Bryssel den 29.10.2004

KOM(2004) 730 slutlig

2004/0256 (COD)

.

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

om ändring av rådets direktiv 77/91/EEG när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital SEK(2004) 1342

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

1.1. SKÄLEN TILL FÖRSLAGET OCH DESS SYFTEN

Det andra bolagsrättsdirektivet[1] antogs 1976 i syfte att skydda medlemsstaternas och tredje parts intressen samordna de nationella bestämmelserna bland annat inom följande områden: bolagsbildning, krav på minimikapital, utdelningar till aktieägare, ökning av kapital och minskning av kapital.

Direktivets övergripande syfte är således att fastställa villkor som skall vara uppfyllda för att säkerställa att ett bolags kapital bevaras i borgenärernas intresse. Syftet är vidare att skydda minoritetsaktieägarna, och direktivet hävdar principen om lika behandling av alla aktieägare med samma ställning.

Detta förslag till ändring av direktivet syftar till att underlätta åtgärder som rör kapital inom publika aktiebolag. Förslaget försöker uppnå detta genom att göra det möjligt för medlemsstaterna att på vissa villkor avskaffa särskilda rapporteringskrav och underlätta specifika förändringar i ägandet samt, sist men inte minst, tillhandahålla ett grundläggande harmoniserat förfarande för borgenärer för vissa specifika situationer i samband med en nedsättning av kapitalet.

Härigenom bör företagen bli i stånd att reagera snabbare, till lägre kostnad och med mindre tidsspillan på förändringar på marknaderna som är relevanta för dem med avseende på kapitalstorlek, kapitalstruktur och äganderätt. Denna föreslagna modernisering av det andra direktivet bör på så sätt kunna bidra till att främja näringslivets effektivitet och konkurrenskraft utan att försämra det skydd som erbjuds aktieägare och borgenärer i överensstämmelse med tankarna i kommisionens ”meddelande[2] till rådet och Europaparlamentet: Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan”.

1.2. ALLMÄN BAKGRUND

Inom ramen för den tredje etappen av det progam för att förenkla inremarknadslagstiftningen (SLIM), som kommissionen sjösatte i oktober 1998, lade en arbetsgrupp för bolagsrätt i september 1999 fram en rapport om förenklingen av första och andra bolagsrättsdirektiven[3]. Rapporten innehöll rekommendationer på de områden där en förenkling skulle kunna uppnås. I de viktigaste rekommendationer som gällde det andra direktivet underströks bland annat behovet att i särskilt angivna situationer avskaffa rapporteringskraven för vissa åtgärder (apportemissioner, uteslutande av företrädesrätt), samt behovet av att underlätta för ett bolag att förvärva aktier i det egna bolaget, att ge ekonomiskt bistånd till förmån för tredje parts förvärv av aktier i bolaget, samt att rationalisera ägarstrukturen i ett bolags aktiekapital.

I sin rapport till Europaparlamentet och rådet[4] angav kommissionen att den stödde det övergripande syftet med de huvudsakliga rekommendationerna rörande det andra direktivet och avsåg att närmare undersöka hur man bäst ändrar det andra direktivet i detta syfte.

Enligt “Report on a Modern Regulatory Framework for Company Law in Europe” (som lades fram i november 2002 av arbetsgruppen på hög nivå bestående av bolagsrättsexperter), var flertalet av SLIM-gruppens förslag verkligen värda att genomföras. Därutöver formulerade högnivågruppen några ytterligare förslag som syftar till att modernisera det andra direktivet.

Ett förslag till ändring av det andra direktivet enligt dessa principer har därför av kommissionen setts som en prioriterad åtgärd på kort sikt, i enlighet med bilaga 1 i det ovan nämnda meddelandet, i vilket den efterlyste en förenkling av det andra direktivet med hjälp av ett direktiv (“SLIM-Plus”), baserat på SLIM-rekommendationer såsom de bifogats den ovan nämnda rapporten från expertgruppen på hög nivå..

1.3. BEFINTLIGA BESTÄMMELSER PÅ DET OMRÅDE SOM OMFATTAS AV FÖRSLAGET

Vad beträffar aktiebolags kapitalrelaterade åtgärder, som detta förslag avser att förenkla, anges för närvarande följande huvudsakliga krav i det andra direktivet:

- Aktier får inte ges ut till ett pris som understiger det nominella värdet, eller, om sådant saknas, det bokförda parivärdet. Detta förbud gäller för samtliga aktieemissioner utan undantag, inte enbart för marknadsintroduktionen i samband med ett bolags bildande. Detta betyder inte att senare aktieemissioner inte kan göras till ett nominellt värde eller bokfört värde som understiger den tidigare emissionens värde, så länge priset till vilket de nya aktierna ges ut är förenligt med den ovan nämnda skyldigheten.

- Aktier som ges ut mot apportegendom omfattas av kravet på värdering av en eller flera oberoende experter.- Rationalisering av äganderätt i bolagets aktiekapital, om överhuvudtaget möjligt , kräver i princip förhandsgodkännnande med stöd av stadgarna, bolagsordningen och/eller bolagsstämman.- Ett bolags förvärv av egna aktier kräver i princip bolagsstämmans tillstånd, vilket endast är tänkt att gälla för en viss angiven längsta tid och högsta andel av ett bolags kapital.

- Ett bolag får endast i vissa mycket begränsade fall och endast upp till ett visst belopp ge ekonomiskt bistånd i syfte att tredje man skall kunna förvärva aktier i bolaget.

- Upphävande av företrädesrätt i samband med kapitalökningar genom kontantemmission är underställt bolagsstämmans godkännande och kravet på en skriftlig rapport från styrelsen eller direktionen.

- I fall av nedsättning av kapitalet är det upp till medlemsstaterna själva att fastställa villkoren för utövandet av en borgenärs rätt att erhålla en fullgod säkerhet.

1.4. LIKHETER MED OCH MELLAN BEFINTLIGA BESTÄMMELSER ELLER LAGAR

Givet likheterna med och skillnaderna mellan å ena sidan artiklarna 39a och 39b i detta förslag, och, å andra sidan, bestämmelserna i direktiv 2004/25/EG om uppköpserbjudanden som är kopplade till rättigheter och skyldigheter att lösa in resterande aktier, så kallade ”squeeze-out” och ”sell-out”-rättigheter, för majoritets- respektive minoritetsaktieägare, anges tydligt i förslaget att de sistnämnda har företräde framför de förstnämnda inom ramen för uppköpserbjudanden som omfattas av tillämpningsområdet för direktiv 2004/25/EG.

1.5. FÖRENLIGHET MED ANDRA POLITIKOMRÅDEN

I sitt meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln “Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan” (offentliggjord i maj 2003)[5] ansåg kommissionen att en förenkling av det andra direktivet baserad på de i punkt 1.2 ovan nämnda förslagen och rekommendationerna på ett avgörande sätt skulle bidra till att främja effektivitet och konkurrenskraft i näringslivet utan att skyddet för aktieägare och borgenärer skulle minskas.

I det ovan nämnda meddelandet anges följakligen att ett relevant förslag till direktiv om ändring av det andra bolagsrättsdirektivet utgör en av de viktigaste åtgärderna för att modernisera bolagsrätten och att det bör genomföras inom den närmaste framtiden.

Genom sin ambition att förenkla och minska bolagens administrativa bördor bidrar dessutom det här förslaget till att genomföra kommissionens handlingsram från februari 2003 för att ”uppdatera och förenkla gemenskapens lagstiftning”[6]. Detta initiativ utgör den del av en rad åtgärder som ingår i kommissionens initiativ ”Handlingsplan för en bättre och enklare lagstiftning” från juni 2002[7] och som bland annat söker svara upp till målsättningen att förbättra den regleringsmiljö som företagen verkar i för att höja konkurrenskraften, vilket var en av de målsättningar som ställdes upp i Lissabonstrategin.

2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNING

2.1 . Inhämtande och utnyttjande av sakkunskap

De viktigaste bestämmelserna i förslaget har inspirerarats av de rekommendationer som en arbetsgrupp för bolagsrätt utfärdade i september 1999 inom ramen för den fjärde etappen av arbetsprogrammet för förenklingen av lagstiftningen för den inre marknaden (SLIM) som kommissionen sjösatte i oktober 1998. Denna arbetsgrupp möttes tre gånger under 1999 och bestod av tjänstemän från medlemsstaternas förvaltningar, bolagsrättsjurister och akademiker.

SLIM-gruppens rekommendationer beträffande det andra direktivet och deras praktiska konsekvenser har därefter diskuterats med medlemsstaternas bolagsrättsexperter vid möten i juni 2000 och mars 2001. Av dessa diskussioner framgick att de viktigaste rekommendationerna beträffande det andra direktivet gavs stöd, dock i avvaktan på en fördjupad analys av en rad tekniska frågor.

När kommissionen i september 2001 inrättade expertgruppen på hög nivå för bolagsrätt, ansågs det lämpligt att, mot bakgrund av SLIM-rapporten om det andra direktivet, i gruppens mandat inbegripa uppgiften att ytterligare överväga möjligheten till förenklingar i bolagsrättsliga regler.

2.2. SAMRÅD

Efter det att expertgruppen på hög nivå för bolagsrätt hållit ett omfattande samråd om möjliga infallsvinklar i arbetet på att reformera de europeiska kapitalreglerna för aktiebolag (som inleddes under andra kvartalet 2002), bekräftade gruppen i sin rapport om en modern lagstiftningsram för bolagsrätt i Europa (offentliggjord i november 2002) att de flesta av SLIM-gruppens förslag, såsom de i viss utsträckning ändrats av högnivågruppen, verkligen var värda att genomföra.

Kommissionens synsätt när det gäller att uppnå en förenkling av det andra direktivet, inspirerat av de tidigare nämnda expertgruppernas arbete och det ovan nämnda samrådet, som senare presenterades i ovan nämnda meddelande från kommissionen, har fått ett mycket starkt gensvar bland en stor majoritet av deltagarna i det offentliga samrådet om detta meddelande.

2.3. KONSEKVENSBEDÖMNING (SE ÄVEN BILAGA 1)

Det andra direktivet är tillämpligt på publika aktiebolag inom hela EU. Två av de föreslagna ändringarna avser endast börsnoterade bolag (artikel 39a och 39b; artikel 29.5 a). Ingen åtskillnad görs för närvarande i fråga om näringssektorer, företagens storlek eller geografiskt område i gemenskapen.

Med avseende på vissa av de ändrade eller nyinförda bestämmelserna, nämligen artikel 39a och 39b och artikel 32.1, innehåller förslaget bestämmelser som måste införlivas av medlemsstaterna i deras nationella rättsordningar som tvingande lagregler. Beträffande andra bestämmelser har befintliga valmöjligheter för införlivande i medlemsstaterna ändrats, nämligen artikel 19.1 och artikel 29.5 a, eller införts i nya artiklar som artikel 10a och 10b och artikel 23.1 tillsammans med artikel 23a och 23b.

Förutom allmänna genomförandebestämmelser kommer medlemsstaterna i vissa fall även att behöva införa särskilda genomförandebestämmelser, i synnerhet med avseende på vissa skyddsförfaranden, enligt de ändrade bestämmeslserna i direktivet.

Publika aktiebolag kommer då att kunna dra fördel av de förenklingar som skapas genom detta förslag, samtidigt som de – där så krävs – blir skyldiga att följa de skyddsbestämmelser som införs till förmån för aktieägare och tredje parter.

Genom att dra fördel av de förenklingar för kapitalrelaterade åtgärder, som förslaget syftar till att uppnå, bör bolag ha möjlighet att reagera snabbare, till lägre kostnad och med mindre tidsspillan på händelser i de marknader som är av betydelse för dem. Denna föreslagna modernisering av det andra direktivet bör därigenom bidra till att främja näringslivets effektivitet och konkurrenskraft utan att det skydd som erbjuds aktieägare och borgenärer försämras, i överensstämmelse med kommissionens meddelande[8] till rådet och Europaparlamentet: ”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan”.

3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA GRUNDDRAG

3.1. RÄTTSLIG GRUND

Det föreslagna direktivet har utarbetats med artikel 44.1 i fördraget som rättslig grund.

3.2. PROPORTIONALITETS- OCH SUBSIDIARITETSPRINCIPEN

De föreslagna förenklingarna för publika aktiebolag kräver åtgärder på gemenskapsnivå eftersom de rör en rad bestämmelser i gemenskapslagstiftningen vilka hittills utesluter eller begränsar publika aktiebolags möjligheter användning av dessa föreslagna förenklingar. Förslaget är därför förenligt med subsidiaritetsprincipen såsom den anges i artikel 5 i fördraget.

I det föreliggande förslaget försöker man dessutom i enlighet med proportionalitetsprincipen att begränsa lagstiftningsåtgärderna till det minimum som anses nödvändigt för att åstadkomma de avsedda förenklingarna.

3.3. VAL AV RÄTTSLIGA INSTRUMENT

För att åstadkomma dessa avsedda förenklingar är gemenskapslagstiftaren oundgängligen tvingad att införa förändringar i det andra bolagsrättsdirektivet. Detta kan endast göras genom ett förslag till direktiv om ändring av det andra bolagsrättsdirektivet.

4. BUDGETKONSEKVENSER

Inga budgetkonsekvenser föruses.

2004/0256 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

om ändring av rådets direktiv 77/91/EEG när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 44 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag[9],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[10],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, och[11]

av följande skäl:

(1) I rådets andra direktiv 77/91/EEG av den 13 december 1976 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga[12], fastställs kraven för flera kapitalrelaterade åtgärder som dessa bolag vidtar.

(2) I sitt meddelande till rådet och Europaparlamentet ”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan” av den 21 maj 2003[13] drar kommissionen slutsatsen att en förenkling av direktiv 77/91/EEG väsentligen skulle bidra till att främja näringslivets effektivitet och konkurrenskraft utan att det skydd som erbjuds aktieägare och borgenärer försämras.

(3) Medlemsstaterna bör ges möjlighet att tillåta publika aktiebolag att tillföra kapital i form av apportegendom utan att detta behöver underställas ett särskilt expertutlåtande om det finns en tydlig referenspunkt för värderingen av sådant vederlag. Dock bör minoritetsaktieägarnas rätt att kräva en sådan värdering garanteras.

(4) Publika aktieboag bör tillåtas förvärva egna aktier med ett belopp som högst motsvarar bolagets fria reserver, och den period för vilken bolagstämman kan godkänna ett sådant förväv bör ökas för att främja flexibilitet och minska den administrativa bördan för bolag som måste reagera snabbt på marknadsförändringar som påverkar kursen på deras aktier.

(5) Publika aktiebolag bör kunna bevilja finansiellt bistånd i syfte att tredje man skall kunna förvärva aktier i bolaget upp till ett belopp som högst motsvarar bolagets fria reserver för att öka flexibiliteten med avseende på förändringar i ägarstrukturen i ett bolags aktiekapital. Denna möjlighet bör underställas garantier som införs med hänvisning till direktivets målsättning att skydda både aktieägare och tredje man.

(6) Publika aktiebolag bör på vissa villkor kunna öka sitt aktiekapital utan att behöva uppfylla rapporteringskrav kopplade till begränsningar eller upphävande av företrädesrätt för aktieägare, i syfte att minska den administrativa bördan för börsnoterade företag som vill kunna genomföra omedelbara kapitalökningar.

(7) Borgenärer bör på vissa villkor kunna tillgripa rättsliga eller administrativa förfaranden om deras fordringar äventyras till följd av en nedsättning av kapitalet i ett publikt aktiebolag, i syfte att stärka vedertaget borgenärsskydd i alla medlemsstater.

(8) Aktieägare som innehar en betydande majoritet i ett publikt aktiebolags kapital bör ges rätt att förvärva de resterande aktierna mot skäligt vederlag, i syfte att möjliggöra ett rationellare och mer hanterbart aktieägande i börsnoterade bolag. Likaså bör i en sådan situation innehavaren av de resterande aktierna kunna kräva ett sådant förvärv. Det oaktat bör rättigheterna i fråga inte påverka de tillämpliga bestämmelserna enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/25/EG[14] av den 21 april 2004 om uppköpserbjudanden.

(9) För att stävja marknadsmissbruk bör medlemsstaterna vid genomförandet av detta direktiv beakta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG[15] av den 28 januari 2003 om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk), kommissionens direktiv 2004/72/EG[16] av den 29 april 2004 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG i fråga om godtagen marknadspraxis, definition av insiderinformation rörande råvaruderivat, upprättande av förteckningar över personer som har tillgång till insiderinformation, anmälan av transaktioner som utförs av personer i ledande ställning och rapportering av misstänkta transaktioner samt kommissionens förordning (EG) nr 2273/2003[17] av den 22 december 2003 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG vad gäller undantag för återköpsprogram och stabilisering av finansiella instrument.

(10) Direktiv 77/91/EEG bör därför ändras i i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Direktiv 77/91/EEG ändras på följande sätt:

Artikel 1

1. Följande artiklar 10a och 10b skall införas:

"Artikel 10a

1. Medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa artikel 10.1, 10.2 och 10.3 om, efter beslut av ett bolags styrelse eller direktion, överlåtbara värdepapper enligt definitionen i artikel 4.1 18 i direktiv 2004/39/EG tillförs såsom apportegendom, och värdepapperen värderas till det vägda genomsnittspris som de handlats för på en eller flera reglerade marknader enligt definitionen i artikel 4.1 14 i det direktivet under de tre månader som föregick överförandet av respektive apportegendom.Om priset har påverkats av extraordinära händelser som väsentligen skulle kunna förändra tillgångens värde den dag då tillskottet av apportegendomen faktiskt sker skall emellertid artikel 10.1–3 gälla.

2. Medlemsstaterna får, efter beslut av styrelse eller direktion, besluta att inte tillämpa artikel 10.1–3, om tillgångar tillförs i form av apportegendom som redan har blivit föremål för ett utlåtande om verkligt värde från en erkänd oberoende expert och om följande villkor är uppfyllda:

(a) Den erkände expert som har utfört värderingen har tillräcklig utbildning och erfarenhet av att värdera det slag av tillgångar som tillförs.

(b) Det verkliga värdet fastställs för en tidpunkt som med högst 3 månander föregår den dag då egendomstillskottet faktiskt äger rum.

(c) Värderingen har utförts i enlighet med allmänt vedertagna normer och principer för värdering i medlemsstaten, vilka är tillämpliga på det slag av tillgångar som avses tillföras.

I händelse av nya särskilda omständigheter som väsentligt skulle kunna tillgångens värde vid dagen för det faktiska egendomstillskottet måste en omvärdering göras på initiativ av styrelsen eller direktionen och på dess ansvar. De skall informera aktieägarna om huruvida sådana eventuella nya särskilda omständigheter har inträffat.

I varje fall får aktieägare med ett totalt innehav av minst 5 % av bolagets tecknade aktiekapital begära en omvärdering av de ifrågavarande tillgångarna och begära en värdering av en oberoende expert, i vilket fall artikel 10.1–3 skall gälla.

3. Medlemsstaterna får, efter beslut av styrelsen eller direktionen, besluta att inte tillämpa artikel 10.1–3 om tillgångar tillförs som apportegendom vars värde erhålls för varje tillgångspost från det föregående räkenskapsårets lagstadgade räkenskaper under förutsättning att de lagstadgade räkenskaperna har upprättats i enlighet med kraven i direktiv 78/660/EEG och varit föremål för revision i enlighet med direktiv 84/253/EEG.Om nya särskilda omständigheter föreligger, som väsentligt skulle kunna förändra tillgångens värde vid den faktiska dagen för egendomstillskottet, skall en omvärdering göras på initiativ av styrelsen eller direktionen och på dess ansvar. Den skall informera aktieägare huruvida sådana eventuella nya särskilda omständigheter har inträffat.I samtliga fall får aktieägare med ett totalt innehav av minst 5 % av bolagets tecknade aktiekapital begära en omvärdering av de ifrågavarande tillgångarna och en värdering av en oberoende expert, i vilket fall artikel 10.1–3 skall gälla.

Artikel 10b

1. Om apportegendom som det hänvisas till i artikel 10a förekommer utan ett expertutlåtande, skall de fysiska personer, bolag eller juridiska personer som det hänsvisas till i artikel 3 i eller styrelsen eller direktionen, utöver de krav som anges i artikel 3 h, för offentliggörande till registreringsenheten inkomma med en redovisning som innehåller följande uppgifter:

(a) En beskrivning av apportegendomen i fråga.

(b) Dess uppskattade värde och grunderna för värderingen.

(c) Ett uttalande om huruvida de därvid beräknade värdena minst motsvarar antalet och det nominella värdet eller, i avsaknad av sådant värde, bokfört parivärde och i förekommande fall överkurs i fråga om de aktier för vilka apportegendomen utgör vederlag.

(d) I tillämpliga fall ett utalande om huruvida nya särskilda omständigheter med avseende på den ursprungliga värderingen har inträffat.

Denna redovisning skall offentliggöras i enlighet med artikel 3 i direktiv 68/151/EEG.

2. Varje medlemsstat skall utse en oberoende administrativ eller rättslig myndighet med ansvar för att undersöka lagligheten av de apportemissioner som görs i enlighet med artikel 10a och det utlåtande och det utlåtande som det hänvisas till i punkt 1.”

2. I artikel 11.1 skall första stycket ändras på följande sätt:

(a) Ordet “artikel 10” skall ersättas av “artikel 10.1–3”.

(b) Följande mening skall läggas till:

“Artiklarna 10a och 10b skall äga motsvarande tillämplighet.”

3. I artikel 19 skall punkt 1 ersättas med följande:

“1. Om lagstiftningen i en medlemsstat tillåter att ett bolag förvärvar egna aktier, antingen direkt eller genom någon som handlar i eget namn men för bolagets räkning, skall de låta sådana förvärv omfattas av följande villkor:

(a) Tillstånd till förvärvet skall lämnas av bolagsstämman som skall ange de närmare förutsättningarna för detta, och särskilt det högsta antalet aktier som får förvärvas, den tid för vilken tillståndet gäller, vilken inte får överstiga 5 år, samt vid förvärv mot vederlag det lägsta och högsta vederlaget. Medlemmarna av styrelsen eller direktionen skall se till att de i b, c, och d angivna villkoren iakttas när förvärvet äger rum.

(b) Förvärvet, inräknat de aktier som bolaget tidigare har förvärvat och fortfarande innehar samt de aktier som har förvärvats av någon som handlat i eget namn men för bolagets räkning, får inte medföra att värdet av nettotillgångarna understiger det belopp som anges i artikel 15.1 a.

(c) Förvärvet får endast omfatta helt betalda aktier;

(d) Principen om lika behandling av aktieägare skall gälla. Särskilt skall ett bolags förvärv och försäljning av egna aktier på en reglerad marknad enligt definitionen i artikel 4.1 14 i direktiv 2004/39/EG skall anses uppfylla den principen.

Medlemsstaterna får även underställa förvärv i den mening som avses i det första stycket villkoret att det nominella värdet eller om sådant värde saknas, det bokförda parivärdet hos de förvärvade aktierna inräknat de aktier som bolaget tidigare har förvärvat och fortfarande innehar samt de aktier som har förvärvats av någon som handlat i eget namn men för bolagets räkning, inte får överstiga tio procent av det tecknade kapitalet.”

4. I artikel 23 skall punkt 1 ersättas med följande:

"1. Ett bolag får inte ge förskott, lämna lån eller ställa säkerhet i syfte att tredje man skall kunna förvärva aktier i bolaget, såvida inte sådana transaktioner i den nationella lagstiftningen underställs de villkor anges i det andra till och med det femte stycket.

Transaktionerna skall göras på styrelsens eller direktionens initiativ och på dess ansvar på rättvisa marknadsvillkor, särskilt med avseende på ränta som tredje man erlägger till bolaget för de lån och förskott som det hänvisas till i punkt 1. Tredje mans kreditvärdighet skall vederbörligen ha undersökts och bolaget skall kunna bibehålla sin likviditet och solvens under de följande fem åren. Det sistnämnda skall på ett trovärdigt sätt visas med hjälp av en detaljerad kassaflödesanalys på grundval av de uppgifter som förelåg vid tidpunkten för godkännandet av transaktionen.

Transaktionerna skall av styrelsen eller direktionen på förhand underställas bolagsstämman för godkännande, varvid bolagsstämman skall besluta med tillämpning av de regler för beslutsförhet och majoritetsbeslut som fastställs i artikel 40. Styrelsen eller direktionen skall lägga fram en skriftlig rapport för bolagsstämman och i den ange skälen för transaktionen, bolagets intresse av att genomföra en sådan transaktion, de villkor på vilka transaktionen genomförs, de risker transaktionen kan medföra för bolagets likviditet och solvens och det vederlag mot vilket tredje man avses förvärva aktierna. Denna rapport skall inlämnas till registreringsmyndigheten för offentliggörande i enlighet med artikel 3 i direktiv 68/151/EEG.

Det totala ekonomiska bistånd som beviljas tredje man får inte leda till att nettotillgångarna minskas så att de understiger det belopp som specificeras i artikel 15.1 a.

Om egna aktier i den mening som avses i artikel 19.1 eller aktier som emitterats i samband med en ökning av det tecknade kapitalet förvärvas av tredje man från bolaget, skall det förvärvet göras till ett rättvist pris för att undvika utspädning av befintliga aktieinnehav.”

5. Följande artiklar 23a och 23b skall införas:

“Artikel 23a

En aktieägare skall ha rätt att bestrida bolagsstämmans godkännande av en transaktion som det hänvisas till i artikel 23.1 genom att begära att den behöriga förvaltningsmyndigheten eller domstolen beslutar om transaktionens laglighet.

Artikel 23b

Om enskilda medlemmar av styrelsen eller direktionen i ett bolag är part i den transaktion som det hänvisas till i artikel 23.1, eller om styrelsen eller direktionen i ett moderbolag i den mening som avses i artikel 1 i rådets direktiv 83/349/EEG* eller ett sådant moderbolag självt, eller enskilda personer som handlar i eget namn men på vägnar av medlemmarna i sådana organ eller på vägnar av ett sådant företag, är motparter i en sådan transaktion, skall medlemsstaterna med hjälp av lämpliga säkerhetsåtgärder tillse att sådana transaktioner inte strider mot bolagets bästa.”

* EGT L 193, 18.7.1983, s. 1.

6. I artikel 27.2 skall andra stycket ersättas av följande:

“Artikel 10.2 och 10.3 samt artikel 10a och 10b skall tillämpas.”

7. I artikel 29 skall följande punkt 5a införas:

“5a. Om styrelsen eller direktionen i ett börsnoterat bolag har bemyndigats att begränsa eller upphäva företrädesrätten i enlighet med punkt 5, på det ytterligare villkor att aktierna för en framtida ökning av det tecknade kapitalet måste emitteras till det marknadspris som vid tidpunkten för emissionen råder på en eller flera reglerade marknader i den mening som avses i artikel 4.1 14 i direktiv 2004/39/EG, undantas styrelsen eller direktionen från kravet i punkt 4 i denna artikel att lägga fram en skriftlig rapport för bolagsstämman. Aktieägare får emellertid kräva att styrelsen eller direktionen anger skälet till begränsningen i eller upphävandet av företrädesrätten.”

8. I artikel 32 skall punkt 1 ersättas av följande:

“1. Om det tecknade kapitalet sätts ned har åtminstone de borgenärer, vilkas fordringar har uppkommit före offentliggörandet av beslutet om nedsättningen, rätt att minst erhålla säkerhet för de fordringar som inte är förfallna till betalning vid tidpunkten för offentliggörandet. Medlemsstaterna får utesluta rätten endast om en borgenär har tillfredsställande säkerhet eller sådan säkerhet inte behövs med hänsyn till bolagets ställning.

Medlemsstaterna skall fastställa under vilka förutsättningar den rättighet som anges i punkt 1 får utövas. Medlemsstaterna skall under alla förhållanden säkerställa att borgenärerna tillåts göra en framställning till den lämpliga förvaltningsmyndigheten eller domstolen om tillfredsställande säkerheter, förutsatt att de på ett trovärdigt sätt kan visa att nedsättningen av det tecknade kapitalet gör att deras fordringar riskerar att inte gottgöras, och att de inte erhållit några tillfredsställande säkerheter från bolaget."

9. Följande artiklar 39a och 39b skall införas:

“Artikel 39a

1. Medlemsstaterna skall säkerställa att en aktieägare som innehar åtminstone 90 % av det tecknade kapitalet i ett börsnoterat bolag, här nedan benämnd ”majoritetsaktieägare”, skall kunna kräva att innehavarna av de resterande värdepapperen, här nedan benämnda ”minoritetsaktieägare”, skall sälja sina värdepapper till majoritetsaktieägaren till ett skäligt pris. Medlemsstaterna får emellertid fastställa ett högre tröskelvärde under förutsättning att det inte överstiger 95 % av det tecknade kapitalet i bolaget.Ett bolag skall anses vara börsnoterat i den mening som avses i denna bestämmelse om dess värdepapper handlas på en reglerad marknad enligt definitionen i artikel 4.1 14 i direktiv 2004/39/EG.

2. Medlemsstaterna skall säkerställa att det är möjligt att fastställa när detta tröskelvärde har uppnåtts.

3. Om bolaget har emitterat mer än ett aktieslag får medlemsstaterna föreskriva att rätten att kräva att minoritetsaktieägaren skall sälja sin aktier enligt punkt 1 endast skall gälla för det aktieslag för vilket det tröskelvärde som det hänvisas till i den punkten har uppnåtts.

4. Medlemsstaterna skall säkerställa att varje berörd minoritetsaktieägare får begära en värdering av det skäliga vederlaget.Bedömningen av huruvida vederlaget är skäligt skall utföras av en oberoende förvaltningsmyndighet eller domstol eller av en oberoende expert som utsetts eller godkänts av en sådan myndighet. Sådana experter får vara fysiska eller juridiska personer eller bolag enligt varje medlemsstats lagstiftning. Rätten att begära en sådan värdering skall utnyttjas inom tre månader från det att minorittsaktieägaren uppmanats att sälja sina värdepapper och vederlaget hade meddelats i enlighet med punkt 1.

5. Denna artikel påverkar inte tillämpningen av artikel 15 i direktiv 2004/25/EG** EGT L 142, 30.4.2004, s. 12.

Artikel 39b

1. Medlemsstaterna skall säkerställa att minoritetsaktieägare i ett börsnoterat bolag skall kunna kräva, gemensamt eller enskilt, att majoritetsaktieägaren köper deras värdepapper i bolaget till ett skäligt pris.

2. Medlemsstaterna skall säkerställa att i de fall det inte går att nå enighet om det skäliga vederlaget mellan de tilltänkta parterna i den transaktion som avses i punkt 1, skall vederlaget granskas av en oberoende förvaltningsmyndighet eller domstol eller av en oberoende expert som utsetts eller godkänts av en sådan myndighet. Sådana experter får vara fysiska eller juridiska personer eller bolag enligt varje medlemsstats lagstiftning.

3. Bestämmelserna i artikel 39a.1 andra och tredje meningen, 39a.2 och 39a.3 skall äga motsvarande tillämplighet.

4. Medlemsstaterna skall garantera ett tillfredsställande förfarande som garanterar en rättvis behandling av alla minoritetsaktieägare.

5. Denna artikel påverkar inte tillämpningen av artikel 16 i direktiv 2004/25/EG.”

10. I artikel 41 skall punkt 1 ersättas med följande:

“1. Medlemsstaterna får frångå beståmmelserna i artikel 9.1, artikel 19.1 a första meningen samt artiklarna 25, 26 och 29 i den mån det behövs för att bestämmelser skall kunna antas som har till ändamål att underlätta för anställda och andra i den antionella lagstiftningen angivna personkategorier att få del i företagens kapital.”

Artikel 2

1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 31 december 2006. De skall genast till kommissionen överlämna texten till dessa bestämmelser samt en jämförelsetabell mellan dessa bestämmelser och detta direktiv.När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel,

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

Bilaga 1: Preliminär konsekvensbedömning

1. PROBLEMBESRIVNING

Beskriv de problem som den politiska åtgärden/förslaget förväntas lösa:

Vissa av de instrument som publika aktiebolag förfogar över gällande bevarande och ändring av bolagskapital är omotiverat betungande

Ange potentiellt ohållbara trender som sammanhänger med problemet,

- Ekonomiska: Alltför begränsad flexibilitet och alltför hög kostnad för bolag som av finansiella skäl måste kunna reagera snabbt på förändingar på kapitalmarknaderna

- Sociala: ej tillämpligt

- Miljömässiga: ej tillämpligt

Ange potentiella oförenligheter mellan dessa tre dimentioner eller i förhållande till andra politikområden ej tillämpligt

2. SYFTET MED FÖRSLAGET

Vilket är det övergripande policymålet uttryckt i förväntade konsekvenser ? Att spara kostnader och tid för bolag som förbereder vissa kapitalrelaterade åtgärder

3. VAL AV POLITISKA ÅTGÄRDER

Vilket är den grundläggande föreslagna metoden för att uppnå målet? Ett måttfullt avreglerande metod.

Vilka politiska instrument har övervägts? Ändring av det nuvarande andra bolagsrättsdirektivet.

På vilket sätt är de beskrivna valmöjligheterna förenliga med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna? Genom att de är strikt begränsade till enbart en förenkling av det andra direktivet, vilket är det främsta instrumentet för att harmonisera bolagsrätten i Europeiska unionen .

Vilka valmöjligheter kan uteslutas på detta tidiga stadium? Förändringar av reglerna i det andra direktivet som rör bevarande av bolagskapital som skulle kunna vara oförenliga med direktivs målsättningar att skydda minoritetsaktieägare och borgenärer .

4. KONSEKVENSER – POSITIVA OCH NEGATIVA

Ange preliminärt de förväntade positiva och negativa konsekvenserna av de vägval som gjorts vid utformningen av förslaget, särskilt vad gäller ekonomiska, sociala och miljömäsiga konsekvenser? Positiva konsekvenser: Att publika aktiebolags kostnader och administrativa bördor minskas genom att mindre betungande förfaranden införs för ovan nämnda typer av transaktioner.

Negativa konsekvenser: inga sådana har konstaterats

Ange vilka som påverkas och möjliga allvarliga konsekvenser fär en särskild samhällsgrupp, ekonomisk sektor eller region (inom och utanför EU),på kort sikt, på medellång sikt och på lång sikt? ej tillämpligt

[1] Rådets andra direktiv om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och trdje mans intressen när det gäller att bilda ett aktiebolag samt att bevara och ändra dettas kapital, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga (1977/91/EEG), EGT nr L 26, 31.1.1977, s. 1, senast ändrat genom Anslutningsakten 2003(EGT L 236, volym 46, 23.9.2003).

[2] Kommissionens dokument KOM(2003) 284 slutl.

[3] Rekommendation av arbetsgruppen för förenkling av bolagsrättslagstiftningen om förenklingen av första och andra bolagsrättsdirektiven, september 1999.

[4] Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Resultaten av den fjärde etappen av SLIM, 4 februari 2000 [KOM(2000) 56].

[5] Se kommissionens dokument KOM (2003) 284 slutl.

[6] KOM(2003) 71. Jmfr även första och andra lägesrapporten till detta: KOM(2003) 623 ochKOM(2004) 432.

[7] KOM(2002) 278.

[8] Kommissionens dokument KOM(2003) 284 slutl.

[9] EGT C […], […], s. […].

[10] EGT C […], […], s. […]

[11] EGT C […], […], s. […]

[12] EGT L 26, 31.1.1977, s. 1, senast ändrat genom anslutningsakten 2003.

[13] KOM(2003) 284 slutl.

[14] EGT L 142, 30.4.2004, s. 12.

[15] EGT L 96, 12.4.2003, s. 16.

[16] EGT L 162, 30.4.2004, s. 70.

[17] EGT L 336, 23.12.2003, s. 33.