[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 14.6.2007

KOM(2007) 329 slutlig

2007/0116 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om gemenskapens deltagande i ett forsknings- och utvecklingsprogram som syftar till att öka livskvaliteten för äldre människor genom användning av informations- och kommunikationsteknik (IKT) och som inletts av flera medlemsstater

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET |

1.1. Förslagets syfte Syftet med detta förslag är rådets och Europaparlamentets antagande, på grundval av artikel 169 i EG-fördraget, av ett beslut avseende gemenskapens deltagande i det gemensamma forsknings- och utvecklingsprogrammet för IT-stöd i boende som inletts av flera medlemsstater (nedan kallat det gemensamma programmet för IT-stöd i boende). Det övergripande syftet med det gemensamma programmet för IT-stöd i boende är att öka livskvaliteten för äldre människor och stärka den industriella basen i Europa genom användning av informations- och kommunikationsteknik (nedan kallad IKT). Programmet har följande särskilda mål: - Främja uppkomsten av innovativa IKT-baserade produkter, tjänster och system för att de äldre skall få förbättrade villkor för åldrandet hemma, i samhället och i arbetslivet, för att på så sätt öka deras livskvalitet, oberoende, deltagande i det sociala livet, kompetensen och anställningsbarheten och därigenom minska kostnaderna för vård och omsorg. - Skapa en kritisk massa för forskning, utveckling och innovation på EU-nivå vad gäller teknik och tjänster för förbättrade villkor för åldrandet i informationssamhället, inbegripet upprättandet av en miljö som främjar deltagandet av små och medelstora företag. - Förbättra villkoren för industriellt utnyttjande genom att tillhandahålla en sammanhängande europeisk ram för att utveckla gemensamma tillvägagångssätt och underlätta lokalisering och antagande av gemensamma lösningar som är förenliga med varierande sociala preferenser och regleringsaspekter på nationell och regional nivå över hela Europa. 1.2. Skäl till förslaget Genom meddelandet ”i2010 - Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning”, lanserades ett initiativ om vård i ett åldrande samhälle. En motsvarande åtgärdsplan för förbättrade villkor för åldrande i informationssamhället antogs den XX/X/2007. |

Ministerförklaringen om e-integration i Riga år 2006[1] lade grunden för en omfattande strategi om e-integration och i den rekommenderades det att det lanseras ett gemensamt forskningsinitiativ inom området IKT och åldrande. I meddelandet från 2006 ”Europas demografiska framtid – en utmaning som öppnar möjligheter”[2] betonade kommissionen att åldrandet är en av de största utmaningarna som alla EU-länder står inför och att ny teknik kan bidra till att begränsa kostnaderna och förbättra välfärden och det aktiva deltagandet för de äldre samtidigt som konkurrenskraften förbättras, till stöd för den reviderade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. Önskemål om att ta itu med den demografiska utmaningen (inbegripet för sjunde ramprogrammet) har uttryckts i rådets förordning av den 22 februari 2007 om ”Möjligheter och utmaningar för den demografiska förändringen i Europa: De äldres bidrag till ekonomisk och social utveckling”. I sjunde ramprogrammet (sjunde ramprogrammet) betonas samordningen mellan de nationella forskningsprogrammen starkt. En av de viktigaste mekanismer som föreslås för detta ändamål är gemenskapens deltagande i nationella program som genomförs gemensamt (artikel 169 i fördraget). Fyra områden har fastställts i besluten om särskilda program, inbegripet ”IT-stöd i boende” (Ambient Assisted Living – AAL) i det särskilda programmet Samarbete som antogs den 19 december 2006. I IKT-arbetsprogrammet för samarbetsprogrammet anges slutligen initiativet om IT-stöd i boende och fastställs hur det kan samverka med och komplettera sjunde ramprogrammet. 1.3. Allmän bakgrund Demografiskt åldrande och IKT:s roll Europas befolkning åldras. Den genomsnittliga livslängden har ökat från 55 år 1920 till över 80 år idag. I samband med att 40-talisterna pensioneras kommer antalet människor mellan 65 och 80 år att öka med nästan 40 % mellan 2010 och 2030. Denna demografiska förändring innebär viktiga utmaningar för Europas samhälle och ekonomi. IKT kan spela en viktig roll för att hantera dessa utmaningar. Tack vare IKT kan de äldre förbättra sin livskvalitet, vara friska och leva självständigt under en längre tid. Innovativa lösningar utvecklas som motverkar de problem som kommer med åldrandet. Tack vare IKT kan äldre personer fortsätta att vara aktiva på sina arbeten och i samhället. IKT gör det också möjligt att tillhandahålla en effektivare vård och omsorg (för vilken efterfrågan kommer att öka kraftigt i takt med det demografiska åldrandet), bättre förvaltning av den offentliga hälsovården, samt möjligheter till innovation i lokalsamhällena och inom egenvård och tjänsteverksamhet. Den äldre befolkningen har tillsammans en stor köpkraft och i takt med att åldrandet blir ett globalt fenomen kan en stark bas med IKT-baserade lösningar i Europa bli en språngbräda för exportmöjligheter i hela världen. Det är också tydligt att marknadskrafterna inte ensamma kan säkerställa tillgången till och införandet av de nödvändiga IKT-baserade lösningarna i rätt tid. Förutom de höga kostnaderna för utveckling och validering handlar skälen om dåliga kunskaper om möjligheterna och användarnas behov, otillräckligt utbyte av erfarenheter, splittring av systemen för ersättning och certifiering och bristande driftskompatibilitet. Samordning av nationella FoU-program Över 80 % av den offentligt finansierade forskningen i Europa bedrivs på nationell nivå, huvudsakligen i nationella eller regionala forskningsprogram Ett samordnat genomförande av nationella program skulle få en avsevärd positiv effekt på forskningens inverkan och resultat, särskilt beroende på den kritiska massan av de finansiella och mänskliga resurser som mobiliseras, olika och kompletterande aspekter som täcks av de nationella programmen, snabb leverans av resultaten genom att existerande initiativ och kompetens i hela Europa kombineras och borttagandet av splittring och dubbelarbete. Det här kan bana vägen för en europeisk forskningsstrategi inom områden med gemensam ekonomisk och social prioritet, t.ex. befolkningens åldrande. Genom konsekvensanalysen och förhandsutvärderingen i sjunde ramprogrammet har man identifierat bristen på samordnade nationella forskningsstrategier som ett betydande strukturellt underskott i EU:s FoU-system. Tidigare verksamhet och erfarenhet I tidigare ramprogram har flera forsknings- och utvecklingsprojekt som tar upp IKT för äldre och för personer med funktionshinder samt e-hälsovård finansierats, vilket har skapat en kunskaps- och teknikgrund för framtida tillämpad forskning som är anpassad till de nationella förhållandena. Den viktigaste lärdomen från det tidigare initiativet i enlighet med artikel 169 (om kliniska försök i Afrika, EDCTP) är att sådana initiativ omfattar tre delar med vetenskaplig, förvaltningsmässig och finansiell integrering mellan de nationella programmen, där de senare behöver ett tydligt, flerårigt ekonomiskt åtagande från de deltagande ländernas sida. |

1.4. Gällande bestämmelser inom förslagets område Det nuvarande förslaget kompletterar andra bestämmelser som är förknippade med IKT och åldrande inom sjunde ramprogrammet och programmet för konkurrenskraft och innovation. I forskningen inom de IKT-prioriterade delarna av sjunde ramprogrammet för IKT och åldrande tas den långsiktiga forskningen och utvecklingen av standardplattformar och kompetensskapande teknik upp. Det gemensamma programmet för IT-stöd i boende kompletterar detta genom att lägga till marknadsorienterad forskning som är särskilt attraktiv för europeiskt samarbete mellan små och medelstora företag för särskilda IKT-baserade produkter, tjänster och system för förbättrade villkor för åldrande (tiden till marknaden är 2+ år). I den marknadsorienterade forskningen i det gemensamma programmet för IT-stöd i boende läggs en grund för verksamhet i programmet för konkurrenskraft och innovation som kommer att fokusera på innovation och marknadsvalidering av befintliga lösningar, med nära kopplingar till nationella innovationsmiljöer. Detta kommer att bidra till att komplettera cykeln från forskning och innovation till marknadslansering. |

2. SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNING |

2.1. Samråd med berörda parter |

Metoder, målsektorer och deltagarnas allmänna profil Det har hållits samråd med ett stort antal intressenter, inbegripet myndigheter, forskningsinstitut, universitet, stora företag, små och medelstora företag, föreningar, internationella organisationer och intresserade enskilda samt med medlemsstater. Den mycket höga svarsfrekvensen (1 727) till samrådet med intressenter inom ramen för sjunde ramprogrammet ger en bra indikation på de åsikter som forskningsgemenskapen och användarna har. Särskilda frågor togs upp om användningen av artikel 169 för att stärka integreringen och sammanhållningen för forskning i Europa och minska splittrade insatser. På rådets begäran har de nationella medlemmarna i CREST (Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning) regelbundet rådfrågats, särskilt vad gäller integreringsaspekterna (vetenskapliga, förvaltningsmässiga och finansiella). Ytterligare samråd hölls under 2006 med IST-programmets rådgivande kommitté ISTAG, med höga nationella tjänstemän i i2010-initiativets undergrupp om e-integration och med gruppen med nationella IKT-ledare. Som ett komplement till tidigare expertarbetsgrupper hölls ett öppet seminarium i november 2006 i vilket över 100 intressenter från universitetsvärlden och näringslivet deltog. På detta seminarium diskuterades näringslivets åsikter, utvärderingen av ett besläktat program på nationell nivå och en nationell strategi till stöd för AAL-initiativet. |

Sammanfattning av svaren och av hur de har beaktats Det offentliga samrådet visade att det fanns ett starkt stöd för användningen av artikel 169 för att samordna de nationella forskningsprogrammen. Mot bakgrund av samråden med CREST samt den erfarenhet som har vunnits från ECDTP-projektet enligt artikel 169[3] utgör vetenskaplig, förvaltningsmässig och finansiell integration de väsentliga gränsvillkoren för framgångsrika initiativ. Europeiska kommissionen har insisterat på att dessa kriterier måste uppfyllas på ett tillfredsställande sätt för artikel 169-initiativ. Samråd med höga tjänstemän från medlemsstaterna har styrt inriktningen av det gemensamma programmet med avseende på sjunde ramprogrammet och programmet för konkurrenskraft och innovation och bekräftat vikten av ekonomiskt stöd från EG samt tagit fram rekommendationer för att säkerställa att det finns få hinder för deltagande, särskilt för små och medelstora företag. Det öppna samrådet med FoU-intressenterna visade att det fanns ett starkt stöd och det bekräftade att det område som valts var av största sociala och ekonomiska betydelse, med en nyckelroll för IKT och gemenskapsstöd. Det bekräftade också fokuseringen på tillämpad FoU med en viktig roll för små och medelstora företag. Tonvikten har således lagts på att minska byråkratin så mycket som möjligt för att underlätta deras engagemang. |

2.2. Insamling och extern experthjälp |

Under två seminarier 2005 med över 40 experter som företräder de viktigaste berörda intressenterna, inbegripet forskare, leverantörer, små och medelstora företag, användarorganisationer (till exempel AGE-plattformen och det europeiska handikappforumet) och beslutsfattare (till exempel forskningsministerier och lokala myndigheter) utvecklades strategival för gemenskapsstöd för IKT och åldrande. Genom en ERA-NET-stödåtgärd tillhandahölls en omfattande analys under 2005-2006, inbegripet nationella samråd, som täckte regler för deltagande och den rättsliga grunden för existerande nationella program, den eventuella organisatoriska strukturen, operativa förfaranden och innehållet för ett gemensamt program. Resultaten har direkt tillämpats i det föreslagna genomförandet av det gemensamma programmet för IT-stöd i boende. Marknadsundersökningar (Walter studies, Seniorwatch, EU@inclusion) har tillhandahållit starka bevis både för den potential som marknaden för åldrande har, om ett åldersvänligt IKT kan utvecklas, och av behovet för lösningar som passar de enskilda användarnas behov och som passar de varierande sociala mönstren i Europa. Genom studier på (inter-)regional nivå, t.ex. från nätet Silver Economy har detta bekräftats. En särskilt rekommendation var att ge bättre stöd till forskning på kort sikt för att utveckla och demonstrera lösningar som är baserade på tillgänglig teknik (utöver långsiktig forskning i sjunde ramprogrammet), med engagemang från hela värdekedjan av aktörer, och för att förbättra samordningen av FoU på EU-nivå och på nationell och regional nivå för att få bukt med den nuvarande splittringen. Det föreslagna gemensamma programmet kommer därför att fokusera på tillämpad och marknadsorienterad FoU, med starkt engagemang från intressenter och användare utanför den vanliga forskningsgemenskapen. Ytterligare en rekommendation, som har antagits, var att säkerställa att vederbörlig hänsyn tas till etiska frågor. |

2.3. Konsekvensanalys Basvärde Inget gemensamt program, inget ramprogram. Som vanligt ingår ett basvärdesalternativ, i detta fall den (hypotetiska) situationen att forskarsamfundet endast är hänvisat till de tillgängliga nationella programmen. Även om flera nationella program ger ett bra FoU-stöd i IKT för åldrade saknar de flesta förmågan att stödja samarbete i enlighet med värdekedjorna i Europa. Det finns inte heller någon mekanism för att inrätta en gemensam strategi och vision. Detta alternativ skulle leda till en större splittring av forskningsansträngningen och en mindre effektiv användning av offentliga utgifter för FoU på grund av onödigt dubbelarbete och brist på ett samstämmigt tillvägagångssätt. Alternativ 1: Inget gemensamt program, endast sjunde ramprogrammet I detta alternativ skulle det endast finns forskning inom sjunde ramprogrammet för IKT och åldrande som tar upp långsiktig FoU i standardplattformar och kompetensskapande teknik (tiden till marknaden 5+ år). Denna mycket innovativa och framtidsinriktade forskning lämnar ett allvarligt hål i den marknadsorienterade forskningen och utvecklingen på europeisk nivå om IKT för åldrade med ett tidsperspektiv på 2-3 år och för att engagera hela värdekedjan på nationell, regional och lokal nivå. För många av de små och medelstora företag som är engagerade sektorn för IKT och åldrande passar marknadsorienterad forskning inte in i ramprogrammet och de har inte de kunskaper som krävs för deltagandet. sjunde ramprogrammet-samordningssystemen ERA-NET och ERA-NET+ säkerställer inte en hävstångseffekt för samordningen av nationella program. Därför anses sjunde ramprogrammet-mekanismerna inte vara tillräckliga. Alternativ 2: Det gemensamma programmet för IT-stöd i boende Gemenskapens deltagande i det gemensamma programmet för IT-stöd i boende är det alternativ som på bästa sätt uppfyller behoven av en långsiktig lösning för FoU för IKT för åldrande och som har ett samstämmigt tillvägagångssätt, kritisk massa och ett effektivt stöd från alla berörda aktörer i hela värdekedjan. Detta kommer på samma gång att bidra till att förverkliga sjunde ramprogrammets mål eftersom det omfattar en viktig del av tillämpad forskning och innovation med ett starkt deltagande från små och medelstora företag vilket inte enkelt tas upp av sjunde ramprogrammet-instrumenten. Genom användningen av artikel 169 kommer EU-finansieringen också att få ökat inflytande jämfört med sjunde ramprogrammet genom motsvarande nationella investeringar och motsvarande samfinansiering i projekt från industrin/forskarvärlden. Med 50 % offentlig samfinansiering i projekt förväntas EU-investeringar på upp till 150 miljoner euro genom hävstångseffekten ge en total investering på minst 600 miljoner euro under perioden 2008-2013 av deltagande stater och forskningsaktörer, dvs. åtminstone en fördubbling av hävstångseffekten jämfört med sjunde ramprogrammet. |

3. FÖRSLAGET RÄTTSLIGA ASPEKTER |

Sammanfattning av de föreslagna åtgärderna Genom det gemensamma programmet för IT-stöd i boende tillhandahålls den rättsliga och organisatoriska ramen för ett fullskaligt europeisk program mellan Österrike, Belgien, Cypern, Danmark, Finland, Frankrike, Tyskland, Ungern, Italien, Nederländerna, Polen, Portugal och Spanien samt Israel, Norge och Schweiz om tillämpad forskning och innovation inom området IKT för förbättrade villkor för åldrande i informationssamhället. De har kommit överens om att samordna och gemensamt genomföra åtgärder som syftar till att bidra till det gemensamma programmet för IT-stöd i boende. Det sammanlagda värdet för deras deltagande beräknas till minst 150 miljoner euro under perioden 2008-2013. För att öka effekterna och den kritiska massan för det gemensamma programmet för IT-stöd i boende bör gemenskapen delta i det genom att ge ett ekonomiskt bidrag på upp till 150 miljoner euro, under förutsättning att genomförandet är effektivt och att medlemsstaternas ekonomiska bidrag ligger i linje med de kriterier som fastställs i medbeslutandet. En granskning i mitten av programmet och en slutlig granskning kommer att genomföras för att utvärdera effektiviteten och den övergripande inverkan som gemenskapens bidrag har på initiativet. Kommissionen och revisionsrätten får genomföra alla kontroller och inspektioner som behövs för att säkerställa en lämplig förvaltning av gemenskapens fonder och skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot eventuella bedrägerier eller oegentligheter. |

Rättslig grund: Förslaget om det gemensamma programmet för IT-stöd i boende grundas på Avdelning XVIII i fördraget, artikel 169 avseende gemenskapens deltagande i sådana program för forskning som har inletts av flera medlemsstater, inklusive ett deltagande i de organisationer som har skapats för att genomföra programmen. Detta förslag motsvarar indirekt central förvaltning, i enlighet med bestämmelserna i artikel 54.2 c i budgetförordningen. |

Subsidiaritetsprincipen Subsidiaritetsprincipen gäller, eftersom förslaget avser ett område där gemenskapen inte är ensam behörig. Subsidiariteten skall säkerställas genom att basera förslaget om artikel 169, som uttryckligen tillåter gemenskapens deltagande i ett gemensamt program med flera medlemsstater, genom att genomföra all drift, om så är möjligt på nationell nivå, samtidigt som ett enhetligt tillvägagångssätt på europeisk nivå av det gemensamma programmet säkerställs, Medlemsstaterna kan själva inte uppnå målen i förslaget i tillräcklig utsträckning eftersom |

den särskilda kunskap och kompetens som krävs för forskning och utveckling av de IKT-baserade produkter och tjänster för åldrande är spridda över nationella gränser och således inte kan kombineras endast på nationell nivå, Utan ett enhetligt tillvägagångssätt på europeisk nivå med en kritisk massa finns det en stor risk för dubbelarbete med medföljande ökade kostnader, Det är inte troligt att en verklig inre marknad för driftskompatibla IKT-lösningar för åldrande kan inrättas utan ett gemensamt program med en europeisk dimension. |

Gemenskapens engagemang ger ett avsevärt mervärde på grund av följande: Gemenskapsfinansierat stöd kommer att säkerställa en högre hävstångseffekt för finansiering från den nationella och privata sektorn (med en faktor 4 jämfört med faktor 2 i sjunde ramprogrammet). Det föreslagna systemet kommer att skapa incitament för ökade nationella och industriella investeringar i FoU och innovation inom IKT-området och åldrande, vilket således bidrar till Barcelonamålet av att 3 % av Europas BNP skall gå till FoU. |

Förslaget är därför förenligt med subsidiaritetsprincipen. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är av följande skäl förenligt med proportionalitetsprincipen. |

Genom ett lätt tillvägagångssätt med en kraftig katalysatoreffekt begränsas gemenskapens roll till att tillhandahålla incitament för förbättrad samordning samt säkerställa synergieffekter med de relevanta kompletterande verksamheterna i sjunde ramprogrammet och CIP. Medlemsstaterna kommer att bli ansvariga för att utveckla sitt gemensamma strategiska arbetsprogram och för alla driftsaspekter. |

Den föreslagna organisatoriska strukturen kommer bland annat att säkerställa att den administrativa bördan hålls till ett minimum, genom att kanalisera det viktigaste administrativa arbetet genom nationella organ under överseende och övergripande ansvar av den gemensamma rättsliga struktur som inrättats för detta ändamål. |

Val av regleringsform |

Det föreslagna instrumentet är ett medbeslut från Europaparlamentet och rådet, vilket är det sätt som artikel 169 i EG-fördraget skall genomföras på. |

4. BUDGETKONSEKVENSER |

Budgetkonsekvenserna för detta beslut har redan inkluderats i den rättsliga grunden för sjunde ramprogrammet (beslut 1982/2006/EG av den 18 december 2006, EUT L 412, 30.12.2006) samt i det särskilda programmet ”Samarbete” i sjunde ramprogrammet (beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006, EUT L 400, 30.12.2006). |

5. YTTERLIGARE UPPLYSNINGAR |

Förenklingar |

Genom förslaget möjliggörs förenklingar av administrativa förfaranden för privata aktörer. I synnerhet kommer mottagarna av forskningsfinansiering från det nya gemensamma programmet att dra fördel av att de endast måste följa de välkända nationella bestämmelserna utan något behov av separat rapportering avseende gemenskapsbidraget. |

Översyn/ändring/tidsbegränsning |

Förslaget inkluderar en ändringsklausul för en halvtidsöversyn efter två år. Den sammanlagda längden är begränsad till sex år. |

Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) Förslaget gäller en EES-fråga och bör därför gälla även EES. |

2007/0116 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om gemenskapens deltagande i ett forsknings- och utvecklingsprogram som syftar till att öka livskvaliteten för äldre människor genom användning av informations- och kommunikationsteknik (IKT) och som inletts av flera medlemsstater

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 169 och artikel 172 andra stycket,

med beaktande av kommissionens förslag[4],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[5], och

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget[6], och

av följande skäl:

(1) I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (nedan kallat sjunde ramprogrammet)[7] föreskrivs att gemenskapen skall i delta i program för forskning och utveckling som har inletts av flera medlemsstater, inklusive ett deltagande i de organisationer som har skapats för att genomföra programmen, enligt artikel 169 i fördraget.

(2) I sjunde ramprogrammet har det fastställts ett antal kriterier för identifiering av områden för sådana initiativ i enlighet med artikel 169: relevansen i förhållande till gemenskapsmål, en klar definition av det mål som eftersträvas och dess relevans för detta ramprograms mål, en befintlig grund (nationella forskningsprogram som redan finns eller planeras), europeiskt mervärde, en kritisk massa med avseende på berörda programs storlek och antal samt likheterna mellan de verksamheter som omfattas och huruvida artikel 169 är det lämpligaste medlet för att uppnå målen.

(3) I rådets beslut av den 19 december 2006 om det särskilda programmet ”Samarbete” för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)[8] (nedan kallat det särskilda programmet Samarbete) fastställs ett ”Initiativ enligt artikel 169 inom området IT-stöd i boende” som ett av de områden som är lämpliga för gemenskapens deltagande i nationella forskningsprogram som genomförs gemensamt på grundval av artikel 169 i fördraget.

(4) I kommissionens meddelande från den 1 juni 2005 ”i2010 - Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning”[9], lanserades ett initiativ om vård för människor i ett åldrande samhälle.

(5) I meddelandet från den 12 oktober 2006 ”Europas demografiska framtid – en utmaning som öppnar möjligheter”[10] betonade kommissionen att åldrandet är en av de viktigaste utmaningarna som alla EU-länder står inför och att ny teknik kan hjälpa till att kontrollera kostnaderna och förbättra välfärden och det aktiva deltagandet i samhällslivet för de äldre samtidigt som konkurrenskraften för den europeiska ekonomin förbättras, till stöd för den reviderade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning.

(6) EU-strategin för åldrande bygger på aktivt åldrande som en viktig del av de förnyade sysselsättningsriktlinjerna och den syftar till att mobilisera den fulla potentialen hos människor i alla åldrar och betonar behovet av att byta de splittrade strategierna för åldrande mot övergripande sådana som är baserade på en livscykelstrategi.

(7) I dagsläget finns det många program och verksamheter för forskning och utveckling som de enskilda medlemsstaterna genomför på nationell nivå inom området förbättrade villkor för åldrande med hjälp av IKT som inte är tillräckligt samordnade på europeisk nivå vilket omöjliggör ett enhetligt tillvägagångssätt på europeisk nivå för forskning och utveckling av innovativa IKT-baserade produkter och tjänster för förbättrade villkor för åldrande.

(8) För att få en enhetlig strategi på europeisk nivå inom området förbättrade villkor för åldrande med hjälp av IKT och för att agera på ett effektivt sätt har flera medlemsstater tagit initiativ till att inrätta ett program för forskning och utveckling med (nedan kallat ”det gemensamma programmet för IT-stöd i boende”) inom området förbättrade villkor för åldrande med hjälp av IKT i informationssamhället för att dra nytta av synergieffekter när det gäller förvaltningsresurser och finansiella resurser och kombinationen av ytterligare expertkunskap och resurser som finns tillgängliga i olika länder i Europa.

(9) Det gemensamma programmet för IT-stöd i boende syftar till att angripa utmaningen med demografiskt åldrande genom att tillhandahålla den nödvändiga rättsliga och organisatoriska ramen för europeiskt samarbete i stor skala mellan medlemsstater om tillämpad forskning och innovation inom området informations- och kommunikationsteknik (IKT) för förbättrade villkor för åldrande i ett åldrande samhälle. Österrike, Belgien, Cypern, Danmark, Finland, Frankrike, Tyskland, Ungern, Italien, Nederländerna, Polen, Portugal och Spanien (nedan kallade ”de deltagande medlemsstaterna”) samt Israel, Norge och Schweiz har kommit överens om att samordna och gemensamt genomföra åtgärder som syftar till att bidra till det gemensamma programmet för IT-stöd i boende. Det sammanlagda värdet av deras deltagande beräknas till minst 150 miljoner euro under hela löptiden för sjunde ramprogrammet.

(10) För att öka effekterna av det gemensamma programmet för IT-stöd i boende har de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz kommit överens om att gemenskapen skall delta i det gemensamma programmet för IT-stöd i boende. Gemenskapen skall delta genom att bidra ekonomiskt med upp till 150 miljoner euro. Mot bakgrund av att det gemensamma programmet för IT-stöd i boende uppfyller de vetenskapliga målen för sjunde ramprogrammet och att forskningsområdet för detta program ligger inom IKT-området i det särskilda programmet Samarbete i sjunde ramprogrammet bör gemenskapens finansiella bidrag tas från de budgetmedel som är avsatta för detta tema.

(11) Gemenskapens finansiella stöd bör tillhandahållas efter fastställande av en finansieringsplan som är baserad på formella åtaganden från de berörda nationella myndigheterna om att gemensamt genomföra programmen för forskning och utveckling och de verksamheter som genomförs på nationell nivå och bidra till finansieringen av det gemensamma genomförandet av det gemensamma programmet för IT-stöd i boende.

(12) Det gemensamma genomförandet av de nationella forskningsprogrammen kräver att det inrättas en särskild genomförandestruktur, i enlighet med det särskilda programmet Samarbete.

(13) De deltagande medlemsstaterna har kommit överens om en sådan särskild genomförandestruktur för genomförande av det gemensamma programmet för IT-stöd i boende.

(14) Den särskilda genomförandestrukturen bör vara mottagare av det ekonomiska bidraget från gemenskapen och den bör säkerställa att det gemensamma programmet för IT-stöd i boende genomförs på ett effektivt sätt.

(15) För att på ett effektivt sätt genomföra det gemensamma programmet för IT-stöd i boende bör den särskilda genomförandestrukturen bevilja ekonomiskt stöd till tredjeparter som deltar i det gemensamma programmet för IT-stöd i boende och som valts ut efter ansökningsomgångar.

(16) Gemenskapens bidrag förutsätter att de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz ställer resurser till förfogande och en effektiv utbetalning av deras ekonomiska bidrag.

(17) Gemenskapen bör ha rätt att minska sitt ekonomiska bidrag om det gemensamma programmet för IT-stöd i boende genomförs på ett otillfredsställande sätt, endast delvis genomförs, genomförs för sent eller om de deltagande medlemsstaterna och Israel, Norge och Schweiz inte bidrar eller endast delvis bidrar eller kommer in med sina bidrag för sent för finansieringen av det gemensamma programmet för IT-stöd i boende enligt de villkor som fastställs i ett avtal som skall slutas mellan gemenskapen och den särskilda genomförandestruktur i vilket detaljerade villkor för gemenskapens bidrag fastställs.

(18) Alla medlemsstater bör kunna bli medlemmar i det gemensamma programmet för IT-stöd i boende.

(19) I enlighet med sjunde ramprogrammet bör gemenskapen ha rätt att fastställa villkoren för sitt ekonomiska bidrag till det gemensamma programmet för IT-stöd i boende när det gäller deltagande i detta program för varje land som är associerat till sjunde ramprogrammet eller, då det är nödvändigt för att genomföra det gemensamma programmet för IT-stöd i boende, för andra länder, under programmets genomförande i enlighet med de bestämmelser och villkor som fastställs i detta beslut.

(20) Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier, och för att återkräva medel som gått förlorade, betalats ut felaktigt eller används felaktigt i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[11], rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter[12] samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)[13].

(21) I enlighet med rådets förordning (EG, EURATOM) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[14] (nedan kallad ”budgetförordningen”) och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[15] (nedan kallade ”genomförandebestämmelser”), skall gemenskapens bidrag förvaltas inom ramen för indirekt central förvaltning i enlighet med bestämmelserna i artikel 54.2 och artikel 56 i budgetförordningen och artiklarna 35 och 41 i genomförandebestämmelserna.

(22) Det är nödvändigt att den forskningsverksamhet som genomförs i enlighet med det gemensamma programmet för IT-stöd i boende följer grundläggande etiska principer, inklusive de som avses i artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och att de följer principerna om jämställdhetsperspektivet och lika möjligheter för båda könen.

(23) Kommissionen bör genomföra en etappgranskning och utvärdera kvaliteten och effektiviteten av genomförandet av det gemensamma programmet för IT-stöd i boende och framstegen mot de fastställda målen, samt en slutlig utvärdering.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Vid genomförandet av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007 - 2013) (nedan kallat ”sjunde ramprogrammet”), antaget genom beslut nr 1982/2006/EG, skall gemenskapen ge ett ekonomiskt bidrag till programmet för forskning och utveckling för IT-stöd i boende (nedan kallat ”det gemensamma programmet för IT-stöd i boende”) som har inletts gemensamt av Österrike, Belgien, Cypern, Danmark, Finland, Frankrike, Tyskland, Ungern, Italien, Nederländerna, Polen, Portugal och Spanien (nedan kallade ”de deltagande medlemsstaterna”) samt [Israel, Norge och Schweiz.

2. Gemenskapen skall betala ett ekonomiskt bidrag som uppgår till högst 150 miljoner euro under sjunde ramprogrammets löptid för genomförandet av det gemensamma programmet för IT-stöd i boende, i enlighet med de principer som fastställs i bilaga I.

3. Gemenskapens ekonomiska bidrag skall betalas från den budgetpost som avsatts för temat informations och kommunikationsteknik (IKT) i det särskilda programmet Samarbete för genomförande av sjunde ramprogrammet.

Artikel 2

Följande villkor gäller för gemenskapens ekonomiska bidrag:

1. De deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz visar att det gemensamma programmet för IT-stöd i boende såsom beskrivs i bilaga I till detta beslut har inrättats på ett effektivt sätt.

2. Inrättande eller utseende av de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz, eller organisationer som är utsedda av de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz, av en organisation som i egenskap av rättssubjekt (i detta beslut kallad ”särskild genomförandestruktur”) skall ansvara för genomförandet av det gemensamma programmet för IT-stöd i boende och för mottagande, fördelning och övervakning av gemenskapens ekonomiska bidrag i enlighet med artiklarna 54.2 c och 56 i budgetförordningen.

3. Inrättandet av en lämplig och effektiv styrningsmodell för det gemensamma programmet för IT-stöd i boende i enlighet med riktlinjerna i bilaga II till detta beslut.

4. Effektivt genomförande av verksamheterna i enlighet med det gemensamma programmet för IT-stöd i boende som beskrivs i bilaga I till detta beslut genom den särskilda genomförandestrukturen, vilket inbegriper utlysandet av ansökningsomgångar för beviljande av bidrag.

5. Åtaganden av de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz om att bidra till finansieringen av det gemensamma programmet för IT-stöd i boende och en effektiv utbetalning av det ekonomiska bidraget, särskilt finansieringen av deltagarna i de projekt som valts ut i de ansökningsomgångar som utlysts inom ramen för programmet.

6. Förenligheten med gemenskapens regler om statligt stöd, särskilt de regler som fastställs i gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation[16].

7. Säkerställandet av en hög nivå av vetenskaplig kompetens och iakttagande av etiska principer i enlighet med de allmänna principerna i sjunde ramprogrammet xx

8. Formulering av bestämmelser om immaterialrätt som härrör från de verksamheter som genomförs i enlighet med det gemensamma programmet för IT-stöd i boende och genomförandet och samordningen av programmen för forskning och utveckling och verksamheter som inletts på nationell nivå av de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz på ett sådant sätt att de syftar till att främja uppkomsten av sådan kunskap och stödja en utbredd användning och spridning av den kunskap som skapats.

Artikel 3

Beviljandet av ekonomiskt stöd av den särskilda genomförandestrukturen till tredjeman vid genomförandet av det gemensamma programmet för IT-stöd i boende och särskilt det ekonomiska stöd som ges till deltagare i projekt som valts ut till följd av ansökningsomgångar för beviljandet av bidrag skall omfattas av principer om likabehandling och öppenhet. Det ekonomiska stödet till tredjeman skall beviljas på grundval av vetenskaplig kvalitet och i enlighet med de principer och förfaranden som fastställs i bilaga I till detta beslut.

Artikel 4

Bestämmelserna för gemenskapens ekonomiska bidrag och reglerna avseende ekonomiskt ansvar och immaterialrätt samt detaljerade bestämmelser för tillhandahållandet av ekonomiskt stöd av den särskilda genomförandestrukturen till tredjeman skall fastställas genom en allmän överenskommelse som skall slutas mellan kommissionen, på gemenskapens vägnar, och den särskilda genomförandestrukturen och de årliga finansieringsavtalen.

Artikel 5

Om det gemensamma programmet för IT-stöd i boende inte genomförs eller om det genomförs på ett otillfredsställande sätt, endast delvis genomförs, genomförs för sent eller om de deltagande medlemsstaterna och Israel, Norge och Schweiz inte bidrar eller endast delvis bidrar eller kommer in med sina bidrag för sent för finansieringen av det gemensamma programmet för IT-stöd för boende får gemenskapen minska sitt ekonomiska bidrag i enlighet med det faktiska genomförandet av det gemensamma programmet för IT-stöd i boende och det belopp av den offentliga finansieringen som tilldelats av de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz för genomförandet av det gemensamma programmet för IT-stöd i boende, i enlighet med de villkor som fastställs i det avtal som skall slutas mellan kommissionen och den särskilda genomförandestrukturen.

Artikel 6

Vid genomförandet av det gemensamma programmet för IT-stöd i boende skall de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz vidta alla lagstiftningsåtgärder och administrativa eller andra åtgärder som är nödvändiga för att skydda gemenskapernas ekonomiska intressen. Särskilt de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz skall lämna tillräckliga garantier vad gäller fullständig återbetalning från den särskilda genomförandestrukturen av alla belopp som kommissionen har att fordra.

Artikel 7

Kommissionen och revisionsrätten får, genom sina tjänstemän eller andra anställda vid kommissionen, genomföra alla kontroller och inspektioner som behövs för att säkerställa en lämplig förvaltning av gemenskapens medel och skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot eventuella bedrägerier eller oegentligheter. I detta syfte skall de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz och/eller den särskilda genomförandestrukturen i rätt tid se till att kommissionen och revisionsrätten får tillgång till all relevant dokumentation

Artikel 8

Kommissionen skall meddela sitt beslut till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten. De deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz uppmanas att till kommissionen, genom den särskilda genomförandestrukturen inkomma med ytterligare upplysningar som Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten kräver avseende den ekonomiska förvaltningen av den särskilda genomförandestrukturen.

Artikel 9

Alla medlemsstater får bli medlemmar i det gemensamma programmet för IT-stöd i boende på grundval av de bestämmelser som fastställs i detta beslut.

Artikel 10

Alla tredjeländer får bli medlemmar i det gemensamma programmet för IT-stöd i boende på grundval av de bestämmelser som fastställs i detta beslut, under förutsättning att detta deltagande omfattas av det relevanta internationella avtalet och under förutsättning att både kommissionen och de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz godkänner det.

Artikel 11

Villkoren för gemenskapens ekonomiska bidrag vad gäller deltagandet, i det gemensamma programmet för IT-stöd i boende, för alla länder som är associerade till sjunde ramprogrammet eller, där det är nödvändigt för genomförandet av det gemensamma programmet för IT-stöd i boende, för alla andra länder, får fastställas av gemenskapen på grundval av de bestämmelser som fastställs i detta beslut och eventuella genomförandebestämmelser.

Artikel 12

1. I den årliga rapporten om sjunde ramprogrammet som läggs fram för Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 173 i fördraget skall det finnas en sammanfattning av de verksamheter som det gemensamma programmet för IT-stöd i boende bedriver.

2. En etappgranskning av det gemensamma programmet för IT-stöd i boende skall genomföras av kommissionen två år efter inledandet av programmet, men inte senare än 2010. Denna utvärdering skall omfatta genomförandets kvalitet och effektivitet, inbegripet den vetenskapliga, förvaltningsmässig och ekonomiska integrationen, av det gemensamma programmet för IT-stöd i boende och framstegen mot de fastställda målen, inbegripet rekommendationer om de lämpligaste sätten för att öka integrationen ytterligare. Kommissionen skall meddela slutsatserna av denna utvärdering, åtföljda av sina iakttagelser och, i lämpliga fall, förslag för antagandet av detta beslut, till Europaparlamentet och rådet.

3. Vid utgången av 2013 skall kommissionen genomföra en slutlig utvärdering av det gemensamma programmet för IT-stöd i boende. Resultaten av slututvärderingen skall läggas fram för Europaparlamentet och rådet.

Artikel 13

Detta beslut träder i kraft den […] dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Artikel 14

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den […]

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

BILAGA I

Beskrivning av syften, verksamhet och genomförande för det gemensamma programmet för IT-stöd i boende

I. Specifika syften

Det gemensamma programmet för IT-stöd i boende har följande specifika syften:

- Att främja utvecklingen av innovativa IKT-baserade produkter, tjänster och system för förbättrade villkor för åldrande i hemmet, i samhället och på arbetet och därigenom förbättra livskvaliteten, oberoendet, deltagandet i det sociala livet, kompetensen och anställningsbarheten för äldre personer och minska kostnaderna för vård och omsorg. Detta kan bland annat bygga på en innovativ användning av IKT, nya former av kundinteraktion eller nya typer av värdekedjor för tjänster för självständigt boende.

- Att skapa en kritisk massa av forskning, utveckling och innovation på EU-nivå när det gäller teknik och tjänster för bättre villkor för åldrande i informationssamhället, vilket även innefattar gynnsamma villkor för små och medelstora företags deltagande.

- Att förbättra villkoren för industriellt utnyttjande av forskningsresultat genom att tillhandahålla en enhetlig europeisk ram för utveckling av gemensamma metoder och främja lokalisering och anpassning av gemensamma lösningar som är förenliga med de varierande sociala preferenserna och regleringsaspekterna på nationell och regional nivå i Europa.

Genom en fokusering på tillämpad forskning kommer det gemensamma programmet att komplettera näraliggande, mer långsiktig forskningsverksamhet som planeras inom sjunde ramprogrammet, samt den demonstrationsverksamhet som ingår i programmet för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1639/2006/EG av den 24 oktober 2006[17], som fokuseras på storskalig spridning av befintliga lösningar.

Etiska frågor och den personliga integriteten kommer att beaktas i enlighet med internationella riktlinjer.

II. Verksamhet

Följande två typer av verksamhet ingår i det gemensamma programmet:

Forsknings-, utvecklings- och innovationsverksamhet som genomförs via internationella projekt med kostnadsdelning med deltagare från minst tre olika deltagande medlemsstater eller andra deltagande länder. Projekten skall avse forskning, teknisk utveckling, demonstration och utnyttjande. De bör inriktas på marknadsorienterad forskning, ha kort till medellång varaktighet och bör kunna visa att projektresultaten kan utnyttjas inom en realistisk tidsram.

Förmedling, program-PR, och nätverksaktiviteter , som kan genomföras genom särskilda evenemang eller i kombination med befintliga evenemang. Man skall bland annat anordna seminarier och knyta kontakter med andra aktörer i värdekedjan.

Det gemensamma programmet skall omfatta samråd med berörda aktörer i Europa (t.ex. beslutsfattare från ministerier, myndigheter, tjänsteföretag inom den privata sektorn, försäkringsföretag, industrin, små och medelstora företag och användarnas företrädare) för att diskutera forskningsprioriteringarna och genomförandet av programmet.

III. Programmets genomförande

Det gemensamma programmet skall genomföras på grundval av årliga arbetsprogram där man anger ämnen för ansökningsomgångar som skall godkännas av kommissionen och ligga till grund för gemenskapens finansiella bidrag.

Det gemensamma programmet skall regelbundet utlysa ansökningsomgångar i enlighet med det arbetsprogram som antagits. De sökande lämnar in sina förslag centralt till den särskilda genomförandestrukturen (”single entry point”).

Projektansökningarna kommer att utvärderas och väljas centralt på grundval av tydligt redovisade och gemensamma stödkriterier och utvärderingskriterier, i enlighet med arbetsprogrammet, som skall vara bindande för de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz, utom i ett antal tydligt definierade fall som kommer att beskrivas mer ingående i samband med genomförandet av programmet.

Den särskilda genomförandestrukturen skall ha ansvaret för övervakning av projekt och gemensamma operativa förfaranden skall införas för förvaltningen av hela projektcykeln.

Administrativa frågor som rör nationella projektpartner inom projekt skall skötas av de nationella programförvaltningskontoren och därför skall de nationella finansieringsprinciperna också tillämpas. Varje land skall finansiera sina nationella deltagare som fått sina förslag godkända genom nationella kontor som också skall kanalisera den centrala finansieringen från genomförandestrukturen, på grundval av ett avtal som skall ingås mellan respektive nationellt kontor och deras nationella deltagare för varje projekt.

Det gemensamma programmet skall säkerställa vetenskaplig integrering av de deltagande nationella programmen genom utarbetande av gemensamma arbetsprogram och ämnen för ansökningsomgångar för alla nationella program.

En integrerad ledning av de nationella programmen skall säkerställas genom det rättssubjekt som inrättas av de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz. Förvaltningen av det gemensamma programmet skall omfatta

- central organisation av ansökningsomgångar,

- central, oberoende och öppet redovisad utvärdering av experter på europeisk nivå, på grundval av gemensamma regler och kriterier för utvärdering och val av förslag på grundval av vetenskaplig kvalitet,

- en enda adress för inlämning av ansökningar (elektronisk inlämning planeras).

Det gemensamma programmet skall stärka den finansiella integreringen genom att

- säkerställa övergripande nationella finansieringsåtaganden för hela initiativets löptid samt årliga åtaganden för varje föreslaget arbetsprogram,

- säkerställa att den slutliga rangordningen av förslag som fastställs på grundval av utvärderingen kommer att vara bindande för partnerstater, utom i vederbörligen fastställda fall som rör t.ex. rättsliga problem eller finansiell bärkraft,

- främja största möjliga flexibilitet i de nationella budgetanslagen så att undantag kan hanteras, t.ex. genom ökning av de nationella bidragen eller korsvis finansiering.

De deltagande medlemsstaterna skall göra sitt yttersta för att stärka integreringen och undanröja befintliga nationella rättsliga hinder för internationellt samarbete som ett led i initiativet.

IV. Finansieringsprinciper

Gemenskapens bidrag skall utgöra en fast procentsats av de totala offentliga medlen från de deltagande nationella programmen, men det skall inte i något fall överstiga 50 % av de totala offentliga medlen till en deltagare i ett projekt som valts ut i en ansökningsomgång inom det gemensamma programmet. Denna fasta procentsats skall fastställas i avtalet mellan den särskilda genomförandestrukturen och kommissionen och den skall grundas på det fleråriga åtagande som görs av de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz samt gemenskapens bidrag.

Projekten skall samfinansieras av projektdeltagarna.

V. Förväntade resultat av genomförandet av det gemensamma programmet

En årsrapport skall tillhandahållas av den särskilda genomförandestrukturen, och den skall innehålla en detaljerad översikt över genomförandet av det gemensamma programmet (t.ex. antal projekt som lämnats in och valts ut för finansiering, användning av gemenskapens medel, distribuering av nationella medel, typ av deltagare, landsstatistik, förmedlingsevenemang och spridningsverksamhet) samt framstegen mot ytterligare integrering.

De förväntade resultaten skall anges mer ingående i det avtal som ingås mellan kommissionen, på gemenskapens vägnar, och den särskilda genomförandestrukturen.

BILAGA II

Riktlinjer för hur det gemensamma programmet skall styras

Det gemensamma programmet har följande organisatorisk struktur:

AAL-organisationen, en internationell organisation utan vinstsyfte som bildats enligt belgisk lagstiftning, är den den särskilda genomförandestruktur som inrättats av de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz.

AAL-organisationen har ansvaret för all verksamhet inom det gemensamma programmet. I AAL-organisationens uppgifter ingår förvaltning av kontrakt och budget, utarbetande av de årliga arbetsprogrammen, anordnande av ansökningsomgångar och handhavande av utvärdering och rangordning av projekt. Dessutom kontrollerar den projektövervakningen och överför utbetalningarna av gemenskapens bidrag till de utsedda nationella programkontoren. Den anordnar också spridningsverksamhet.

AAL-organisationen styrs av en generalförsamling. Generalförsamlingen, som är det beslutsfattande organet för det gemensamma programmet, utser styrelsens ledamöter och kontrollerar genomförandet av det gemensamma programmet, vilket även omfattar godkännande av årliga arbetsprogram, förmedling av nationella medel till projekt och ansökningar om nya medlemskap. Den kommer att arbeta enligt principen ett land – en röst. Beslut fattas med enkel majoritet, utom i samband med beslut om efterträdare, anslutning eller uteslutning av medlemmar eller upplösande av organisationen. För sådana fall får särskilda omröstningskrav anges i organisationens stadgar. Kommissionen har observatörsstatus i generalförsamlingens möten.

Det gemensamma programmets styrelse – som består av en ordförande och två vice ordförande (alternativt en vice ordförande och en kassör) – väljs av generalförsamlingen för att handha särskilda ledningsuppgifter som budgetplanering, personal och kontrakt. Rättsligt sett företräder den organisationen och rapporterar till generalförsamlingen.

De nationella programförvaltningskontoren har fått mandat av de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz att utföra uppgifter som rör projektförvaltningen och administrativa och rättsliga aspekter för nationella projektpartner och för att tillhandahålla stöd i samband med utvärdering av och förhandling om projektförslag. De arbetar under överinseende av AAL-organisationen.

Ett rådgivande organ med företrädare från näringslivet och andra berörda aktörer kommer att tillhandahålla rekommendationer för prioriteringar och ämnen som skall ingå i ansökningsomgångarna för det gemensamma programmet.

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

1. FÖRSLAGETS NAMN

Gemenskapens deltagande i ett forsknings- och utvecklingsprogram som syftar till att förbättra livskvaliteten för äldre personer genom användning av ny informations- och kommunikationsteknik (IKT) och som genomförs av flera medlemsstater.

2. AKTIVITETSBASERAD FÖRVALTNING/BUDGETERING

Politikområde/verksamhet som berörs:

Forskning och teknisk utveckling: sjunde ramprogrammet.

Artikel 169 i EG-fördraget.

3. BERÖRDA BUDGETPOSTER

3.1. Budgetrubriker (driftsposter och tillhörande poster för tekniskt och administrativt stöd (före detta B/A-poster)) – nummer och benämning:

09 04 01 ”Stöd till forskningssamarbete på området informations- och kommunikationsteknik (IKT – Samarbete)”

09 01 05 ”Stödutgifter för forskning inom politikområdet informationssamhället och medier”

3.2. Åtgärdens och budgetkonsekvensens varaktighet:

Gemenskapens bidrag till det gemensamma programmet väntas fastställas genom medbeslutande av rådet och Europaparlamentet i december 2007 för en inledande period som varar till och med den 31 december 2013. Dess finansiella effekter på EU-budgeten upphör efter 2013.

3.3. Budgettekniska uppgifter

Budgetrubrik | Typ av utgifter | Nya | Deltagande Efta | Deltagande av de ansökande länderna | Rubrik i budgetplanen |

09.0401 | Icke-oblig. utg. | Diff. anslag | JA | JA | JA | NEJ [1A] |

09.0105 | Icke-oblig. utg. | Icke-diff. | JA | JA | JA | NEJ [1A] |

4. ÖVERBLICK ÖVER RESURSER

4.1. Finansiella medel

4.1.1. Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av utgifter | Avsnitt nr | Budgetår 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 och följande budgetår | Totalt |

Driftsutgifter[18] |

Åtagandebemyndiganden | 8.1. | a | 0 | 25 | 25 | 25 | 25 | 50 | 150 |

Betalningsbemyndiganden | b | 0 | 10 | 25 | 25 | 25 | 65 | 150 |

Administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet[19] |

Tekniskt och administrativt stöd | 8.2.4. | c | 0 | 0.320 | 0.345 | 0.345 | 0.345 | 0.715 | 2.070 |

TOTALT REFERENSBELOPP |

Åtagandebemyndiganden | a+c | 0 | 25.320 | 25.345 | 25.345 | 25.345 | 50.715 | 152.070 |

Betalningsbemyndiganden | b+c | 0 | 10.320 | 25.345 | 25.345 | 25.345 | 65.715 | 152.070 |

Administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet[20] |

Personalutgifter och därtill hörande utgifter | 8.2.5. | d |

Andra administrativa utgifter än personalutgifter och därtill hörande utgifter som inte ingår i referensbeloppet | 8.2.6. | e |

Totala beräknade utgifter för finansieringen av åtgärden |

TOTALA ÅTAGANDE-BEMYNDIGANDEN inkl. personalutgifter | a+c+d+e | 0 | 25.320 | 25.345 | 25.345 | 25.345 | 50.715 | 152.070 |

TOTALA BETALNINGS-BEMYNDIGANDEN inkl. personalutgifter | b+c+d+e | 0 | 10.320 | 25.345 | 25.345 | 25.345 | 50.715 | 152.070 |

Uppgifter om samfinansiering

Ett fastställt gemenskapsbidrag på upp till 25 miljoner euro per år skall tillhandhållas under förutsättning att en investering på minst 25 miljoner euro per år görs av partnerstaterna, som kommer att bidra med minst 150 miljoner euro mellan 2008 och 2013 från nationella budgetar till det gemensamma programmet.

Driftskostnaderna för det gemensamma programmet är högst 6 % av den totala årsbudgeten.

Gemenskapens bidrag skall utgöra en fast procentsats av den totala offentliga finansieringen från deltagande nationella program, men det skall inte överstiga 50 % av den offentliga finansieringen av det gemensamma programmet. Denna fasta procentsats skall fastställas i avtalet mellan den särskilda genomförandestrukturen och kommissionen och den skall grundas på det fleråriga åtagande som görs av de deltagande partnerstaterna och gemenskapens bidrag.

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Samfinansierade organ | Budgetår 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 och följande budgetår | Totalt |

Partnerstater…………… | f | 0 | minst 25 | minst 25 | minst 25 | minst 25 | minst 50 | minst 150 |

TOTALA ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN inklusive samfinansiering | a+c+d+e+f | 0 | minst 50,320 | minst 50,345 | minst 50,345 | minst 50,345 | minst 100,715 | minst 302,070 |

De organisationer som deltar i FoU-projekt som valts ut i de ansökningsomgångar som utlyses av programmet kommer att samfinansiera dessa projekt. Dessa bidrag väntas uppgå till minst omkring 300 miljoner euro för programmets löptid.

4.1.2. Förenlighet med den ekonomiska planeringen

X Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.

( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen.

( Förslaget kan kräva tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet[21] (dvs. flexibilitetsmekanismen eller revidering av budgetplanen).

4.1.3. Påverkan på inkomsterna

X Förslaget påverkar inte inkomsterna.

( Förslaget påverkar inkomsterna enligt följande:

Miljoner euro (avrundat till en decimal)

Före åtgärd [år n-1] | Situation under genomförandet av åtgärden |

Personal totalt (antal) | 1 | 2.5 | 2.5 | 2.5 | 2.5 | 5 |

5. BESKRIVNING OCH MÅL

5.1. Behov som skall tillgodoses på kort eller lång sikt

Gemenskapsbidrag för inrättandet och driften av ett gemensamt program för IT-stöd i boende med deltagande av partnerstater, för att utbetalningarna skall bidra till kostnaderna för programmets drift och kostnaderna för nationella deltagare i FoU-projekt som väljs ut in öppna ansökningsomgångar.

5.2. Mervärdet av gemenskapens medverkan, förslagets förenlighet med andra finansieringsinstrument och eventuella synergieffekter

Det gemensamma programmet med inriktning på FoU och innovation kommer att kombinera gemenskapsmedel och nationella och privata medel i syfte att ta fram innovativa IKT-lösningar som gör det möjligt för de europeiska medborgarna att behålla sitt oberoende i åldrandet och åldras under bättre villkor, samtidigt som det bidrar till den allmänna hållbarheten för vården och skapar nya ekonomiska möjligheter för det europeiska näringslivet.

Gemenskapens deltagande kan ge ett betydande mervärde av följande skäl:

- Gemenskapens deltagande kommer att göra det möjligt att skapa en ny rättslig ram som innebär att gemenskapsmedel och nationella medel kan kombineras inom ramen för en gemensam strategi för att främja internationellt FoU-samarbete och internationella innovationsprojekt, framför allt med deltagande av små och medelstora företag. Detta skulle annars inte vara genomförbart med användning av befintliga strukturer.

- Det nya gemensamma programmet kommer att bidra till att lösa problem i samband med den demografiska utmaningen genom att främja framväxten av nya innovativa, IKT-baserade produkter och tjänster för bättre åldrande, i hemmet, i samhället och på arbetet, vilket förbättrar de äldres livskvalitet, självständighet, deltagande i det sociala livet, färdigheter och anställningsbarhet och sänker omvårdnadskostnaderna. Detta kommer att göras på ett enhetligt och ej fragmentiserat sätt med större kritisk massa som leder till kostnadseffektivare och interoperabla lösningar.

- Näringslivet, särskilt de små och medelstora företagen kommer att stödjas på ett mer effektivt sätt genom att man skapar en kritisk massa och en enhetlig europeisk strategi för utvecklingen av interoperabla lösningar. Det kommer också att vara möjligt att anpassa lösningar som avser IT-stöd i boende till nationella/regionala och sociala preferenser och bestämmelser. Detta är en viktig förutsättning för kommersiell användning och marknadsutveckling och ger stora möjligheter för deltagande av små och medelstora företag.

- Slutligen kommer det föreslagna systemet att skapa incitament som ökar staternas och näringslivets investeringar i FoU och innovation inom området IKT och åldrande, vilket bidrar till Barcelonamålet att 3 % av EU:s BNP skall avsättas till FoU.

- Det makroekonomiska mervärdet för EU:s ekonomi och samhälle till följd av användningen av resultaten från det gemensamma programmet tas inte upp i denna finansieringsöversikt.

5.3. Förslagets mål, förväntade resultat och motsvarande indikatorer inom ramen för den verksamhetsbaserade förvaltningen

Det viktigaste operativa syftet med det här lagstiftningsförslaget, som är gemenskapens deltagande i ett gemensamt program för FoU och innovation som genomförs mellan flera medlemsstater inom området IT-stöd i boende, har redan fastställts i sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling och i det särskilda programmet Samarbete.

Politiska mål kopplade till det här operativa syftet

- Att anta den utmaning som det demografiska åldrandet innebär genom att främja investeringar i forskning, utveckling och innovation i nya IKT-baserade lösningar för förbättrade villkor för åldrande i Europa.

- Att skapa en kritisk massa av forskning, utveckling och innovation på EU-nivå när det gäller teknik och tjänster för bättre villkor för åldrande i informationssamhället, vilket även innefattar gynnsamma villkor för små och medelstora företags deltagande.

Tekniska och ekonomiska syften:

- Att främja utvecklingen av innovativa IKT-baserade produkter, tjänster och system för förbättrade villkor för åldrande i hemmet, i samhället och på arbetet och därigenom förbättra livskvaliteten, oberoendet, deltagandet i det sociala livet, kompetensen och anställningsbarheten för äldre personer och minska kostnaderna för vård och omsorg. Detta kan bland annat bygga på en innovativ användning av IKT, nya former av kundinteraktion eller nya typer av värdekedjor för tjänster för självständigt boende.

- Att förbättra villkoren för industriellt utnyttjande av forskningsresultat genom att tillhandahålla en enhetlig europeisk ram för utveckling av gemensamma metoder och främja lokalisering och anpassning av gemensamma lösningar som är förenliga med de varierande sociala preferenserna och regleringsaspekterna på nationell och regional nivå i Europa.

Kommissionen bidrar med de resurser som finns förtecknade i avsnitt 4.1.

Resultaten kommer att vara (a) inrättandet av det gemensamma programmet och (b) FoU- och innovationsprojekt som väljs ut och inleds efter öppna ansökningsomgångar inom det gemensamma programmet.

Följande förväntade resultat kommer att mätas genom relaterade indikatorer (2008).

- Mobilisering av investeringar och nationella insatser: genom skapande av incitament för investeringar i enlighet med gemensamma strategier och gemensamt genomförande.

- Indikatorer: (i) Antal deltagande länder. (ii) Åtaganden och utbetalningar i enlighet med avsnitt 4.1.1. (iii) Nationella medel avsätts och spenderas på projekt inom det gemensamma programmet. (iv) Resurser investeras av näringslivet och andra aktörer genom deras deltagande och samfinansiering av projekt.

- Ökad sammanhållning vad gäller FoU och innovation inom IKT för förbättrade villkor för åldrande i Europa: genom att man undanröjer den nuvarande fragmentiseringen av insatser och utvecklar gemensamma strategier och gemensamma ansökningsomgångar med en kritisk massa.

- Indikatorer: Detta resultat kommer i praktiken att uppnås när det gemensamma programmets verksamhet kommit i gång med ett betydande antal deltagande länder.

- Programeffektivitet: Genom skapandet av säkerhet om tillgången till nationella budgetar, genom systemet med central inlämning och utvärdering av förslag och ett centralt urvalsförfarande samt genom tillhandahållandet av ett användarvänligt system för europeisk tillämpad och marknadsorienterad forskning och innovation i samverkan och på grundval av välkända nationella bestämmelser. Detta bör leda till ett nytt och effektivare stöd åt deltagarna, i synnerhet de små och medelstora företagen, vilket leder till större investeringar från industrins sida och kortare tid till marknaden och till användningen av resultaten.

- Indikatorer: (v) Tidsintervall mellan inlämning av förslag och inledningen på projekt. (vi) Antal deltagande små och medelstora företag. (vii) Omkostnader för driften av det gemensamma programmet.

- Betydande ekonomiska och sociala vinster och bidrag till viktiga politiska mål. Detta kommer att mätas som en del av den planerade oberoende halvtidsutvärderingen och den slutliga utvärderingen utöver de andra indikatorer som presenterats.

5.4 Metod för genomförande (preliminär).

X Centraliserad förvaltning

( Direkt av kommissionen

X Indirekt genom delegering till

( genomförandeorgan

( organ som inrättats av gemenskapen enligt artikel 185 i budgetförordningen

X nationella eller internationella offentliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter inom offentlig förvaltning

( Delad eller decentraliserad förvaltning

( tillsammans med medlemsstaterna

( tillsammans med tredjeländer

( Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)

Kommentarer:

Gemenskapens finansiella bidrag kommer att betalas ut till den särskilda genomförandestruktur som inrättats av partnerstaterna för det gemensamma programmet och som kommer att förvalta gemenskapens bidrag i enlighet med artiklarna 54 och 56 i budgetförordningen. Gemenskapens bidrag kommer att tillhandahållas under förutsättning att arbetsprogrammet och de därmed förbundna nationella budgetåtagandena godkänns.

Det gemensamma programmet har följande organisatorisk struktur:

AAL-organisationen, en internationell organisation utan vinstsyfte som bildats enligt belgisk lagstiftning, är den den särskilda genomförandestruktur som inrättats av de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz.

AAL-organisationen har ansvaret för all verksamhet inom det gemensamma programmet. I AAL-organisationens uppgifter ingår förvaltning av kontrakt och budget, utarbetande av de årliga arbetsprogrammen, anordnande av ansökningsomgångar och handhavande av utvärdering och rangordning av projekt. Dessutom kontrollerar den projektövervakningen och överför utbetalningarna av gemenskapens bidrag till de utsedda nationella programkontoren. Den anordnar också spridningsverksamhet.

AAL-organisationen styrs av en generalförsamling. Generalförsamlingen, som är det beslutsfattande organet för det gemensamma programmet, utser styrelsens ledamöter och kontrollerar genomförandet av det gemensamma programmet, vilket även omfattar godkännande av årliga arbetsprogram, förmedling av nationella medel till projekt och ansökningar om nya medlemskap. Den kommer att arbeta enligt principen ett land – en röst. Beslut fattas med enkel majoritet, utom i samband med beslut om efterträdare, anslutning eller uteslutning av medlemmar eller upplösande av organisationen. För sådana fall får särskilda omröstningskrav anges i organisationens stadgar. Kommissionen har observatörsstatus i generalförsamlingens möten.

Det gemensamma programmets styrelse – som består av en ordförande och två vice ordförande (alternativt en vice ordförande och en kassör) – väljs av generalförsamlingen för att handha särskilda ledningsuppgifter som budgetplanering, personal och kontrakt. Rättsligt sett företräder den organisationen och rapporterar till generalförsamlingen.

De nationella programförvaltningskontoren har fått mandat av de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz att utföra uppgifter som rör projektförvaltningen och administrativa och rättsliga aspekter för nationella projektpartner och för att tillhandahålla stöd i samband med utvärdering av och förhandling om projektförslag. De arbetar under överinseende av AAL-organisationen.

Ett rådgivande organ med företrädare från näringslivet och andra berörda aktörer kommer att tillhandahålla rekommendationer för prioriteringar och ämnen som skall ingå i ansökningsomgångarna för det gemensamma programmet.

6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

6.1. Övervakningssystem

Det gemensamma programmet kommer att övervakas genom årsrapporter som tillhandahålls av den särskilda genomförandestrukturen. Där kommer man att göra en detaljerad genomgång av genomförandet av det gemensamma programmet i enlighet med de indikatorer som presenteras i avsnitt 5.3.

6.2. Utvärdering

6.2.1. Förhandsutvärdering

Det föreslagna initiativet har behandlats som en del av förhandsutvärderingen av förslaget om sjunde ramprogrammet.

6.2.2. Åtgärder som har vidtagits med anledning av en interims- eller efterhandsutvärdering (lärdom som dragits av erfarenheter från liknande åtgärder)

Den föreslagna styrelsemodellen bygger på erfarenheterna från det första artikel 169-initiativ som togs under sjätte ramprogrammet, dvs. EDCTP-initiativet för klinisk prövning i Afrika.

6.2.3. Villkor och tidsintervall för framtida utvärderingar

En halvtidsutvärdering kommer att genomföras efter två års verksamhet, med bistånd av oberoende experter, och den kommer att bedöma: (1) Genomförandet av programmet utifrån ytterligare vetenskaplig, förvaltningsmässig och finansiell integrering. (2) Programmets mervärde och effektivitet i förhållande till sina mål. En efterhandsutvärdering kommer att genomföras av externa experter när programmet avslutas.

7. BEDRÄGERIBEKÄMPNING

I artikel 6 i beslutet om det gemensamma programmet anges att Vid genomförandet av det gemensamma programmet för IT-stöd i boende skall de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz vidta alla lagstiftningsåtgärder och administrativa eller andra åtgärder som är nödvändiga för att skydda gemenskapernas ekonomiska intressen. Särskilt de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz skall lämna tillräckliga garantier vad gäller fullständig återbetalning från den särskilda genomförandestrukturen av alla belopp som kommissionen har att fordra.

I artikel 7 i beslutet om det gemensamma programmet anges att Kommissionen och revisionsrätten får, genom sina tjänstemän eller andra anställda vid kommissionen, genomföra alla kontroller och inspektioner som behövs för att säkerställa en lämplig förvaltning av gemenskapens medel och skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot eventuella bedrägerier eller oegentligheter. I detta syfte skall de deltagande medlemsstaterna samt Israel, Norge och Schweiz och/eller den särskilda genomförandestrukturen i rätt tid se till att kommissionen och revisionsrätten får tillgång till all relevant dokumentation

Ytterligare bedrägeribekämpningsåtgärder kommer att genomföras som en del i det detaljerade avtalet mellan kommissionen och den särskilda genomförandestrukturen.

8. NÄRMARE UPPGIFTER OM RESURSBEHOV

8.1. Förslagets mål i form av finansiella kostnader

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Budgetår 2007 | Budgetår 2008 | Budgetår 2009 | Budgetår 2010 | Budgetår 2011 | Budgetår 2012 |

Tjänstemän eller tillfälligt anställda[24] (XX 01 01) |

Personal som finansieras[25] genom art. XX 01 02 |

[26] som finansieras genom artikel XX 01 04/05 | A*/AD | 0.50 | 1.5 | 1.5 | 1.5 | 1.5 | 1.5 |

B*, C*/AST | 0.50 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

TOTALT | 1.0 | 2.5 | 2.5 | 2.5 | 2.5 | 2.5 |

8.2.2. Beskrivning av de arbetsuppgifter som åtgärden för med sig

De viktigaste arbetsuppgifter som åtgärden för med sig kommer att vara följande:

- Kommissionens deltagande i sammanträden med AAL-organisationens generalförsamling som observatör, fyra tvådagarsmöten per år (nivå: direktör).

- Deltagande i seminarier och spridningsevenemang tre gånger per år (nivå: enhetschef)

- Förhandling om och förberedelse av projektavtal med den särskilda genomförandestrukturen (nivå: projektansvarig + B/C assistent)

- Övervakning av genomförandet + bistånd i samband med halvtids- och efterhandsutvärderingen (nivå: projektansvarig)

- Finansiell och juridisk granskning av genomförandet av det gemensamma programmet (nivå: ekonomiansvarig)

8.2.3. Beskrivning av hur behovet av personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna kommer att tillgodoses

( Tjänster som för närvarande avdelats för att förvalta det program som skall ersättas eller förlängas.

( Tjänster som redan har avdelats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för år n.

( Tjänster som kommer att begäras i samband med nästa årliga politiska strategi/preliminära budgetförslag.

X Tjänster som kommer att tillföras genom omfördelning av befintliga resurser inom den förvaltande avdelningen (intern omfördelning).

( Tjänster som krävs för år n, men som inte planerats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för det berörda året.

8.2.4. Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (XX 01 04/05 – Utgifter för administration)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Budgetrubrik (nummer och benämning) | Budgetår 2007 | Budgetår 2008 | Budgetår 2009 | Budgetår 2010 | Budgetår 2011 | Budgetår 2012 och följande budgetår | TOTALT |

Övrigt tekniskt och administrativt stöd |

- internt |

- externt | 0 | 0 | 0.025 | 0.025 | 0.025 | 0.075 | 0.150 |

Totalt tekniskt och administrativt stöd | 0 | 0.320 | 0.345 | 0.345 | 0.345 | 0.715 | 2.070 |

8.2.5. Personalkostnader och utgifter i samband därmed som inte ingår i referensbeloppet (ej tillämpligt)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av personal | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och följande budgetår |

Fast och tillfälligt anställda (XX 01 01) |

Personal som finansieras genom artikel XX 01 02 (extraanställda, nationella experter, kontraktsanställda etc.) (ange budgetrubrik) |

Totala kostnader för personal och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) |

Beräkning – Tjänstemän och tillfälligt anställda

Den genomsnittliga kostnaden för personal enligt avsnitt 8.2.1 är 117 000 euro per heltidsekvivalent.

Tjänsteresor: Kostnaderna baseras på 1 250 euro i genomsnitt per tjänsteresa och 2 tjänsteresor per år för 2 tjänstemän för deltagande i generalförsamlingens möten, 3 tjänsteresor per år för 1 tjänsteman för deltagande i ledningsgruppens möten och 3 tjänsteresor per år för 1 tjänsteman för deltagande i seminarier och de sökandes evenemang. Dessutom har 12 tjänsteresor per år lagts in för revisionsändamål.

Externt bistånd: Kostnadsberäkningarna för externt bistånd för årliga granskningar och preliminär och slutlig utvärdering baseras på en årlig granskning per år (med 3 externa experter till 485 euro per dag i 3 dagar + resekostnader på 1 250 euro per expert) i 6 år + 1 slutlig utvärdering 2013.

Beräkning – Personal som finansieras inom ramen för artikel XX 01 02

8.2.6. Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet i euro (ej tillämpligt) Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) |

Budgetår 2007 | Budgetår 2008 | Budgetår 2009 | Budgetår 2010 | Budgetår 2011 | År 2012 och senare budgetår | TOTALT |

XX 01 02 11 01 – Tjänsteresor |

XX 01 02 11 02 – Möten och konferenser |

XX 01 02 11 03 – Kommittémöten[28] |

XX 01 02 11 04 – Studier och samråd |

XX 01 02 11 05 – Informationssystem |

2 Andra administrativa utgifter, totalbelopp (XX 01 02 11) |

3. Övriga utgifter av administrativ art (specificera genom att ange budgetrubrik) |

Totala administrativa utgifter, utom personalkostnader och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) |

Beräkning – Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet

[1] Riga Ministerial Conference on ICT for an Inclusive Society och Riga Ministerial Declaration, juni 2006.

[2] KOM (2006).

[3] Europe developing countries clinical trials platform.

[4] EUT C […], […], s. […].

[5] EUT C […], […], s. […].

[6] EUT C […], […], s. […].

[7] EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

[8] EUT L 400, 30.12.2006, s. 86.

[9] KOM (2005).

[10] KOM (2006).

[11] EGT L 312, 23.12.1995, s.1.

[12] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

[13] EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

[14] EUT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1).

[15] EUT L 357, 16.9.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr XXXX/2007 (EUT L …).

[16] EUT C 323, 30.12.2006, s. 1.

[17] EUT L 310, 9.11.2006, s. 15.

[18] Utgifter som inte omfattas av kapitel xx 01 i berörd avdelning xx.

[19] Utgifter som omfattas av artikel xx 01 04 i avdelning xx.

[20] Andra utgifter än artiklarna xx 01 04 eller xx 01 05 som omfattas av kapitel xx 01.

[21] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.

[22] Ytterligare kolumner skall läggas till vid behov, dvs. om åtgärden varar längre än sex år.

[23] Enligt beskrivningen i avsnitt 5.3.

[24] Kostnaderna för dessa ingår INTE i referensbeloppet.

[25] Kostnaderna för dessa ingår INTE i referensbeloppet.

[26] Kostnaderna för dessa ingår i referensbeloppet.

[27] En hänvisning skall göras till den särskilda finansieringsöversikten för de berörda genomförandeorganen.

[28] Ange vilken typ av kommitté som avses samt vilken grupp den tillhör.