelser om ekonomiskt ansvar i budgetförordningen.

I åtgärd 66 i samma handlingsplan påpekas också behovet av att inrätta en särskild panel för ekonomiska oegentligheter med uppgift att där så krävs bedöma varje tjänstemans handlingar i detta avseende. Kommissionen har således för avsikt att följa övriga institutioners önskemål om att en grupp med denna funktion bör inrättas genom budgetförordningen.

Vad avser förstärkningen av de interna kontrollsystemen inom utanordnarnas egna avdelningar, slutligen, har kommissionen tagit in Europaparlamentets ändringsförslag i den nya versionen (artikel 60).

2.5.2.2 Internrevisorn (artikel 80 och 82 i kommissionens ursprungliga förslag)

Kommissionen har till största delen tagit in Europaparlamentets och övriga institutioners förslag i den nya versionen, dock med undantag för parlamentets ändringsförslag nr 122, eftersom det av det förslaget framstår som om internrevisorns uppgift skulle vara att granska varje enskild transaktion, vilket skulle stå i strid med själva andan i reformen, där ju tvärtom ett ökat ansvar för utanordnarna utgör ett centralt element.

2.5.3. Avskrivning av fordringar

För att tillmötesgå synpunkterna från den myndighet som beviljar ansvarsfrihet preciserar kommissionen att beslutet om att skriva av fordringar skall antas hos utanordnaren i snäv mening (d.v.s. institutionen) och således inte skall få delegeras annat än i de fall som avses i genomförandebestämmelserna.

2.5.4. Åtaganden

Kommissionen har föreslagit att definitionen av ett åtagande skall delas in i två huvuddelar: dels distinktionen mellan det budgetmässiga åtagandet (att anslag avdelas) och det rättsliga åtagandet (att kontrakt ingås), dels distinktionen mellan enskilda åtaganden (där både beloppet och mottagaren är fastställda) och det övergripande åtagandet (där åtminstone en av de uppgifter som krävs för att ingå ett enskilt åtagande återstår att fastställa). .

I fråga om den förstnämnda distinktionen föreslog revisionsrätten att även beslutet om finansiering borde ingå. Kommissionen anser dock att detta skulle skapa mera förvirring än klarhet, vilket också framgick av de inledande debatterna i Europaparlamentet. Kommissionen föreslår därför att definitionen i det ursprungliga förslaget bibehålls, men att de olika leden i åtagandet anges tydligare:

1) Institutionen fattar beslutet om finansiering i kraft av den befogenhet att genomföra budgeten som tilldelas den enligt artikel 202 i fördraget.

2) Det budgetmässiga åtagandet ingås (anslag avdelas för ändamålet).

3) Det rättsliga åtagandet ingås (ett kontrakt undertecknas).

Revisionsrätten vill stryka bestämmelsen om att åtaganden får indelas i årliga delåtaganden i fall där genomförandet sträcker sig över mer än ett budgetår. Kommissionen ser sig dock tvungen att avvisa detta förslag, eftersom det skulle stå i strid med den lagstiftning som reglerar strukturfonderna och de internationella fiskeavtalen, och dessutom innebär ett ifrågasättande av principen med budgetplanen som helhet.

När det gäller övergripande åtaganden har samtliga institutioner efterfrågat en tydligare definition. Kommissionen godtar denna ståndpunkt och har förtydligat definitionen genom att den här typen av åtagande begränsas till fall där det inte är bestämt vem som är mottagare av medlen.

2.5.5. Räkenskaper och redovisning

Revisionsrätten har framfört en del kritik mot det ursprungliga förslaget och anser bestämmelserna vara otillräckliga i det att det inte tydligt anges enligt vilket system kontona skall upprättas och vilka metoder, regler och mål som skall ligga till grund för detta. Rådet har åter betonat att man fäster största vikt vid att kontoplanen på ett tydligt sätt skall åskådliggöra de faktiska kostnaderna för gemenskapens olika verksamheter.

Kommissionen har tagit hänsyn till dessa synpunkter vid utformningen av det ändrade förslaget, och har gjort en omfattande omarbetning av de aktuella artiklarna i linje med revisionsrättens förslag. Den verksamhetsbaserade budgeteringen kommer också att innebära en förstärkning av de redskap för styrning och uppföljning som rådet efterfrågar.

Kommissionen har också valt att gå revisionsrätten och rådet till mötes genom att korta av tidsfristerna för de preliminära räkenskaperna från den 1 maj året efter det avslutade budgetåret till den 31 mars.

Parlamentet har också föreslagit att förfarandet för att upprätta definitivt bokslut skall förkortas med en och en halv månad. Kommissionen föreslår dock att tidsgränsen för detta förfarande för samordningens skull flyttas tillbaka med lika mycket som för de preliminära räkenskaperna, dvs. med en månad.

Kommissionen föreslår vidare att dessa nya tidsgränser träder i kraft för budgetåret 2005, då det nya redovisningssystemet förhoppningsvis skall vara i funktion.

2.6. Extern granskning och ansvarsfrihet (artikel 122-133 i det ursprungliga förslaget).

Revisionsrätten motsätter sig idén att skapa en särskild avdelning i budgetförordningen för bestämmelser om extern granskning, eftersom den anser att bestämmelserna i fördraget är tillräckliga och att en särskild avdelning i budgetförordningen skulle riskera att skapa tveksamhet kring fördragets företräde.

Kommissionen har emellertid svårt att ansluta sig till revisionsrättens resonemang. Hänvisningen i artikel 279 a i fördraget innebär att det är just genom budgetförordningen som detaljerna kring den externa granskningen skall regleras (del I avdelning VI i den nu gällande budgetförordningen). Dessutom är fördragets bestämmelser i sig själva inte tillräckligt precisa utan hänvisar till att en sekundärrättsakt, nämligen budgetförordningen, skall innehålla de närmare reglerna för tillämpningen av revisionsrättens granskningsbefogenheter, vilket också är fallet med förordningen i dess nuvarande lydelse. Kommissionen vidhåller således sin ursprungliga ståndpunkt i denna fråga.

Revisionsrätten och övriga institutioner har däremot uttryckt enighet om att en särskild avdelning bör inrättas för förfarandet för att bevilja ansvarsfrihet. Europaparlamentet har antagit ett ändringsförslag som skulle ge det full frihet att besluta om ansvarsfrihet skall beviljas eller ej, samt rätt att ta del av all information, inklusive konfidentiell information.

Kommissionen har inte tagit in parlamentets ändringsförslag om rätten att vägra ansvarsfrihet, men föreslår en ny lydelse genom vilken konsekvenserna regleras i de fall parlamentet inte fattar något beslut om ansvarsfrihet. Kommissionen kan inte godta det ändringsförslag som ger parlamentet obegränsad tillgång till uppgifter, eftersom detta går utöver bestämmelserna i fördraget.

2.7. Särskilda bestämmelser (del II)

2.7.1. Garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket

Revisionsrätten anser att de särskilda bestämmelserna för EUGFJ:s garantisektion inte behövs eftersom de undantag som det gäller antingen borde avskaffas (jfr. det tidigare beskrivna fallet med inkomster avsatta för särskilda ändamål, avsnitt 2.3.4) eller skulle kunna infogas i del I i förordningen.

Kommissionen anser dock att reglerna för jordbruksutgifterna, som motsvarar närmare hälften av de totala budgetutgifterna, förtjänar en tydlig plats i budgetförordningen, och att revisionsrättens förslag således skulle göra texten mera svårläst i detta avseende.

2.7.2. Strukturfonderna

Revisionsrätten har föreslagit att denna avdelning tas bort, medan Europaparlamentet har föreslagit en särskild bestämmelse om finansiella korrigeringar.

Även i detta fall väljer kommissionen dock att hålla fast vid det ursprungliga förslaget, eftersom den anser att en särskild avdelning för strukturfonderna behövs för att klart förankra de undantag som gäller för förvaltningen av dessa fonder. Vad gäller de finansiella korrigeringarna regleras dessa redan genom de gemensamma bestämmelserna i del I avdelning IV, och de detaljerade regler som Europaparlamentet föreslår tas upp i genomförandebestämmelserna.

2.7.3. Forskning

Revisionsrätten föreslår att även denna avdelning tas bort. Enligt kommissionens uppfattning bör den dock bibehållas eftersom den innehåller undantag från bestämmelserna i avdelning I, i synnerhet i fråga om tillämpningen av verksamhetsbaserad budgetering samt de särskilda villkor som gäller för Gemensamma forskningscentret.

2.7.4. Externa åtgärder

Även här anser revisionsrätten att avdelningen är överflödig, medan rådet däremot anser att den är motiverad, särskilt eftersom den utgör en lämplig basis för åtgärder som genomförs i samarbete med internationella organisationer (artikel 164 i det ursprungliga förslaget). Enligt kommissionens bedömning bör den särskilda avdelningen för externa åtgärder kvarstå, eftersom en sådan uppdelning förbättrar textens disposition och tillgänglighet.

Revisionsrättens anser vidare att de angivna minimikriterierna för decentralisering av en given del av budgetförvaltningen till tredje land är orealistiska och dessutom försvårar kontroller (artikel 165). Kommissionen har mot bakgrund av denna kritik formulerat om dessa kriterier utifrån ett antal mål som inte i sig kräver en förvaltningsstruktur som är identisk med den som råder i gemenskapens institutioner.

Kommissionen föreslog i det ursprungliga förslaget att tidsfristen för att ingå kontrakt mot de beviljade anslagen borde vara längre för externa åtgärder än vad som medges i de allmänna bestämmelserna (artikel 77.2). Enligt det föreslagna undantaget skulle tidsgränsen år n+3 vara den 31 december, där år n motsvarar det budgetmässiga åtagandet, dvs. avdelandet av anslag för det givna ändamålet. Revisionsrätten anser att den föreslagna tidsfristen är för kort, särskilt vad gäller utvecklingsbistånd, medan rådet däremot anser att den är för lång och istället föreslår år n+2. Kommissionen håller i detta fall fast vid sitt ursprungliga förslag, som utgör en medelväg mellan rådets och revisionsrättens ståndpunkter.

Kommissionen föreslog också ursprungligen att handläggningen av bidrag skulle omfattas av ett undantag från principen om samfinansiering (artikel 170). Revisionsrätten, som i allmänhet motsätter sig denna princip, anser förslaget vara irrelevant. Rådet anser däremot att såväl regeln som undantaget motiverade, men att undantaget bör begränsas till området för humanitärt bistånd. En sådan begränsning skulle dock blockera genomförandet av utvecklingsprojekt till förmån för de fattigaste länderna. Efter att ha övervägt dessa skilda ståndpunkter väljer kommissionen att hålla fast vid sitt ursprungliga förslag.

2.7.5. Interinstitutionella byråer

Revisionsrätten och Europaparlamentet har betonat möjligheten att liknande byråer kan komma att inrättas i framtiden, och föreslår därför att avdelningen ges en mera generell benämning och en bredare tillämpning, i stället för att endast omfatta publikationsbyrån och OLAF.

Kommissionen har valt att följa denna rekommendation och inrättat en avdelning i förordningen för europeiska interinstitutionella byråer, varav det generella kapitlet behandlar dessa byråer i allmänhet, och ett andra kapitel omfattar de särskilda bestämmelserna för OLAF.

2.8. Övergångsbestämmelser och slutbestämmelser (del III)

2.8.1. Gemenskapsorgan (en samlingsbenämning för de specialiserade byråer, kontor och stiftelser som ansvarar för genomförandet av vissa delar av budgeten)

Revisionsrätten och Europaparlamentet har föreslagit att en särskild budgetförordning för dessa organ bör antas på grundval av rambestämmelser som fastställs av kommissionen efter yttrande från revisionsrätten, Europaparlamentet och rådet.

Kommissionen har godtagit detta förslag och skrivit in en tidsfrist för dessa yttranden i det ändrade förslaget till den nya budgetförordningen.

Kommissionen föreslår vidare att Europaparlamentet ges befogenhet att bevilja dessa organ ansvarsfrihet för genomförandet av deras respektive budgetar, och att kommissionens internrevisor gentemot dem skall ha samma befogenheter som gentemot kommissionens egna avdelningar. De särskilda bestämmelser som tillämpas på gemenskapsorganen måste också anpassas så att de är i överensstämmelse med budgetförordningen.

3. Kommissionens hållning i fråga om parlamentets enskilda ändringsförslag

Kommissionen redogör för sina ståndpunkter i fråga om vart och ett av de ändringsförslag som antagits av parlamentet den 31 maj 2001 i en bilaga till den ändrade texten.

4. SLUTSATS

I enlighet med artikel 250 i fördraget förelägger kommissionen härmed rådet detta förslag, på så sätt att förslaget kan antas inom den tidsfrist som fastställdes av Europeiska rådet vid dess möte i Göteborg [1].

[1] I punkt 18 i slutsatserna från Europeiska rådets möte anges att den omarbetade budgetförordningen bör antas före 2002 års utgång.

2000/0203 (CNS)

Ändring av förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG, EKSG, Euratom) med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 279 i detta,

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, särskilt artikel 78h i detta,

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 183 i detta

med beaktande av kommissionens förslag [2],

[2] EGT C 96, 27.3.2001, s. 1.

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [3],

[3] EGT C

med beaktande av revisionsrättens yttrande [4],

[4] EGT C 162, 5.6.2001, s. 1.

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [5] och

[5] EGT C 260, 17.09.2001, s. 42

av följande skäl:

(1) De förhållanden som rådde när budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget [6] antogs har förändrats avsevärt, särskilt till följd av de successiva utvidgningarna, den fleråriga budgetstyrningen i form av budgetplanerna och de institutionella förändringarna, och budgetförordningen har upprepade gånger ändrats i väsentliga avseenden. Med anledning av nya ändringar som är nödvändiga för att ta hänsyn till krav på lagstiftningsmässiga och administrativa förenklingar samt en ytterligare förstärkt stramhet i förvaltningen av gemenskapens finanser bör budgetförordningen av den 21 december 1977 av tydlighetsskäl arbetas om.

[6] EGT L 356, 31.12.1977, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG, EKSG, Euratom) nr 762/2001 (EGT L 111, 20.4.2001, s. 1).

(2) Förordningen bör begränsas till huvudprinciperna och de grundläggande reglerna som skall gälla för samtliga budgetfrågor som anges i fördragen, medan de närmare bestämmelserna bör föras över till en förordning som lägger fast dess genomförandebestämmelser (genomförandebestämmelserna) för att säkerställa en tydligare regelhierarki och för att göra budgetförordningen lättare att läsa.

(3) När det gäller budgetprinciper bör vid upprättandet och genomförandet av budgeten de fyra budgeträttsliga grundprinciperna iakttas (enhet, universalitet, specificering och ettårighet), liksom principerna om sund ekonomisk förvaltning, jämvikt, en enda beräkningsenhet samt öppenhet.

(4) Denna förordning bör slå fast dessa principer, begränsa undantagen till vad som är absolut nödvändigt och ställa upp strikta regler för dessa undantag.

(5) När det gäller principen om enhet bör det anges i denna förordning att principen är tillämplig även på utgifterna för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och för samarbetet i rättsliga och inrikes frågor, när dessa belastar budgeten. Beslut om gemenskapsorganens tjänsteförteckningar bör fattas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetförfarandet med hänsyn till den inverkan de har på gemenskapens personalbehov och på den allmänna budgeten genom de bidrag som betalas eller kan betalas till dessa organ och de pensioner som betalas eller kommer att betalas till deras personal.

(6) I fråga om principen om universalitet bör metoden med återbetalning av förskott liksom återanvändning av anslag avskaffas, och delvis ersättas av metoden med inkomster avsatta för särskilda ändamål. De särskilda reglerna för strukturfonderna bör inte påverkas av dessa ändringar.

(7) När det gäller principen om specificering är det absolut nödvändigt att kommissionen ges en viss rörelsefrihet, så att den kan göra överföringar av anslag för personal och administration mellan budgetavdelningar för olika politikområden och av driftsanslag mellan olika kapitel. Denna förordning bör möjliggöra att de ekonomiska och administrativa resurser som krävs för varje användningsområde budgeteras tillsammans. Förfarandena för överföring av anslag mellan samtliga institutioner bör också harmoniseras, så att överföringar mellan avdelningar i budgeten tillhör budgetmyndighetens område och överföringar inom varje avdelning tillhör institutionens område. Budgetmyndigheten bör vidare endast upprätta reserver om det saknas en rättslig grund eller om det råder osäkerhet om huruvida anslagen är tillräckliga eller om huruvida de kan utnyttjas i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning.

(8) I fråga om principen om ettårighet bör alla anslag vara differentierade, samtidigt som den nuvarande tekniska ordningen för anslagen till Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) bör behållas. Överföringar av åtagande- och betalningsbemyndiganden mellan budgetår bör beslutas av den berörda institutionen, vilket kan motiveras med att förfarandet förenklas då de icke-differentierade anslagen avskaffas. Tilläggstiderna bör begränsas till vad som är absolut nödvändigt, nämligen till EUGFJ:s betalningar.

(9) I fråga om principen om öppenhet är syftet att förbättra informationen om budgetens genomförande och om redovisningen. Det bör också införas en strikt tidsfrist för när budgeten skall offentliggöras och man bör slå fast principen att budgeten genom kommissionens försorg görs tillgänglig på preliminär basis mellan den tidpunkt då Europaparlamentets ordförande förklarar budgeten antagen och det officiella offentliggörandet i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. För att de negativa beloppen skall kunna avskaffas bör de negativa utgifterna hädanefter behandlas som inkomster avsedda för särskilda ändamål. Möjligheten att upprätta en negativ reserv bör under alla förhållanden behållas.

(10) Principerna för en sund ekonomisk förvaltning, slutligen, bör definieras utifrån begreppen sparsamhet, kostnadseffektivitet och ändamålsenlighet, och mätbara indikatorer bör användas för att säkerställa att dessa principer iakttas, så att de uppnådda resultaten kan bedömas. Utvärdering bör äga rum under hela programcykeln.

(11) När det gäller budgetens upprättande och uppställning bör budgetförfarandena harmoniseras och förenklas genom att åtskillnaden mellan tilläggs- och ändringsbudgetar tas bort, eftersom den saknar praktisk betydelse.

(12) I kommissionens budgetavsnitt bör en uppställning av anslag och resurser efter ändamål, dvs. verksamhetsbaserad budgetering (Activity-based Budgeting, ABB), tillåtas för att ge en tydligare bild av hur budgeten förvaltas, vilket främjar målen för en sund ekonomisk förvaltning, särskilt kostnadseffektivitet och ändamålsenlighet.

(13) Kommissionen bör ha en viss handlingsfrihet vid personalförvaltningen i förhållande till vad som är godkänt i budgeten, särskilt med hänsyn till de nya riktlinjerna för förvaltningen som är resultat- i stället för resursorienterad. Friheten blir dock fortfarande begränsad av två faktorer, nämligen av budgetanslagen och det totala antalet tjänster. Dessutom kommer graderna A1 och A2 att undantas.

(14) När det gäller genomförandet av budgeten bör de olika alternativen klargöras, dvs. att medlen kan förvaltas centralt av kommissionen, gemensamt med medlemsstaterna, i decentraliserad form tillsammans med tredje länder som är mottagare av bistånd, eller slutligen i samarbete med offentligrättsliga organisationer på internationell nivå. Den centraliserade förvaltningen bör kunna utföras antingen direkt av kommissionens enheter eller indirekt genom delegering till offentligrättsliga organ på nationell nivå eller gemenskapsnivå. Oavsett vem som ansvarar för att helt eller delvis förvalta ett anslag måste detta alltid ske enligt de fastställda förfarandena för skydd av gemenskapens medel, och det slutliga ansvaret måste i enlighet med artikel 274 i EG-fördraget alltid ligga hos kommissionen.

(15) Kommissionens ansvar för genomförandet av budgeten medför att den inte får delegera uppgifter som innebär myndighetsutövning och som inbegriper diskretionära bedömningar. I denna förordning bör det erinras om denna princip och räckvidden av de uppgifter som kan delegeras bör anges. Det bör också preciseras att privaträttsliga organ inte bör få vidta åtgärder som leder till att budgetanslag utnyttjas, utom i de fall då de på en medlemsstats ansvar anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning, utan bara får utföra tekniska och administrativa tjänster eller förberedande eller kompletterande uppgifter.

(16) Principerna om öppenhet och sund ekonomisk förvaltning innebär att de offentligrättsliga organ - eller organ som under statens garanti anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning - som genom delegering tilldelats uppgifter som innebär att genomföra budgettransaktioner för kommissionens räkning bör förfoga över tydliga regler för upphandling, en effektiv intern kontroll, ett redovisningssystem där gemenskapsmedlen redovisas separat från deras övriga verksamhet, samt en extern revision.

(17) I denna förordning uppfylls kraven i artikel 279 i EG-fördraget genom att utanordnarens, räkenskapsförarens och internrevisorns befogenheter och ansvar fastställs. Utanordnarnas ansvar för alla inkomst- och utgiftstransaktioner som faller inom deras behörighet är heltäckande och de skall kunna stå till svars för dessa transaktioner, där så krävs inom ramen för ett disciplinförfarande. Följaktligen bör utanordnarnas ansvar ökas genom att den centraliserade förhandskontrollen - i synnerhet styrekonomens förhandsgodkännande - avskaffas, liksom det förfarande enligt vilket räkenskapsföraren skall kontrollera att betalningar löser gemenskapen från dess förpliktelser. Räkenskapsföraren bör förbli ansvarig för att betalningar effektueras på korrekt sätt, för att kräva in inkomster och driva in fordringar. Räkenskapsföraren bör också ansvara för att förvalta likvida medel, föra räkenskaper samt att upprätta institutionernas redovisningar. Internrevisorn skall fullgöra sina i uppgifter i enlighet med internationellt vedertagna normer inom revisionsområdet. Till hans uppgift hör att ge institutionen rimliga garantier för att de förvaltnings- och kontrollsystem som inrättas av utanordnarna fungerar väl. Internrevisorn bör inte själv medverka vid genomförandet av finansiella transaktioner, och inte heller utföra förhandskontroller inför utanordnarnas beslut om transaktioner, eftersom detta ansvar hädanefter helt och hållet bör ligga på utanordnarna.

(18) Utanordnarnas, räkenskapsförarnas och förskottsförvaltarnas ansvar skiljer sig inte till sin natur från det ansvar som åvilar andra tjänstemän och övriga anställda, och bör inom ramen för tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna eller i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna (tjänsteföreskrifterna) omfattas av gällande disciplinåtgärder och krav på ekonomisk kompensation. I gengäld bör särskilda bestämmelser om räkenskapsförarnas och förskottsförvaltarnas ansvar om de begår vissa typer av fel dock behållas, beroende på särarten i de uppgifter de utför. Reglerna om särskilda skadestånd och försäkringar i dessa fall har dock inte behållits. Varje institution bör inrätta en specialiserad instans för att assistera tillsättningsmyndigheten när det gäller att bedöma fall av oegentligheter av finansiell natur, bedrägeriärenden undantagna, som kan leda till att en aktör blir föremål för disciplinåtgärder eller krav på ekonomisk kompensation. Om systemfel upptäcks under arbetet bör denna instans också få till uppgift att rapportera till utanordnaren och internrevisorn om detta. När det gäller bedrägerifall bör det i denna förordning hänvisas till de gällande bestämmelserna om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen och om kamp mot korruption som tjänstemän i Europeiska gemenskaperna eller medlemsstaterna är delaktiga i.

(19) Begreppen budgetmässigt respektive rättsligt åtagande av utgifter bör klargöras, liksom villkoren för dessa åtaganden. För att tidsmässigt begränsa budgetpåverkan av kommissionens beslut och minska mängden vilande åtaganden är det lämpligt att begränsa den tid, under vilken enskilda rättsliga åtaganden kan ingås på grundval av allmänna budgetmässiga åtaganden.

(20) I denna förordning bör de olika typer av betalningar som utanordnarna kan använda sig av definieras. Betalningar bör genomföras med utgångspunkt från hur effektiv åtgärden är och vilka resultat den leder fram till.

(21) Det bör i denna förordning anges att kontroll, godkännande och utbetalning av ett belopp måste utföras inom en frist som kommer att anges i genomförandebestämmelserna och att fordringsägaren efter fristens utgång har rätt till dröjsmålsränta som belastar budgeten.

(22) När det gäller upphandling bör Europaparlamentets och rådets direktiv om samordning av förfarandena vid tilldelning av kontrakt vid offentlig upphandling av varor, tjänster samt bygg- och anläggningsarbeten tillämpas när institutionerna genomför offentlig upphandling för egen räkning, och principerna i direktiven bör också tjäna som grundval för de regler som tillämpas på de kontrakt som institutionerna ingår för tredje mans räkning.

(23) För att förebygga oegentligheter och bekämpa bedrägeri och korruption, och för att främja en sund och effektiv förvaltning, bör anbudsgivare och anbudssökande som har gjort sig skyldiga till sådana handlingar eller som befinner sig i intressekonflikt, uteslutas från tilldelning av kontrakt.

(24) För öppenhetens skull bör anbudsgivare och anbudssökande på lämpligt sätt informeras om tilldelning av kontrakt.

(25) I samband med att utanordnarens ansvar utvidgas bör den nuvarande Rådgivande kommittén för upphandling och kontrakt avskaffas.

(26) I fråga om bidrag bör det skapas en struktur för beviljande och kontroll av gemenskapsbidrag genom särskilda bestämmelser som bygger på principerna om öppenhet, likabehandling, samfinansiering, gemensam bedömning och kontroll samt på principen att bidrag inte kan beviljas retroaktivt.

(27) För att undvika kumulering av bidrag bör bidrag inte kunna beviljas för att finansiera en och samma åtgärd eller löpande utgifter för ett och samma budgetår två gånger.

(28) Som ett led i kampen mot bedrägeri och korruption bör det införas bestämmelser om uteslutning från beviljande av bidrag, på samma sätt som gäller för reglerna om tilldelning av offentliga kontrakt.

(29) När ett bidrag beviljats bör en skriftlig överenskommelse upprättas där institutionens och bidragsmottagarens rättigheter och skyldigheter anges.

(30) När det gäller räkenskaperna och redovisningen bör det anges att räkenskaperna består av allmänna räkenskaper och budgeträkenskaper och det bör betonas att syftet med de allmänna räkenskaperna är att ge en redovisning av tillgångar och skulder, medan budgeträkenskapernas syfte är att upprätta sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet samt rapporterna om budgetens genomförande.

(31) De principer som ligger till grund för de allmänna räkenskaperna och årsbokslutet bör fastställas med hänvisning till de internationellt erkända redovisningsprinciperna och rådets direktiv om årsbokslut i vissa typer av bolag, så långt dessa är relevanta för den offentliga sektorn.

(32) Bestämmelserna om vilken information som skall ges om budgetens genomförande bör ändras så att informationen utvidgas till att också omfatta anslag som överförts, gjorts disponibla på nytt och använts på nytt, -samt till de olika organ som lyder under gemenskapsrätten, -och det månatliga uppgiftslämnandet och den rapport om genomförandet som skall lämnas till budgetmyndigheten tre gånger om året bör organiseras bättre.

(33) Institutionernas redovisningsmetoder bör harmoniseras, och kommissionens räkenskapsförare bör ha initiativrätt på detta område.

(34) Det bör anges att datoriseringen av den ekonomiska förvaltningen inte får påverka revisionsrättens rätt till tillgång till styrkande handlingar.

(35) Den oklara distinktionen mellan förskott och delbetalning bör avskaffas. I de fall som inte hela åtgärden finansieras genom en enda betalning bör betalningarna definieras som förskott, löpande betalningar eller slutbetalningar.

(36) För den externa kontrollen och beviljandet av ansvarsfrihet har - även om kommissionen bär hela ansvaret för budgetens genomförande - den gemensamma förvaltningen som utförs tillsammans med medlemsstaterna en sådan vikt att samarbete med dessa krävs under revisionsrättens granskningsförfarande och därefter under budgetmyndighetens förfarande för ansvarsfrihet.

(37) För att förbättra redovisningen och få till stånd ett smidigare förfarande för att bevilja ansvarsfrihet bör tidsplanen för detta förfarande ändras.

(38) För att förbättra den interinstitutionella verksamheten bör kommissionen på Europaparlamentets begäran lämna alla nödvändiga upplysningar avseende det ifrågavarande budgetåret som behövs för att förfarandet för att bevilja ansvarsfrihet för budgetens genomförande skall fungera väl, med vederbörlig hänsyn till enskildas grundläggande rättigheter, skyddet av yrkeshemligheter, de bestämmelser som reglerar eventuella disciplinförfaranden eller rättsliga förfaranden samt unionens intressen.

(39) Vissa gemensamma politikområden bör omfattas av särskilda bestämmelser, och dessa bestämmelser bör grundas på principerna i denna förordning.

(40) I fråga om EUGFJ bör de särskilda förvaltningsmetoderna behållas, särskilt att åtagandebemyndiganden är lika med betalningsbemyndiganden samt ordningen för anslagsöverföring, men bör dock inte längre gälla för anslagen till landsbygdens utveckling från och med den 1 januari 2007.

(41) För att garantera nivån på de samlade disponibla anslagen bör alla inkomster som avsätts för särskilda ändamål från EUGFJ:s garantisektion tilldelas sektionen som helhet.

(42) Det bör vara möjligt att göra förhandsåtaganden från och med den 15 november före det budgetår som avses i fråga om anslagen till EUGFJ och de administrativa anslagen.

(43) Vad gäller strukturfonderna bör reglerna om återbetalning av förskott och om att anslag får göras disponibla på nytt kvarstå enligt villkoren i kommissionens förklaring som bifogas rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna.

(44) I fråga om forskningsanslagen bör budgeten vara uppställd på ett sätt som är förenligt med bestämmelserna om verksamhetsbaserad budgetering, samtidigt som den flexibilitet i förvaltningen som Gemensamma forskningscentret åtnjuter behålls.

(45) I fråga om externa åtgärder bör en decentraliserad förvaltning av stöd till tredje land tillåtas, under förutsättning att kommissionen ges garantier för en sund ekonomisk förvaltning och att mottagarlandet är ansvarigt gentemot kommissionen för de medel som betalas ut.

(46) När det gäller externa åtgärder bör de allmänna principerna för offentlig upphandling som anges i del I avdelning V och i del II avdelning IV i denna förordning ingå som en del i de finansieringsöverenskommelser och kontrakt som sluts med mottagarländer eller med offentligrättsliga organ på nationell nivå, internationell nivå eller gemenskapsnivå, eller med fysiska eller juridiska personer som omfattas av privaträtten.

(47) De allmänna bestämmelser som gäller för förvaltningen av de europeiska byråerna bör samlas i en egen avdelning. Med tanke på den särskilda ställning och uppgift som Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) har bör reglerna för förvaltning av byrån samlas i ett eget kapitel inom ovan nämnda avdelning.

(48) De särskilda bestämmelserna för de administrativa anslagen bör samlas i en egen avdelning.

(49) Vad avser genomförandet av program för landsbygdsutveckling och de s.k. kompletterande åtgärderna bör det föreskrivas att de särskilda bestämmelserna för EUGFJ:s garantisektion om förvaltningen av anslag inte bör tillämpas förrän vid slutet av den nuvarande programperioden.

(50) De nya tidsgränserna för konsolidering av institutionernas räkenskaper bör träda i kraft först budgetåret 2005, på så sätt att nödvändiga interna förfaranden hinner införas.

(51) Det bör fastställas en tidsplan för förfarandet för att anta genomförandebestämmelser till denna förordning, så att varje ändring i budgetförordningen kan omsättas i praktiken inom rimlig tid.

(52) De finansiella bestämmelser som gäller för de organ som inrättats av gemenskaperna och som utgör fristående juridiska personer och som kan komma att ta emot bidrag från budgeten bör anpassas efter de specifika förvaltningsbehov som kännetecknar dessa organ. Samtidigt som det är viktigt att dessa organ åtnjuter det oberoende i operativt hänseende som krävs för att de skall kunna fullgöra sina uppdrag, krävs dock en viss harmonisering av de bestämmelser som gäller räkenskaper och beviljande av ansvarsfrihet. Kommissionens internrevisor bör ha samma befogenheter i förhållande till dessaorgan som i förhållande till kommissionens egna avdelningar. De särskilda bestämmelser som tillämpas på dessa organ måste följaktligen anpassas så att de överensstämmer med denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

DEL I GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

AVDELNING I SYFTE

Artikel 1 (artikel 1 i det ursprungliga förslaget)

I denna förordning fastställs reglerna för upprättandet och genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget, (budgeten).

Vid tillämpningen av denna förordning skall Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och ombudsmannen behandlas som institutioner.

Artikel 2 (ny)

Alla övriga rättsliga normer och bestämmelser som påverkar genomförandet av budgeten skall, oavsett om detta gäller utgifts- eller inkomstsidan, grundas på principerna i avdelning II.

AVDELNING II Budgetprinciperna

Artikel 3 (artikel 2 i det ursprungliga förslaget)

Budgeten skall upprättas och genomföras enligt principerna om enhet, ettårighet, jämvikt, en enda beräkningsenhet, universalitet, specificering, sund ekonomisk förvaltning samt öppenhet, på det sätt som avses i denna förordning.

Kapitel 1 Enhetsprincipen

Artikel 4 (artikel 3 i det ursprungliga förslaget)

1. Budgeten är det dokument i vilket varje år de inkomster och utgifter för gemenskapen som bedöms bli nödvändiga införs och godkänns.

2. Gemenskapernas inkomster och utgifter skall omfatta följande:

a) Europeiska gemenskapernas inkomster och utgifter, inklusive de administrativa utgifterna för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och för samarbetet i rättsliga och inrikes frågor samt de tillhörande driftsutgifterna för dessa områden som tas upp i budgeten.

b) Europeiska kol- och stålgemenskapens administrativa utgifter och motsvarande inkomster.

c) Europeiska atomenergigemenskapens utgifter och inkomster.

3. I budgeten skall också införas garantier för gemenskapernas upp- och utlåning samt utbetalningar till Garantifonden för åtgärder avseende tredje land.

Artikel 5 (artikel 4 i det ursprungliga förslaget)

1. Alla inkomster och utgifter skall medföra att en rubrik i budgeten tillgodogörs eller belastas, med förbehåll för artikel 74.

2. Åtagande eller godkännande av utgifter utöver beviljade anslag får inte medges.

3. Endast anslag som motsvarar en utgift som bedöms vara nödvändig får föras in i budgeten.

4. Med förbehåll för artikel 74 skall de inkomsträntor som genereras av medel som förblir Europeiska gemenskapernas tillgångar föras in i budgeten som allmänna inkomster.

Kapitel 2 Principen om ettårighet

Artikel 6 (artikel 5 i det ursprungliga förslaget)

De anslag som tas upp i budgeten skall beviljas för ett budgetår, som börjar den 1 januari och slutar den 31 december.

Artikel 7 (artikel 6 i det ursprungliga förslaget)

1. Anslagen i budgeten skall vara differentierade, och ge upphov till åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.

2. Med förbehåll för artiklarna 77.2 och 167.2 skall åtagandebemyndigandena täcka den totala kostnaden för alla rättsliga åtaganden som ingås under budgetåret i fråga

3. Betalningsbemyndigandena skall täcka de betalningar som krävs för att uppfylla rättsliga åtaganden som ingås under det berörda budgetåret eller som ingåtts under tidigare budgetår.

4. Bestämmelserna i punkterna 1 och 2 skall inte påverka tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i del II avdelning I, IV och VI. De skall inte heller hindra att övergripande åtaganden görs eller att åtaganden delas in i årliga delåtaganden.

Artikel 8 (artikel 7 i det ursprungliga förslaget)

1. Ett budgetårs inkomster skall tas upp i räkenskaperna för detta budgetår på grundval av de belopp som tagits emot under budgetåret. De egna medlen för januari månad det närmast följande budgetåret kan emellertid betalas in i förskott enligt rådets förordning om genomförande av beslutet om systemet för gemenskapernas egna medel.

2. Upptagandet av egna medel från mervärdesskatt och kompletterande egna medel grundade på bruttonationalinkomst samt, i förekommande fall, finansiella bidrag till budgeten får anpassas i enlighet med den förordning som avses i punkt 1.

3. Anslag som beviljas för ett givet budgetår får bara användas för att täcka utgifter för vilka åtaganden ingås och betalningar effektueras under budgetåret i fråga, utom i undantagsfall enligt del II avdelning I, samt för att fullgöra åtaganden som ingåtts under tidigare budgetår.

4. Åtaganden skall tas upp i räkenskaperna på grundval av de rättsliga åtaganden som gjorts fram till den 31 december, med förbehåll för de övergripande åtaganden som avses i artikel 77.2 och de finansieringsöverenskommelser som avses i artikel 167.2, vilka i stället skall tas upp i räkenskaperna på grundval av de budgetmässiga åtaganden som gjorts fram till den 31 december.

5. Betalningarna för ett budgetår skall tas upp i räkenskaperna på grundval av de betalningar som effektuerats av räkenskapsföraren fram till den 31 december detta budgetår.

6. Trots vad som sägs i punkterna 4 och 5 skall utgifterna inom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) tas upp i räkenskaperna för ett budgetår enligt bestämmelserna i del II avdelning I.

Artikel 9 (artikel 8 i det ursprungliga förslaget)

1. Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden som inte har tagits i anspråk i slutet av det budgetår för vilket de beviljades skall förfalla.

De kan emellertid föras över efter ett beslut av den berörda institutionen som fattas senast den 15 februari, med begränsningen att överföringen endast får ske till det närmast påföljande budgetåret i enlighet med punkterna 2 och 3.

2. I fråga om åtagandebemyndiganden kan överföringen avse

a) belopp som motsvarar åtagandebemyndiganden för vilka alla de förberedelser för ett åtagande som anges i artikel 60 är fullbordade den 31 december, varvid åtaganden för dessa belopp kan göras till och med den 31 mars påföljande år, eller

b) belopp som är nödvändiga när den lagstiftande myndigheten har antagit en grundläggande rättsakt under budgetårets sista kvartal och kommissionen inte har kunnat göra motsvarande budgetmässiga åtaganden senast den 31 december.

3. Betalningsbemyndiganden får föras över om beloppen är nödvändiga för att uppfylla redan gjorda åtaganden eller hänför sig till åtagandebemyndiganden som överförts, när de anslag som avsatts under de berörda rubrikerna i budgeten för påföljande budgetår inte täcker behoven. Den berörda institutionen skall sträva efter att i första hand använda de anslag som beviljats för det innevarande budgetåret och inte använda de överförda anslagen förrän de förstnämnda är uttömda.

4. Institutionen skall senast den 15 mars underrätta Europaparlamentet och rådet (budgetmyndigheten) om det beslut som fattats om överföring och för varje rubrik i budgeten ange hur kriterierna i punkterna 2 och 3 tillämpats på varje överföring.

5. Anslag som tagits upp i reserven och personalanslag får inte överföras.

Artikel 10 (artikel 9 i det ursprungliga förslaget)

Oanvända inkomster och anslag som är disponibla den 31 december och som härrör från inkomster som är avsatta för särskilda ändamål enligt artikel 18 skall överföras automatiskt. De disponibla anslag som motsvarar inkomster avsatta för särskilda ändamål vilka överförts mellan budgetår skall användas först.

Artikel 11 (artikel 10 i det ursprungliga förslaget)

Om belopp frigörs under något av de budgetår som följer följer på det år för vilka anslagen beviljades därför att de åtgärder för vilka avslagen avsatts helt eller delvis inte genomförs, skall motsvarande anslag förfalla.

Artikel 12 (artikel 11 i det ursprungliga förslaget)

För de anslag som tas upp i budgeten får åtaganden göras med verkan från den 1 januari, så snart budgeten har antagits slutgiltigt, om inte något annat följer av de undantag som anges i del II avdelning I och VI.

Artikel 13 (artikel 12 i det ursprungliga förslaget)

1. Om budgeten inte har antagits slutgiltigt vid budgetårets början skall bestämmelserna i artikel 273 i EG-fördraget, artikel 78b i EKSG-fördraget och artikel 178 i Euratomfördraget gälla för åtaganden och betalningar som hänför sig till utgifter som principiellt godkänts i den budget som senast antagits enligt normalt förfarande.

2. Om, för ett visst kapitel, beviljandet av två eller flera tillfälliga tolftedelar enligt villkoren i fördragen inte gör det möjligt att täcka de utgifter som krävs för att undvika ett avbrott i gemenskapernas verksamhet på det aktuella området, kan i undantagsfall ett överskridande av det anslagsbelopp som tagits upp i motsvarande kapitel i budgeten för det föregående räkenskapsåret beviljas enligt det förfarande som anges i fördragen. I det fallet får den totala summan av de anslag som beviljades i budgeten för det föregående året inte överskridas.

Kapitel 3 Principen om balans i budgeten

Artikel 14 (artikel 13 i det ursprungliga förslaget)

1. Det skall råda balans mellan inkomster och betalningsbemyndiganden i budgeten.

2. Gemenskaperna får inte ta upp lån för att täcka underskott i budgeten. De får dock ta upp lån om syftet är att förvärva tomtmark och byggnader, men bara om det kan garanteras att lånen är förenliga med kraven på en sund ekonomisk förvaltning.

Artikel 15 (artikel 14 i det ursprungliga förslaget)

1. Saldot för varje budgetår skall tas upp i budgeten för nästföljande budgetår som inkomst om det rör sig om ett överskott eller som utgift om det rör sig om ett underskott.

2. Beräkningar av denna inkomst eller utgift skall tas upp i budgeten under budgetförfarandet och vid behov i en ändringsskrivelse som överlämnas i enlighet med artikel 34. Beräkningarna skall upprättas enligt principerna i rådets förordning om genomförande av beslutet om systemet för gemenskapernas egna medel.

3. När räkenskaperna avslutats för varje budgetår skall eventuella avvikelser från beräkningarna tas upp i budgeten för nästföljande budgetår i en ändringsbudget i enlighet med artikel 37.

Kapitel 4 Principen om en enda beräkningsenhet

Artikel 16 (artikel 15 i det ursprungliga förslaget)

Budgeten skall upprättas och genomföras i euro och räkenskaperna skall redovisas i euro.

För behov som avser förvaltning av likvida medel som avses i artikel 61 får dock räkenskapsföraren genomföra transaktioner i nationella valutor enligt villkoren i den förordning som fastställer genomförandebestämmelserna till denna förordning (genomförandebestämmelserna), vilket också skall gälla förskottsförvaltarna med avseende på förskottskontona.

Kapitel 5 Universalitetsprincipen

Artikel 17 (artikel 16 i det ursprungliga förslaget)

De totala inkomsterna skall täcka de totala betalningsbemyndigandena, med förbehåll för artikel 18. Alla inkomster och utgifter skall tas upp som bruttobelopp i budgeten utan att justeras mot varandra, med förbehåll för artikel 20.

Artikel 18 (artikel 17.1 i det ursprungliga förslaget)

1. Följande inkomster skall avsättas för att täcka särskilda utgifter:

a) Finansiella bidrag från medlemsstaterna till vissa forskningsprogram i enlighet med rådets beslut om systemet för gemenskapernas egna medel.

b) De räntor på depositioner samt böter som föreskrivs i förordningen om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott.

c) Inkomster som avsatts för ett särskilt ändamål, t.ex. inkomster från fonder, subventioner, gåvor och legat.

d) Bidrag från tredje länder eller olika organ för deltagande i gemenskapernas verksamhet.

e) Inkomster från tredje man för varor, tjänster eller bygg- och anläggningsarbeten som levererats eller utförts på dennes begäran.

f) Inkomster från återbetalningar av belopp som betalats ut på felaktiga grunder.

g) Inkomster från leverans av varor, tjänster eller bygg- och anläggningsarbeten som utförts till förmån för andra institutioner och organ, inklusive återbetalningar av traktamenten från andra institutioner och organ för vars räkning sådana betalats.

h) Försäkringsersättningar.

i) Inkomster från uthyrning.

j) Inkomster från försäljning av publikationer och filmer, inklusive material som lagras elektroniskt.

2. Det får också föreskrivas i den tillämpliga rättslig grunden att förväntade inkomster får avsättas för att täcka vissa specifika utgifter.

3. Budgeten skall innehålla rubriker för de olika kategorier av inkomster som avsatts för särskilda ändamål som avses i punkt 1 och 2, och beloppen skall om möjligt anges.

Artikel 19 (artikel 17.2 i det ursprungliga förslaget)

1. Kommissionen får ta emot alla donationer som görs till gemenskaperna, t.ex. i form av fonder, subventioner, gåvor och legat.

2. Kommissionen får ta emot donationer som kan föra med sig kostnader endast efter förhandsgodkännande från Europaparlamentet och rådet, vilka skall fatta beslut i frågan inom två månader efter mottagandet av kommissionens begäran. Om inga invändningar har framförts under denna tidsfrist skall kommissionen fatta ett slutgiltigt beslut om godkännande.

Artikel 20 (artikel 18 i det ursprungliga förslaget)

1. I genomförandebestämmelserna får det fastställas att vissa inkomster får dras av från fakturor och ansökningar om utbetalningar, för vilka utgifterna sedan godkänns som nettobelopp.

2. Priser på varor och tjänster som levereras till gemenskaperna skall, om de innefattar skatter som betalas tillbaka av medlemsstaterna enligt protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier eller av tredje land på grundval av gällande överenskommelser, tas upp i budgeten netto exklusive dessa skatter.

3. Justeringar får göras för växelkursskillnader som uppstår vid genomförandet av budgeten. Den slutliga vinsten eller förlusten skall tas upp i budgetårets saldo.

Kapitel 6 Principen om specificering

Artikel 21 (artikel 19 i det ursprungliga förslaget)

Anslag skall delas in efter ändamål i avdelningar och kapitel, och kapitlen skall delas in ytterligare i artiklar och punkter.

Artikel 22 (artikel 20 i det ursprungliga förslaget)

1. Varje institution får, inom sitt eget avsnitt i budgeten, föreslå budgetmyndigheten överföringar av anslag mellan avdelningar.

Förslagen till överföringar mellan olika avdelningar i övriga institutioners budgetavsnitt skall läggas fram av kommissionen till budgetmyndigheten för beslut. Kommissionen får bifoga sitt yttrande till dessa förslag.

2. Institutionerna får själva fatta beslut om överföringar mellan artiklar inom samma kapitel samt mellan kapitel inom samma avdelning. De skall underrätta kommissionen och budgetmyndigheten om vilka överföringar de gjort.

3. Punkterna 1 och 2 skall inte påverka tillämpningen av de särskilda regler för kommissionen som anges i artikel 23.

Artikel 23 (artikel 21 i det ursprungliga förslaget)

1. Kommissionen får inom sitt eget avsnitt i budgeten

a) överföra anslag inom en och samma artikel, samt - med undantag för personalutgifter och utgifter för adminstration - mellan artiklar inom samma kapitel,

b) när det gäller personalutgifter- och utgifter för administration överföra anslag mellan olika avdelningar, förutsatt att de aktuella anslagen är avsedda för samma ändamål,

c) när det gäller driftsutgifter överföra anslag mellan olika kapitel inom samma avdelning, dock högst 10 % av budgetårets anslag under den rubrik varifrån överföringen sker.

Kommissionen skall underrätta budgetmyndigheten om sitt beslut minst tre veckor innan den genomför en sådan anslagsöverföring som avses i första stycket b eller c.

2. Kommissionen får inom sitt eget avsnitt i budgeten föreslå budgetmyndigheten andra överföringar än dem som avses i punkt 1.

Artikel 24 (artikel 22 i det ursprungliga förslaget)

1. Budgetmyndigheten skall fatta beslut om överföringar av anslag enligt de villkor som anges i punkterna 2, 3 och 4, med förbehåll för undantagen i del II avdelning I.

2. Vad gäller överföringsförslag som rör utgifter som är en nödvändig följd av fördragen eller rättsakter som antagits i enlighet med dessa skall rådet, efter samråd med Europaparlamentet, fatta beslut med kvalificerad majoritet inom sex veckor, utom i brådskande fall. Europaparlamentet skall yttra sig i så god tid att rådet hinner ta del av yttrandet och fatta beslut inom den angivna tiden. Om rådet inte fattar beslut inom denna tid skall överföringsförslaget anses vara godkänt.

3. Vad gäller överföringsförslag som rör andra utgifter än dem som är en nödvändig följd av fördragen eller rättsakter som antagits i enlighet med dessa skall Europaparlamentet, efter samråd med rådet, fatta beslut inom sex veckor, utom i brådskande fall. Rådet skall yttra sig med kvalificerad majoritet i så god tid att Europaparlamentet hinner ta del av yttrandet och fatta beslut inom den angivna tiden. Om inget beslut har fattats inom denna tid skall överföringsförslaget anses vara godkänt.

4. Överföringsförslag som rör både utgifter som är en nödvändig följd av fördragen eller rättsakter som antagits i enlighet med dessa och andra utgifter skall anses vara godkända om varken Europaparlamentet eller rådet har beslutat något annat inom sex veckor från den dag då respektive institution mottog förslagen. Om Europaparlamentet och rådet i fråga om sådana förslag till överföringar minskar den föreslagna överföringen med olika belopp, skall det minsta av de belopp som godtagits av den ena av de två institutionerna anses vara godkänt. Om en av institutionerna underkänner överföringen skall den inte genomföras.

Artikel 25 (artikel 23 i det ursprungliga förslaget)

1. Anslag får endast överföras till budgetrubriker under vilka anslag har beviljats i budgeten eller som förts upp med symboliskt anslag ("p.m.").

2. Inkomster som avsatts för ett särskilt ändamål får endast överföras så länge de verkligen används till detta ändamål.

Artikel 26 (artikel 24 i det ursprungliga förslaget)

1. Överföringar inom de avdelningar i budgeten som behandlar anslagen till garantisektionen vid EUGFJ, till strukturfonderna och till forskning skall omfattas av särskilda bestämmelser enligt del II avdelning I, II och III.

2. Budgetmyndigheten skall på kommissionens förslag fatta beslut om överföringar för att möjliggöra utnyttjande av reserven för lån och garantier för lån som gemenskaperna beviljar tredje land, samt reserven för katastrofhjälp.

Det förfarande som anges i artikel 24 skall tillämpas. Om Europaparlamentet och rådet inte kan enas om ett belopp som avviker från det som anges i kommissionens förslag eller om de avstår från att fatta ett beslut, skall kommissionens förslag till överföring anses vara godkänt.

Kapitel 7 Principen om sund ekonomisk förvaltning

Artikel 27 (artikel 25 i det ursprungliga förslaget)

1. Budgetanslagen skall användas enligt principen om sund ekonomisk förvaltning, det vill säga i enlighet med principerna om sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet.

2. Principen om sparsamhet kräver att de resurser som institutionen använder för att genomföra sin verksamhet skall göras tillgängliga i rätt tid och vara av den kvantitet och kvalitet som behövs, samt ställas till förfogande till lägsta möjliga kostnad.

Principen om effektivitet avser förhållandet mellan de resurser som används och de resultat som uppnås.

Principen om ändamålsenlighet avser hur väl specifika mål med en åtgärd och förväntade resultat uppnås.

3. Mål som kan kontrolleras med hjälp av mätbara kriterier skall fastställas, och deras förverkligande skall övervakas.

4. Institutionerna skall regelbundet utvärdera program och åtgärder, för att se till att principen om sund ekonomisk förvaltning följs.

Artikel 28 (artikel 26 i det ursprungliga förslaget)

1. Alla förslag som läggs fram inför den lagstiftande myndigheten och som kan förutsättas få konsekvenser för budgeten, t.ex. för antalet anställda, skall åtföljas av en finansieringsöversikt.

2. Under budgetförfarandet skall kommissionen lägga fram de uppgifter som behövs för att anslagsbehovens utveckling skall kunna jämföras med de ursprungliga beräkningarna i finansieringsöversikterna. Kommissionen skall bland annat lägga fram uppgifter om de framsteg som gjorts samt om hur långt den lagstiftande myndigheten har kommit i sin behandling av det berörda förslaget. Anslagsbehoven skall där så krävs räknas om mot bakgrund av utvecklingen av överläggningarna om den rättsliga grunden.

Kapitel 8 Principen om öppenhet

Artikel 29 (artikel 27 i det ursprungliga förslaget)

1. Budgeten skall upprättas och genomföras och räkenskaperna skall läggas fram med hänsyn tagen till principen om klarhet och öppenhet.

2. Budgeten och ändringsbudgetarna skall såsom de slutgiltigt antagits offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning på anmodan av Europaparlamentets ordförande.

Offentliggörandet skall ske inom två månader efter den dag då budgeten förklaras slutgiltigt antagen.

De konsoliderade räkenskaperna skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. De rapporter och analyser om den ekonomiska förvaltningen som sammanställs av varje institution skall också offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 30 (artikel 28 i det ursprungliga förslaget)

1. Gemenskapernas upp- och utlåningsverksamhet till förmån för tredje man skall redovisas i en bilaga till budgeten.

2. Verksamheten inom Garantifonden för åtgärder avseende tredje land skall redovisas i de årliga redovisningarna över gemenskapens finanser.

AVDELNING III UPPRÄTTANDET AV BUDGETEN OCH BUDGETENS STRUKTUR

Kapitel 1 upprättandet av budgeten

Artikel 31 (artikel 29 i det ursprungliga förslaget)

Europaparlamentet, rådet, Europeiska gemenskapernas domstol, revisionsrätten, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och ombudsmannen skall upprätta en beräkning över sina inkomster och utgifter som de skall överlämna till kommissionen före den 1 juli varje år.

Dessa institutioner skall också överlämna inkomst- och utgiftsberäkningarna till budgetmyndigheten för kännedom före den 1 juli varje år. Kommissionen skall upprätta sina egna inkomst- och utgiftsberäkningar och överlämna dessa till budgetmyndigheten före samma datum.

Kommissionen skall grunda de egna beräkningarna på de uppgifter som avses i artikel 32.

Artikel 32 (ny)

Varje organ som avses i artikel 190 skall på grundval av den rättsakt genom vilken det inrättats före den 1 april varje år till kommissionen överlämna en preliminär beräkning av sina inkomster och utgifter, även en tjänsteförteckning och sitt arbetsprogram.

Kommissionen skall överlämna dessa handlingar till budgetmyndigheten för kännedom, utom i det fall som anges i artikel 46.1 led 3 d.

Artikel 33 (artikel 30 i det ursprungliga förslaget)

1. Kommissionen skall förelägga rådet ett preliminärt budgetförslag senast den 1 september varje år. Det preliminära budgetförslaget skall samtidigt överlämnas till Europaparlamentet.

Det preliminära budgetförslaget skall innehålla en allmän sammanställning av gemenskapernas inkomster och utgifter, och det skall sammanföra de inkomst- och utgiftsberäkningar som anges i artikel 31.

2. Kommissionen skall till det preliminära budgetförslaget bifoga

a) en analys av den ekonomiska förvaltningen under det gångna budgetåret,

b) ett yttrande över de övriga institutionernas beräkningar; detta yttrande får innehålla avvikande beräkningar, som skall vara vederbörligen motiverade,

c) alla eventuella arbetsdokument som kommissionen bedömer vara av betydelse för institutionernas tjänsteförteckningar eller för de bidrag som kommissionen beviljar de organ som avses i artikel 190, samt Europaskolorna.

d) uppgifter om målen för varje verksamhet samt vilka utvärderingar som finns tillgängliga.

Artikel 34 (artikel 31 i det ursprungliga förslaget)

1. Kommissionen får, på eget initiativ eller på begäran från någon av de övriga institutionerna vad gäller deras respektive avsnitt, förelägga rådet en ändringsskrivelse genom vilken det preliminära budgetförslaget ändras på grundval av nya uppgifter som inte fanns tillgängliga när det preliminära budgetförslaget upprättades.

2. Kommissionen skall förelägga rådet en sådan ändringsskrivelse minst 30 dagar före Europaparlamentets första behandling av budgetförslaget, utom under mycket speciella omständigheter eller om institutionerna kommer överens om något annat. Rådet skall förelägga Europaparlamentet skrivelsen minst 15 dagar före den nämnda första behandlingen.

Artikel 35 (artikel 32 i det ursprungliga förslaget)

1. Rådet skall fastställa budgetförslaget enligt förfarandet i artikel 272 i EG-fördraget, artikel 78 i EKSG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget.

2. Rådet skall förelägga Europaparlamentet budgetförslaget senast den 5 oktober varje år. Rådet skall bifoga en motivering till budgetförslaget, i vilken den i förekommande fall skall ange skälen för att den avvikit från det preliminära budgetförslaget.

Artikel 36 (artikel 33 i det ursprungliga förslaget)

1. Europaparlamentets ordförande skall förklara att budgeten har blivit slutgiltigt antagen enligt förfarandet i artikel 272 i EG-fördraget, artikel 78 i EKSG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget.

2. När budgeten har förklarats slutgiltigt antagen av Europaparlamentets ordförande skall varje medlemsstat vara förpliktad att, från och med den 1 januari nästföljande budgetår eller från och med dagen för den formella förklaringen om den görs efter den 1 januari, tillhandahålla gemenskaperna de belopp som skall betalas enligt rådets förordning om genomförande av beslutet om systemet för gemenskapernas egna medel.

Artikel 37 (artikel 34 i det ursprungliga förslaget)

1. Kommissionen får om det är nödvändigt eller i det fall som anges i artikel 15.3 lägga fram preliminära förslag till ändringsbudgetar.

Preliminära förslag till ändringsbudgetar från andra institutioner än kommissionen skall överlämnas till kommissionen.

2 Alla preliminära förslag till ändringsbudgetar skall av kommissionen överlämnas till rådet senast den 1 september varje år, utom under exceptionella omständigheter. Till de preliminära förslag till ändringsbudgetar som lagts fram av övriga institutioner får kommissionen bifoga ett avvikande yttrande.

3. Budgetmyndigheten skall behandla förslagen med hänsyn tagen till hur brådskande de är.

Artikel 38 (artikel 35 i det ursprungliga förslaget)

1. När rådet förelagts ett preliminärt förslag till ändringsbudget skall det utarbeta ett förslag till ändringsbudget enligt förfarandet i artikel 35.

2. Med undantag för datumangivelserna skall artiklarna 35 och 36 tillämpas även på ändringsbudgetarna. Ändringsbudgetarna skall motiveras i förhållande till den budget vars beräkningar de ändrar.

Artikel 39 (artikel 36 i det ursprungliga förslaget)

Kommissionen och budgetmyndigheten får komma överens om att tidigarelägga vissa datum för överlämnande av beräkningarna och för antagande och överlämnande av de preliminära budgetförslagen och budgetförslagen; en sådan överenskommelse får emellertid inte medföra att de frister som tillåts för behandlingen av dessa texter enligt artikel 272 i EG-fördraget, artikel 78 i EKSG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget förkortas eller förlängs.

Kapitel 2 BUDGETENS STRUKTUR OCH UTFORMNING

Artikel 40 (artikel 37 i det ursprungliga förslaget)

Budgeten skall utgöras av

a) en sammanställning över inkomster och utgifter,

b) separata avsnitt för de olika institutionernas inkomst- och utgiftsberäkningar.

Artikel 41 (artikel 38 i det ursprungliga förslaget)

1. Budgetmyndigheten skall dela in kommissionens inkomster och övriga institutioners inkomster och utgifter efter slag eller ändamål i avdelningar, kapitel, artiklar och punkter.

2. Utgiftsberäkningen i kommissionens avsnitt i budgeten skall följa en kontoplan som fastställs av budgetmyndigheten, och som delas in efter anslagens ändamål.

En avdelning i budgeten skall motsvara ett politikområde och ett kapitel skall normalt motsvara en verksamhet.

Varje avdelning får innehålla driftsanslag och administrativa anslag.

Inom varje avdelning skall de administrativa anslagen sammanföras till ett enda kapitel.

Artikel 42 (artikel 39 i det ursprungliga förslaget)

Budgeten får inte innehålla negativa inkomster eller utgifter.

De egna medel som uppbärs enligt rådets beslut om systemet för gemenskapernas egna medel skall tas upp i inkomstredovisningen i budgeten till nettobelopp och återges som nettobelopp i sammanställningen av inkomster i budgeten.

Artikel 43 (artikel 40 i det ursprungliga förslaget)

1. Varje avsnitt i budgeten får innehålla en avdelning för "preliminära anslag". Anslag skall tas upp i en sådan avdelning i följande två situationer:

a) Om det ännu inte finns någon rättslig grund för den berörda åtgärden i det skede då budgeten upprättas.

b) Om det finns en allvarligt grundad osäkerhet om att de anslag som förts in under de aktuella budgetrubrikerna är tillräckliga, eller om de kan utnyttjas enligt principen om sund ekonomisk förvaltning.

Anslagen i denna avdelning får bara användas efter överföring enligt det förfarande som anges i artiklarna 22, 23 och 24.

2. Om det skulle uppstå särskilda svårigheter med att genomföra en viss verksamhet under loppet av ett budgetår får kommissionen även föreslå överföring av anslag till avdelningen för "preliminära anslag". Budgetmyndigheten skall besluta om dessa överföringar i enlighet med de villkor som anges i artikel 26.

Artikel 44 (artikel 41 i det ursprungliga förslaget)

Kommissionens avsnitt får innehålla en "negativ reserv" på högst 200 miljoner euro. Denna reserv, som skall tas upp i en särskild avdelning, får omfatta både åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.

Reserven skall utnyttjas före budgetårets slut genom överföring enligt det förfarande som anges i artiklarna 22, 23 och 25.

Artikel 45 (artikel 42 i det ursprungliga förslaget)

1. I kommissionens avsnitt i budgeten skall följande två reserver införas.

a) En reserv för katastrofhjälp till tredje land.

b) En reserv för gemenskapernas utlåning och lånegarantier för att finansiera åtgärder till förmån för tredje land.

2. Villkoren för när belopp får tas upp i de reserver som avses i punkt 1 a och 1 b samt för hur de får utnyttjas och hur de skall finansieras skall bestämmas genom rådets förordning om budgetdisciplin respektive rådets förordning om genomförande av beslutet om systemet för gemenskapernas egna medel.

Artikel 46 (artikel 43 i det ursprungliga förslaget)

1. I budgeten skall följande ingå:

1) I den sammanställningen över inkomster och utgifter:

a) Gemenskapernas beräknade inkomster för budgetåret i fråga.

b) De beräknade inkomsterna för föregående budgetår samt inkomsterna för budgetåret n-2.

c) Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden för budgetåret i fråga.

d) Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden för det närmast föregående budgetåret.

e) Utgiftsåtaganden som ingåtts och betalningar av utgifter som skett under budgetår n-2.

f) En sammanfattande förfalloplan över de betalningar som skall utföras under de följande budgetåren med anledning av budgetmässiga åtaganden som ingåtts under de föregående budgetåren.

g) Lämpliga anmärkningar till varje underindelning.

2) I de separata avsnitten för varje institution skall inkomsterna och utgifterna struktureras på samma sätt som anges i punkt 1, med lämpliga anmärkningar till varje underavdelning, samt en förfalloplan över de betalningar som skall utföras under de följande budgetåren med anledning av åtaganden som ingåtts under de föregående budgetåren.

De årliga beräknade belopp av betalningsbemyndigandena som är nödvändiga för påföljande budgetår i förhållande till räkenskapsårets åtagandebemyndiganden skall redovisas upplysninsvis i en förfalloplan som införs i budgetanmärkningarna.

3) Vad gäller personal:

a) En tjänsteförteckning för varje avsnitt i budgeten, där antalet fasta och tillfälliga tjänster som beviljats inom ramarna för budgetanslagen fastställs för varje lönegrad i varje kategori och inom varje tjänstegrupp.

b) En tjänsteförteckning över personal som avlönas genom anslagen för direkta åtgärder inom forskning och teknisk utveckling och en tjänsteförteckning över personal som avlönas genom samma anslag för indirekta åtgärder; tjänsteförteckningarna över dessa tjänster skall delas upp efter anställningskategori och lönegrad, med åtskillnad mellan fasta och tillfälliga tjänster som beviljas inom ramarna för budgetanslagen.

c) Vad gäller vetenskaplig och teknisk personal får indelningen baseras på lönegradsgrupper, i enlighet med de villkor som fastställs i varje budget. I tjänsteförteckningen skall anges det antal högt kvalificerade anställda inom det tekniska eller vetenskapliga området som beviljas särskilda förmåner enligt de särskilda bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna eller i anställningsvillkoren för övriga anställda i dessa gemenskaper (tjänsteföreskrifterna).

d) En tjänsteförteckning som för de organ som avses i artikel 190, fastställer antalet fasta och tillfälliga tjänster som beviljas inom ramarna för budgetanslagen, indelad efter anställningskategori och lönegrad,.

Tjänsteförteckningen skall utöver antalet tjänster som beviljats för budgetåret även visa antalet tjänster som beviljades för det föregående budgetåret.

4) Vad gäller upp- och utlåningstransaktioner:

a) I den allmänna inkomstberäkningen skall införas de budgetrubriker som svarar mot transaktionerna i fråga och som är avsedda att ta upp eventuella återbetalningar från betalningsmottagare som i början inte har kunnat uppfylla sina förpliktelser och som har krävt att "fullgörandegarantin" tagits i anspråk. Under dessa rubriker skall ett symboliskt anslag ("p.m.") föras in, tillsammans med lämpliga anmärkningar.

b) I kommissionens avsnitt:

i) De budgetrubriker som hänför sig till gemenskapernas fullgörandegaranti för transaktionerna i fråga; dessa rubriker skall föras upp med symboliskt anslag (p.m.) så länge inga faktiska utgifter som skall täckas med definitiva anslag har uppstått.

ii) Anmärkningar där den rättsliga grunden, volymen och löptiden för de planerade transaktionerna samt gemenskapernas finansiella garanti för genomförandet av transaktionerna i fråga anges.

c) I en bilaga till kommissionens avsnitt som upplysning:

i) Uppgifter om löpande kapitaltransaktioner och skuldförvaltning.

ii) Uppgifter om kapitaltransaktioner och skuldförvaltning för budgetåret i fråga.

5) Budgetrubriker under inkomster och utgifter som är nödvändiga för att ta i anspråk den reserv för lån och lånegarantier som gemenskaperna beviljar tredje land samt för att ta i anspråk Garantifonden för åtaganden avseende tredje land.

2. Utöver de handlingar som anges i punkt 1 får budgetmyndigheten bifoga budgeten andra dokument.

Artikel 47 (artikel 44 i det ursprungliga förslaget)

1. Den tjänsteförteckning som avses i artikel 46.1 led 3 skall för varje institution eller organ utgöra en absolut övre gräns, och inga utnämningar får göras utöver denna gräns.

Varje institution eller organ får dock ändra i sin tjänsteförteckning med upp till 10 % av antalet tjänster, förutsatt att detta sker inom gränserna för budgetanslagen och det totala antalet tilldelade tjänster, samt att A1- och A2-tjänster inte berörs.

2. Trots vad som sägs i punkt 1 första stycket får verkningarna av deltidstjänster som godkänts av tillsättningsmyndigheten i enlighet med tjänsteföreskrifterna kompenseras genom nyutnämningar.

AVDELNING IV GENOMFÖRANDE AV BUDGETEN

Kapitel 1 ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 48 (artikel 45 i det ursprungliga förslaget)

1. Kommissionen skall på eget ansvar och inom ramarna för de tilldelade anslagen genomföra budgeten både med avseende på inkomster och utgifter i enlighet med denna förordning.

2. Medlemsstaterna skall samarbeta med kommissionen för att se till att anslagen används enligt principen om en sund ekonomisk förvaltning.

Artikel 49 (artikel 46 i det ursprungliga förslaget)

1. För att anslag som förts upp för gemenskapsåtgärder eller åtgärder som faller inom ramen för Europeiska unionens verksamhet skall få användas krävs en grundrättsakt.

2. Följande anslag får emellertid användas utan någon grundrättsakt förutsatt att de åtgärder som skall finansieras omfattas av gemenskapens behörighet:

a) Anslag till pilotprojekt av experimentell karaktär som syftar till att kontrollera om en åtgärd är genomförbar och ändamålsenlig.

b) Anslag till förberedande åtgärder avsedda att förbereda förslag till framtida gemenskapsåtgärder.

c) Anslag till punktåtgärder eller permanenta åtgärder som kommissionen genomför i enlighet med de uppgifter som följer av dess befogenheter på det institutionella planet, utöver den initiativrätt som kommissionen har när det gäller lagstiftning, och enligt de särskilda behörigheter som kommissionen direkt har tilldelats genom fördragen.

d) Anslag till varje institutions drift med avseende på dess administrativa självständighet.

Artikel 50 (artikel 47 i det ursprungliga förslaget)

Kommissionen skall ge övriga institutioner de befogenheter som krävs för att dessa skall kunna genomföra sina respektive avsnitt av budgeten.

Artikel 51 (artikel 48 i det ursprungliga förslaget)

Kommissionen och var och en av de övriga institutionerna får inom sina respektive enheter delegera sina befogenheter vad gäller budgetens genomförande enligt villkoren i denna förordning samt i deras interna arbetsordningar och inom de gränser som de själva sätter i det dokument genom vilket delegeringen beslutas. De personer till vilka ansvar delegeras får endast agera inom ramarna för de befogenheter som uttryckligen har tilldelats dem.

Artikel 52 (artikel 49 i det ursprungliga förslaget)

Det skall vara förbjudet för aktör som medverkar i budgetförvaltningen att utföra handlingar som innebär ett led i genomförandet av budgeten om han eller hon har ett egenintresse som kan stå i strid med gemenskapernas intressen. Om en sådan situation uppstår, skall den berörda aktören alltid avstå från att utföra handlingen och underrätta den behöriga myndigheten.

Kapitel 2 FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV BUDGETEN

Artikel 53 (artikel 50 i det ursprungliga förslaget)

1. Kommissionen skall genomföra budgeten

a) centralt,

b) tillsammans med medlemsstaterna eller i decentraliserad form, eller

c) gemensamt med internationella organisationer.

2. Om kommissionen genomför budgeten centralt skall genomförandeuppgifterna vidtas av kommissionens avdelningar direkt, eller indirekt i enlighet med bestämmelserna i artikel 54-57.

3. När kommissionen genomför budgeten tillsammans med medlemsstaterna skall uppgifterna för genomförandet av budgeten överlåtas åt medlemsstaterna i enlighet med bestämmelserna i avdelning I och II.

4 När kommissionen genomför budgeten i decentraliserad form skall uppgifterna för genomförandet av budgeten överlåtas åt berörda tredje länder i enlighet med bestämmelserna i del II avdelning IV.

5. För att kunna garantera att medlen används enligt gällande lagstiftning skall kommissionen vid förvaltning tillsammans med medlemsstaterna eller i decentraliserad form inrätta sådana förfaranden för avslutning av räkenskaper eller mekanismer för finansiella korrigeringar, att den kan ta på sig ansvaret för att genomföra budgeten i enlighet med artikel 274 i EG-fördraget.

6. När de förfaranden för att genomföra budgeten som avses i punkterna 3 och 4 används skall medlemsstaterna och berörda tredje länder regelbundet kontrollera att de åtgärder som skall finansieras över gemenskapsbudgeten genomförs korrekt.

De skall vidta lämpliga åtgärder för att förebygga oegentligheter och bedrägerier och i förekommande fall vidta rättsliga åtgärder för att kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder.

7. När kommissionen genomför en del av budgeten gemensamt med en internationell offentligrättslig organisation skall vissa genomförandeuppgifter överlåtas till denna organisation enligt villkoren i genomförandebestämmelserna.

Dessa organisationer skall tillämpa regler för räkenskaper, revision, kontroll och upphandling som är likvärdiga med de internationellt vedertagna normerna.

Artikel 54 (artikel 51 i det ursprungliga förslaget)

1. Kommissionen får inte till tredje man överlåta sådana genomförandebefogenheter som den har tilldelats genom fördragen om befogenheterna medför ett betydande skönsmässigt handlingsutrymme och kan användas som ett verktyg för politiska överväganden. De genomförandeuppgifter som överlåts skall vara klart avgränsade och underkastade noggrann kontroll.

2. Inom de gränser som anges i punkt 1 får kommissionen, när den genomför budgeten centralt i indirekt form enligt artikel 53.2 även överlåta uppgifter som omfattar myndighetsutövning, särskilt genomförandeuppgifter till

a) de gemenskapsrättsliga organ som avses i artikel 55(genomförandeorgan),

b) de organ som inrättats av gemenskapen som avses i artikel 190,

c) offentligrättsliga organ på nationell nivå eller organ som under en medlemsstats garanti anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter.

.3. När de organ som avses i punkt 2 utför genomförandeuppgifter, skall de regelbundet kontrollera att de åtgärder som skall finansieras över gemenskapsbudgeten genomförs korrekt .

Dessa organ skall vidta lämpliga åtgärder för att förebygga oegentligheter och bedrägerier och i förekommande fall vidta rättsliga åtgärder för att kräva tillbaka belopp som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt.

Artikel 55 (artikel 52 i det ursprungliga förslaget)

1. Genomförandeorganen skall inrättas genom kommissionens beslut. De skall vara gemenskapsrättsliga juridiska personer till vilka befogenhet kan delegeras att genomföra hela eller delar av gemenskapsprogram eller -projekt för kommissionens räkning och på dennas ansvar.

2. Genomförandeorganen skall inrättas och fungera enligt villkor som tillåter kommissionen att behålla kontrollen över genomförandet, samt över hur organen drivs.

Artikel 56 (artikel 53 i det ursprungliga förslaget)

1. Besluten om att överlåta genomförandeuppgifter till de organ som avses i artikel 54.2 skall innehålla alla bestämmelser som behövs för att garantera insyn och öppenhet när det gäller de transaktioner som utförs och de skall innefatta bestämmelser om

a) förfaranden för tilldelning av kontrakt och beviljande av bidrag som är tydliga, icke-diskriminerande och som förhindrar varje form av intressekonflikt,

b) ett effektivt system för intern kontroll av förvaltningstransaktionerna,

c) en bokföring av dessa transaktioner och förfaranden för redovisning som gör det möjligt att säkerställa att gemenskapernas medel använts på ett korrekt sätt, samt att kvantifiera i gemenskapernas egen redovisning hur stor del av anslagen som faktiskt utnyttjats,

d) en oberoende extern revision.

2. Kommissionen får erkänna att den ordning för kontroll, redovisning och upphandling som tillämpas av de nationella organ som avses i artikel 54.2 c jämställs med kommissionens egna regler, med beaktande av internationellt vedertagna normer.

3. Kommissionen skall se till att genomförandet av de uppgifter som överlåtits övervakas, utvärderas och kontrolleras regelbundet.

Artikel 57 (artikel 54 i det ursprungliga förslaget)

1. Kommissionen får inte överlåta genomförandeåtgärder som rör förvaltning av medel från gemenskapsbudgeten, särskilt betalningar eller inkassering, åt andra externa privaträttsliga enheter eller organ, än så