Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 211/12)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”SAINTE-MAURE DE TOURAINE”

EU-nr: PDO-FR-0133-AM03 – 30.1.2019

SUB (X) SGB ( )

1. Ansökande grupp och berättigat intresse

Comite interprofessionnel du Sainte-Maure de Touraine

Mairie de Sainte-Maure-de-Touraine

37800 Sainte-Maure-de-Touraine

FRANKRIKE

Postadress:

38, rue Augustin Fresnel, BP 50139 37171 CHAMBRAY-LES-TOURS CEDEX FRANKRIKE

Tfn +33 247483764

Fax +33 247276649

e-post: aoc@cda37.fr

Gruppen består av företag som producerar och bearbetar osten och som därmed har ett berättigat intresse att lämna in ansökan.

2. Medlemsstat eller Tredjeland

Frankrike

3. Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen(ändringarna)

☐ Produktens namn

☒ Produktbeskrivning

☒ Geografiskt område

☒ Bevis på ursprung

☒ Produktionsmetod

☒ Samband

☒ Märkning

☒ Annat (uppgifter om kontrollorgan, nationella krav)

4. Typ av ändring(ar)

☐ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

☒ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5. Ändring(ar)

Produktbeskrivning:

I produktspecifikationen ersätts följande mening:

”Osten Sainte-Maure de Touraine tillverkas av helfet getmjölk och har en mjuk, ej upphettad ostmassa och mögelbeläggning på ytan.”

med

”Osten ’Sainte-Maure de Touraine’ tillverkas av obehandlad helfet getmjölk. Osten har en mjuk ostmassa som erhålls genom i huvudsak mjölksyrebaserad koagulering med tillsats av en liten mängd löpe. Avrinningen sker spontant. Osten har en synlig mögelbeläggning på ytan och på skorpan finns aska.”

I tillägg nämns att den mjölk som används ska vara obehandlad. Användningen av obehandlad getmjölk utgör en del av producenternas osttillverkningsmetoder och gör att mjölkens inneboende egenskaper, särskilt de organoleptiska egenskaperna, och den ursprungliga bakteriefloran bevaras, vilket stärker sambandet med det geografiska området.

Beskrivningen av ostmassan som ”ej upphettad” stryks eftersom det inte är korrekt att beskriva den här typen av ost på det sättet.

Viss information som finns i punkten om framställningsmetod läggs till i punkten om beskrivningen av produkten, eftersom den just beskriver produkten: osten erhålls genom i huvudsak mjölksyrebaserad koagulering med tillsats av en liten mängd löpe och genom spontan avrinning.

Det görs ett tillägg om att mögelbeläggningen på ytan är synlig för en objektivare kontroll av produkten.

I produktspecifikationen läggs följande stycke till:

”Osten har en mjölksmak, utan överdriven sälta eller syrlighet, med aromer av torkad frukt och vegetabiliska toner såsom hö. Konsistensen är fyllig, lätt fuktig och blir torrare, och ibland smulig, när den åldras.”

En organoleptisk beskrivning läggs till för att beskriva osten bättre.

I produktspecifikationen ersätts följande mening:

”Ostmassan är vit eller elfenbensvit med en homogen och jämn textur, och fetthalten är minst 45 %.”

med

”Snittytan är jämn och ostmassan är vit eller elfenbensvit med en homogen och jämn textur, och den innehåller minst 45 g fett per 100 g ost efter fullständig torkning.”

Informationen om snittytan (jämn) läggs till för att beskriva den här viktiga egenskapen hos produkten som beror på att formläggningen sker direkt.

Informationen om fetthalten omformuleras (vikt per 100 gram ost efter fullständig torkning) men själva halten ändras inte.

I produktspecifikationen ersätts följande mening:

”Osten är långsmal och vedträformad med en genomsnittsvikt på 250 gram.”

med

”Osten är vedträformad. Totalvikten av torrsubstansen får inte understiga 100 g per ost.”

Termen ”långsmal” som beskriver ostens form stryks eftersom det anses överflödigt i och med att osten beskrivs som vedträformad. Totalvikten av torrsubstansen per ost (minst 100 gram) ersätter informationen om ostens genomsnittsvikt (250 gram) när den tas ut från torkningsrummet för att beskriva produkten bättre. Ostens mjölksyrekaraktär (hög fuktighet när den tas ut från torkningsrummet) och den långsmala formen (högt förhållande mellan yta och volym) gör att osten torkar snabbt när den tas ut ur torkningsrummet och därmed förlorar vikt, ibland relativt mycket, innan den saluförs till konsument.

Ändringen görs även i avsnitt 3.2 i det sammanfattande dokumentet.

I produktspecifikationen stryks meningen

”Ostens yta beströs med ett fint lager pulvriserad träkol.”

från avsnittet om produktbeskrivning och flyttas till punkten om framställningsmetod.

I produktspecifikationen stryks meningen

”Inuti ostarna läggs ett längsgående spannmålsstrå.”

från avsnittet om produktbeskrivning och flyttas till punkten om faktorer som bevisar att produkten kommer från det geografiska området.

I det sammanfattande dokumentet ersätts meningen

”Långsmal och vedträformad mjuk ost av helfet getmjölk med en ej upphettad ostmassa och en vikt på cirka 250 gram.”

i avsnitt 3.2 med

”Osten ’Sainte-Maure de Touraine’ framställs uteslutande av obehandlad helfet getmjölk. Osten har en mjuk ostmassa som erhålls genom i huvudsak mjölksyrebaserad koagulering med tillsats av en liten mängd löpe och genom spontan avrinning. Till utseendet har osten en synlig mögelbeläggning på ytan och på skorpan finns aska. Osten har en mjölksmak, utan överdriven sälta eller syrlighet, med aromer av torkad frukt och vegetabiliska toner såsom hö. Konsistensen är fyllig, lätt fuktig och blir torrare, och ibland smulig, när den åldras. Snittytan är jämn och ostmassan är vit eller elfenbensvit med en homogen och jämn textur. Osten är vedträformad. Totalvikten av torrsubstansen får inte understiga 100 g per ost. Fetthalten ska vara minst 45 % av torrsubstansen. ”.

Geografiskt område:

I produktspecifikationen beskrivs det geografiska området utifrån en förteckning över kommuner som möjliggör en mer exakt beskrivning. Det geografiska området ändras inte.

Ändringen görs även i avsnitt 4 i det sammanfattande dokumentet.

Faktorer som bevisar att produkten kommer från det geografiska området:

I produktspecifikationen läggs följande stycken till:

”4.1 Identifiering av aktörer Varje mjölkproducent, gårdsbaserad ost- eller mjölktillverkningsanläggning, aktör som samlar in mjölk eller mognadslagrar osten, och varje annan aktör i kedjan, ska fylla i en identifikationsförklaring. Identifikationsförklaringen ska skickas in till gruppen senast sju veckor innan verksamheten inleds, enligt den mall som godkänts av direktören för Institut national de l’origine et de la qualité (INAO). 4.2 Deklarationsskyldigheter 4.2.1 Förklaring om avsikt att avstå från produktion och förklaring om återupptagande av produktionen Alla aktörer ska lämna en avsiktsförsäkran om de inte ska producera osten med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Sainte-Maure de Touraine’ till gruppen. De ska också lämna en avsiktsförsäkran om återupptagande av produktionen. 4.2.2 Deklarationer som krävs för upplysning om och uppföljning av de produkter som är avsedda att saluföras med ursprungsbeteckningen Senast den 20 februari år A+1 ska gårdsproducenter, mognadslagringsföretag och bearbetningsföretag lämna sin årliga deklaration om årsproduktionen av ’Sainte-Maure de Touraine’ till gruppen. 4.3 Registerföring av loggar 4.3.1 Spårbarhet Aktörerna ansvarar för gruppens bestämmelser och kontroll av registreringen av in- och utförsel av ostar samt all annan dokumentation som behövs för att kontrollera mjölkens och ostarnas ursprung, kvalitet och produktionsförhållanden. För bearbetningsföretag: — Kvantitet insamlad mjölk som ska användas för framställning av ’Sainte-Maure de Touraine’ och härkomst. — Kvantitet mjölk som används för framställning av ’Sainte-Maure de Touraine’ per tillverkningsdag. — Antalet tillverkade ostar i ’Sainte-Maure de Touraine’ per tillverkningsdag. För mognadslagringsföretag: Ett dokument med uppgift om antalet ’Sainte-Maure de Touraine’ som har mognadslagrats och förpackats samt mängden askbeströdda ostar som har hämtats och deras härkomst. 4.3.2 Kontroll av efterlevnaden av produktionsvillkoren Aktörerna ska förse kontrollorganen med de dokument som behövs för att kontrollera produktionsförhållandena. Varje mjölkproducent ska garantera att mjölkgetternas foder går att spåra, såväl avseende kvantitet som foderareal, inklusive majsensilage. Spårbarheten gäller även spannmål, oljeväxter och proteinväxter som ingår i mjölkgetternas foderranson. För produkter som ska användas för getfoder och som inte kommer från gården men från det geografiska området, ska det finnas ett dokument (en faktura eller ett kontrakt) som anger fodrets karaktär och kvantitet samt område.”

Det görs ett tillägg om deklarationskrav för aktörerna. Dessa ändringar är kopplade till ändringar av nationella lagar och regler. Bland annat föreskrivs en identifiering av operatörerna för att de ska kunna erhålla ett godkännande enligt vilket deras förmåga att uppfylla kraven i produktspecifikationen erkänns, liksom de deklarationer som krävs för upplysning om och uppföljning och kontroll av de produkter som är avsedda att saluföras med ursprungsbeteckningen.

I produktspecifikationen ersätts följande mening (flyttad från avsnittet om märkning):

”Ett identifieringsmedel fästs på stråsädeshalmen.”

med

”4.4 Uppgifter om märkning av produkter Ost som märks med beteckningen ’Sainte-Maure de Touraine’ identifieras på följande sätt: genom osten ’Sainte-Maure de Touraine’ går ett spannmålsstrå med uppgifter om minst beteckningens namn och ysteriets identifieringsnummer. Stråna delas ut till alla tillverkare som har lämnat in en identifikationsförklaring till gruppen, i förhållande till den mängd mjölk som går till produktion av osten med beteckningen ’Sainte-Maure de Touraine’. Tillverkarna för en uppdaterad förteckning över de strån som de får. Om en tillverkare förlorar sin behörighet dras stråna tillbaka.”

Beskrivningen av spannmålsstrået flyttas från punkten om märkning. För att underlätta spårningen av produkten läggs en identifiering på strået, vilket möjliggör identifiering av produkten. Vidare införs villkor för utdelning och tillbakadragande av spannmålsstråna för att garantera att alla godkända tillverkare ska kunna förse sig med dessa. Gruppen tillhandahåller dem till tillverkarna i förhållande till den mängd mjölk som går till produktion av ’Sainte-Maure de Touraine’ och de lämnas tillbaka till gruppen om behörigheten återkallas.

I det sammanfattande dokumentet läggs följande mening till i avsnitt 3.2:

”Genom varje ’Sainte-Maure de Touraine’ går ett spannmålsstrå med uppgifter om minst beteckningens namn och ysteriets identifieringsnummer.”

I produktspecifikationen läggs följande stycke till:

”Kontroll av produktionen Som ett led i kontrollen av ’Sainte-Maure de Touraine’, görs en analytisk och organoleptisk undersökning genom stickprov för att garantera ostarnas kvalitet och typiska egenskaper.”

Information om metoderna för att kontrollera produkten läggs till för att beskriva denna viktiga del av kontrollen.

Framställningsmetod:

Den produktspecifikation som registrerades enligt förordningarna (EG) nr 1107/96 och (EG) nr 828/2003 innehöll inga regler angående mjölkproduktionen. Dessa fastställs därför i enlighet med producenternas aktuella praxis.

I produktspecifikationen läggs följande stycke till:

”5.1 Besättningen Mjölkgetterna kommer från följande raser: alpine, saanen, poitevine eller korsningar mellan dessa raser. Det är tillåtet att låta getterna killa utanför säsong. I beräkningen av antalet mjölkgetter i besättningen ingår getter som har killat minst en gång.”

En förteckning över godkända getraser har lagts till eftersom de sedan länge har anpassats till det geografiska området. Det är tillåtet att låta getterna killa utanför den normala säsongen eftersom mjölkproduktionsperioden då kan jämnas ut. Information har lagts till om att getter som har killat minst en gång ingår i beräkningen av antalet mjölkgetter i besättningen i syfte att underlätta kontrollen.

I produktspecifikationen läggs följande stycke till:

”5.2 Utfodring 5.2.1 Totala foderransonens ursprung Minst 825 kg av torrsubstansen i den totala årliga foderransonen per mjölkget kommer från det geografiska området.”

För att stärka kopplingen mellan produkten och det geografiska området läggs information till om ursprunget för den årliga foderransonen totalt och per get.

I produktspecifikationen läggs följande stycke till:

”5.2.2 Betesmarkens yta Betesmarken är motsvarande minst 1 000 m2 per mjölkget. Den ytan motsvarar gårdens mark och/eller motsvarande ytor vid inköp. De betesmarksytor som beaktas består av tillfälliga eller permanenta gräsmarker. Majsensilage ingår inte. Mer än 50 % av dessa betesmarksytor består av rena gräsmarker.”

Minimiuppgifter för betesmarken läggs till (från gården och/eller inköp) för att säkerställa att getterna konsumerar en mångfald av växtarter. Information läggs till om ytans sammansättning för att öka mångfalden av växtarter i fodret.

I produktspecifikationen läggs följande stycke till:

”5.2.3 Foder Fodret får endast komma från det geografiska området. Den årliga mängden foder per mjölkget motsvarar minst 550 kg av torrsubstansen. Följande foder är tillåtna: — Foder från gräsväxter, baljväxter och ängsmarker. — Blandat hö från naturvall. — Foder från gräsväxter eller baljväxter som mellangrödor. — Som komplement: halm och hela plantor av spannmål, baljväxter samt olje- och proteingrödor. Det konsumeras färskt, fermenterat eller i form av hö. Mängden fermenterat foder får inte överstiga 365 kg torrsubstans per år och mjölkget. Den får inte överstiga 1 kg torrsubstans per dag och mjölkget. Det fermenterade fodret ges tillsammans med hö, grönfoder eller betat foder. Utfodring som baseras uteslutande på halm och kraftfoder eller spannmål är förbjudet.”

Information läggs till om att utfodringen uteslutande måste komma från det geografiska området för att stärka kopplingen mellan produkten och området. Bestämmelser om utfodring läggs till för att garantera mångfalden i getternas årliga foderranson.

Vidare läggs en förteckning över godkänt foder för att tydliggöra vilken typ av foder som kan användas.

I produktspecifikationen läggs följande stycke till:

”5.2.4 Kompletteringsfoder Den årliga mängden kompletteringsfoder per mjölkget motsvarar högst 550 kg av torrsubstansen. Produkter av animaliskt ursprung, med undantag för färsk vassle från gården, är förbjudet. Kompletteringsfoder får endast förekomma i följande form: — Råvaror bestående av: — Obearbetade, valsade eller krossade korn från spannmål. — Obearbetade, valsade, krossade eller extruderade korn från olje- och proteinväxter. — Sammansatt foder bestående av: — Korn och derivatprodukter från bearbetning av spannmål. — Korn och derivatprodukter från bearbetning av baljväxter, bland annat torkad lusern. — Produkter från sockerframställning: betmassa, flytande melass. — Foderkaka av solrosfrö, lin, raps, soja, extruderad soja, jordnöt. — Vegetabiliska fetter. — Näringskomplement: mineraler, spårämnen, vitaminer. — Flytande eller fasta proteiner: som härrör från tillverkningen av aminosyror eller biprodukt från jästindustrin. — Tillsatser.”

En förteckning över godkänt kompletteringsfoder läggs till för att begränsa vilka foder som kan ges.

I det sammanfattande dokumentet läggs följande meningar till i avsnitt 3.3:

”Mjölkgetterna kommer från följande raser: alpine, saanen, poitevine eller korsningar mellan dessa raser. Minst 825 kg av torrsubstansen i den totala årliga foderransonen per mjölkget (75 %) kommer från det geografiska området. I och med att visst foder inte förekommer i det geografiska området (till exempel torkad lusern) kan det inte ha sitt ursprung där. Betesmarken är motsvarande minst 1 000 m2 per mjölkget. Den ytan motsvarar gårdens mark och/eller motsvarande ytor vid inköp. Den årliga mängden foder per mjölkget motsvarar minst 550 kg av torrsubstansen. Fodret får endast komma från det geografiska området. Det konsumeras färskt, fermenterat eller i form av hö. Mängden fermenterat foder får inte överstiga 365 kg torrsubstans per år och mjölkget. Det får inte överstiga 1 kg torrsubstans per dag och mjölkget. Det fermenterade fodret ges tillsammans med hö, grönfoder eller betat foder. Tillåtna foder anges i en förteckning. Kompletteringsfoder får utgöra högst 50 % av mjölkgetternas foder, det vill säga inte mer än 550 kilo räknat som torrsubstans. Tillåtet kompletteringsfoder anges i en förteckning.”

Beskrivningen av bestämmelserna om tekniska metoder vid osttillverkningen är mer utförlig för att stärka de metoder som tillämpas i dag vid tillverkning av ”Sainte-Maure de Touraine”:

I produktspecifikationen läggs följande stycke till:

”5.2.5 Den mjölk som används Mjölken som samlas in och används i tillverkningen av ’Sainte-Maure de Touraine’ är en obehandlad helmjölk från getter som har mjölkats högst 48 timmar innan insamlingen. Det är inte tillåtet att koncentrera mjölken genom att reducera vattenhalten före koaguleringen. Mjölken börjar bearbetas från mogningen av mjölken, med eller utan tillsats av vassle från gården eller mjölksyrekultur. Mogningen sker vid minst 10 °C under högst 24 timmar. Mogningsflora eller ytflora används. — Den obehandlade mjölken innehåller naturlig flora. — Flora som har utvecklats i vassle från gården. — Kommersiell flora av mögelkultur och/eller startkultur. Tillsats av försurande ämnen eller aromämnen är förbjudet.”

Information läggs till om att mjölken som används är obehandlad (i enlighet med texten om produktbeskrivningen) och att den ska ha mjölkats högst 48 timmar innan den samlas in för att bevara kvaliteten på råvaran och begränsa utvecklingen av psykotrofa mikroorganismer som i sig hindrar utvecklingen av naturlig bakterieflora. Information läggs till om att det inte är tillåtet att koncentrera mjölken genom att reducera vattenhalten före koaguleringen för att garantera kvaliteten på den mjölk som används.

Information läggs även till om att mjölken får mogna innan löpläggningen, vilket gör mjölken bättre för ostframställningen och främjar ostens aromatiska uttryck.

Slutligen läggs information till om mognings- och ytflorans sammansättning för att begränsa de metoder som används och respektera beskrivningen av produkten, och om att tillsats av försurande ämnen eller aromämnen är förbjudet för att inte ändra de organoleptiska egenskaper som karaktäriserar produkten.

I produktspecifikationen läggs följande stycke till:

”5.2.6 Tillverkning Ostmassan av mjölksyrekaraktär erhålls från en mesofil flora. — Löpläggning Endast en liten mängd löpe får användas. Löpläggning sker med högst motsvarande 5 ml per 100 liter mjölk för ett löpe om 520 milligram kymosin per liter. — Koagulering Koaguleringen sker under högst 48 timmar och minst 18 timmar. Temperaturen får vara högst 25 °C.”

Information läggs till om att ostmassan erhålls från mesofil flora för att bevara produktens egenskaper. Parametrarna för löpläggning och koagulering regleras enligt producenternas praxis för att förstärka ostmassans mjölksyrekaraktär.

I produktspecifikationen ersätts följande meningar:

”Den färska och ej avrunna ostmassan formläggs med en slev eller med hjälp av en distributör i en perforerad långsmal form med fastställda mått. Ingen form av överföring av mjölken eller ostmassan är tillåten.”

med

”Det är tillåtet att bryta ostmassan, men det är förbjudet att använda någon form av teknik för föregående vassleavtappning. Det är tillåtet att ta bort det övre skiktet av vasslen innan formläggning. Det är förbjudet att använda fryst ostmassa och att på något sätt överföra osten i modifierad atmosfär. — Formläggning och avrinning Formläggningen sker med slev i individuella ostformar eller med hjälp av distributör om flera formar används samtidigt. Formerna fylls för hand i flera steg. Avrinningen sker spontant, utan att ostmassan pressas, under minst 18 timmar från det att formläggningen inleds. De perforerade långsmala formarna har följande totala innermått: — Nedre diameter: 48 mm — Övre diameter: 65 mm — Höjd: 260 mm”

Information läggs till om att det är tillåtet att ta bort det övre skiktet av vasslen innan formläggning i enlighet med praxis hos producenterna. Texten om förbudet mot föregående vassleavtappning och mot att överföra ostmassan är mer utförlig än den gällande produktspecifikationen. Det läggs till att det är förbjudet att överföra ost i modifierad atmosfär för att i stället främja den traditionella framställningsmetoden. Information om formläggningen läggs till. Formläggning sker i flera steg, antingen i individuella formar eller formar för flera ostar med distributör, enligt nuvarande praxis.

Det läggs till att avrinningen bör ske utan pressning av ostmassan för att bättre beskriva det här steget där avrinningen bör ske spontant. För att bättre beskriva avrinningen fastställs en minimitid.

Slutligen kompletteras informationen om formens utformning (vedträformad) under rubriken om beskrivningen av produkten eftersom informationen om formarnas mått var relativt oprecis.

I produktspecifikationen ersätts följande meningar:

”Ostens yta saltas lätt. Ostens yta beströs med ett fint lager pulvriserad träkol. Inuti ostarna läggs ett längsgående spannmålsstrå.”

med

— ”Uttagning ur form och saltning Alla sidor av ostens yta saltas och beströs med aska.

— Införande av spannmålsstrå När osten tas ut ur formen eller ligger i formen förs ett spannmålsstrå in med information tryckt på strået. Strået läggs in i ostmassan i ostens längdriktning.”

Information läggs till om påföring av aska och saltning för att bättre beskriva de här stegen. Kravet på att använda pulvriserad träkol stryks dessutom, dels för att begreppet ”träkol” inte längre stämmer (i dag används vegetabiliskt kol), dels eftersom det i dag finns ett färdigblandat asksalt som består av en blandning av salt och vegetabiliskt kol. Begreppet ”lätt” stryks dessutom eftersom det är oprecist. Slutligen läggs information till om den fas då strået förs in i osten för att beskriva praxis hos producenterna.

I produktspecifikationen ersätts följande meningar:

”Mognadslagringen av osten sker under minst tio dagar i produktionsområdet räknat från dagen för löpläggningen vid en temperatur på 10–15 °C och en luftfuktighet på cirka 90 %.”

med

”Lagring och saluföring Från början till slutet av mognadslagringen kan lufttemperaturen på lagringsplatsen variera mellan 16 °C och 6 °C. Luftfuktigheten på lagringsplatsen ska vara över 75 %. Osten får inte tas ut från platsen för mognadslagringen förrän tidigast efter tio dagar räknat från dagen för löpläggningen och endast om hela ytan har en väl utvecklad skorpa med en ytbeläggning av mögel som är tydligt synlig med blotta ögat. Konservering av färskost eller ost under mognadslagring i modifierad atmosfär är inte tillåten.”

Texten om kravet på att mognadslagring ska ske i det geografiska området flyttas till avsnittet om geografiskt område. Det tillåtna temperaturintervallet för mognadslagringen justeras (6–16 °C i stället för 10–15 °C), liksom uppgifterna för lägsta luftfuktighet (över 75 % i stället för över 90 %), för att beakta anpassningen av producenternas praxis. Vidare läggs information till om att osten, när den tas ut från platsen för mognadslagringen, ska ha en väl utvecklad skorpa med en ytbeläggning av mögel som är tydligt synlig med blotta ögat över hela ytan, för att följa kraven i avsnittet om produktbeskrivningen.

Slutligen läggs information till om att konservering av färskost eller ost under mognadslagring i modifierad atmosfär inte är tillåtet i syfte att bevara ostens organoleptiska egenskaper.

Samband

I produktspecifikationen har avsnittet om sambandet med det geografiska området skrivits om helt för att ge en tydligare beskrivning av sambandet mellan ”Sainte-Maure de Touraine” och det geografiska området, utan att själva sambandet i grunden har ändrats. Framför allt beskrivs villkoren för mjölkproduktionen, som gör det möjligt att använda obehandlad mjölk som är lämplig för ostframställning och för vilken det krävs ett särskilt kunnande, samt villkoren för mognadslagring. I punkten ”Specifika uppgifter om det geografiska området” beskrivs de naturliga faktorerna i det geografiska området samt de mänskliga faktorerna som tillsammans skapar det historiska sammanhanget. Dessutom betonas det särskilda kunnandet. I punkten ”Produktens särskilda egenskaper” framhålls vissa delar som har lagts till i produktbeskrivningen. I punkten ”Samband” förklaras slutligen samverkan mellan de naturliga och mänskliga faktorerna och produkten.

Ändringen görs även i avsnitt 5 i det sammanfattande dokumentet.

Särskilda faktorer vid märkningen

I produktspecifikationen ersätts följande stycke:

”Utöver den lagstadgade information som gäller alla ostar ska ost med ursprungsbeteckningen ’Sainte-Maure de Touraine’ säljas med en individuell etikett som innehåller namnet på ursprungsbeteckningen tillsammans med texten ’ursprungsbeteckning’, skrivet med bokstäver som är minst lika stora som två tredjedelar av de största bokstäverna på etiketten. Produkten måste vara märkt med ’INAO’. Dessa beteckningar ska också anbringas på lådor eller andra förpackningar som innehåller dessa ostar. Texten ’fabrication fermière’ eller ’fromage fermier’ eller varje annan text som skulle kunna antyda att osten härrör från en gård är förbehållet producenter som bearbetar mjölk producerad på deras gård och i enlighet med villkor som fastställs i interna bestämmelser. Ost som har tillverkats på en gård och som har samlats in och mognadslagrats av en mogningsmästare får också märkas på detta sätt.”

med

”Utöver de uppgifter som krävs enligt reglerna om märkning och presentation av livsmedel ska ost med ursprungsbeteckningen ’Sainte-Maure de Touraine’ ha en individuell etikett med namnet på ursprungsbeteckningen ’Sainte-Maure de Touraine’ och Europeiska unionens symbol för skyddad ursprungsbeteckning i samma synfält på etiketten. Utöver de lagstadgade föreskrifter som gäller alla ostar får inga andra benämningar eller beteckningar användas tillsammans med den skyddade ursprungsbeteckningen i denna märkning, i reklam, fakturor eller handelsdokument, med undantag för särskilda varumärken.”

Avsnittet om märkning uppdateras för att dels beakta utvecklingen av de nationella och europeiska bestämmelserna, dels för att förtydliga vilka benämningar eller egenskaper som får skrivas ut på etiketten. Text som lyfter fram ”fabrication fermière” eller ”fromage fermier” får användas enligt gällande bestämmelser.

I produktspecifikationen stryks meningen

”Ett identifieringsmedel fästs på stråsädeshalmen.”

från punkten om märkning och flyttas till punkten om faktorer som bevisar att produkten kommer från det geografiska området.

I det sammanfattande dokumentet ersätts

stycket:

”Produkterna måste vara märkta med INAO:s logotyp, uppgiften ’skyddad ursprungsbeteckning’ och produktens namn.”

i avsnitt 3.6 med

”Utöver de uppgifter som krävs enligt reglerna om märkning och presentation av livsmedel ska ost med ursprungsbeteckningen ’Sainte-Maure de Touraine’ ha en individuell etikett med namnet på ursprungsbeteckningen ’Sainte-Maure de Touraine’ och Europeiska unionens symbol för skyddad ursprungsbeteckning i samma synfält på etiketten. Utöver de lagstadgade föreskrifter som gäller alla ostar får inga andra benämningar eller beteckningar användas tillsammans med den skyddade ursprungsbeteckningen i denna märkning, i reklam, fakturor eller handelsdokument, med undantag för särskilda varumärken.”

Andra ändringar:

I produktspecifikationen uppdateras adressen till den behöriga myndigheten i medlemsstaten.

Under rubriken om hänvisningar till kontrollorgan i produktspecifikationen uppdateras namnet på och kontaktuppgifterna för de offentliga organen. Under denna rubrik anges kontaktuppgifter till de behöriga tillsynsmyndigheterna på nationell nivå i Frankrike, nämligen Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) och Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). En uppgift läggs dessutom till om att certifieringsorganets namn och kontaktuppgifter finns på INAO: s webbplats och i Europeiska kommissionens databas.

Under rubriken om nationella krav i produktspecifikationen läggs en tabell till med de huvudsakliga punkter som ska kontrolleras och metoden för att bedöma dem.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”SAINTE-MAURE DE TOURAINE”

EU-nr: PDO-FR-0133-AM03 – 30.1.2019

SUB (X) SGB ( )

1. Namn

”Sainte-Maure de Touraine”

2. Medlemsstat eller Tredjeland

Frankrike

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1 Produkttyp

Klass 1.3 Ost

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Osten ”Sainte-Maure de Touraine” framställs uteslutande av obehandlad helfet getmjölk. Osten har en mjuk ostmassa som erhålls genom i huvudsak mjölksyrebaserad koagulering med tillsats av en liten mängd löpe och genom spontan avrinning.

Till utseendet har osten en synlig mögelbeläggning på ytan och på skorpan finns aska.

Osten har en mjölksmak, utan överdriven sälta eller syrlighet, med aromer av torkad frukt och vegetabiliska toner såsom hö. Konsistensen är fyllig, lätt fuktig och blir torrare, och ibland smulig, när den åldras.

Snittytan är jämn och ostmassan är vit eller elfenbensvit med en homogen och jämn textur.

Osten är vedträformad. Totalvikten av torrsubstansen får inte understiga 100 g per ost.

Fetthalten ska vara minst 45 % av torrsubstansen.

Genom varje ”Sainte-Maure de Touraine” går ett spannmålsstrå med uppgifter om minst beteckningens namn och ysteriets identifieringsnummer.

3.3 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Mjölkgetterna kommer från följande raser: alpine, saanen, poitevine eller korsningar mellan dessa raser.

Minst 825 kg av torrsubstansen i den totala årliga foderransonen per mjölkget (75 %) kommer från det geografiska området. I och med att visst foder inte förekommer i det geografiska området (till exempel torkad lusern) kan det inte ha sitt ursprung där.

Betesmarken är motsvarande minst 1 000 m2 per mjölkget. Den ytan motsvarar gårdens mark och/eller motsvarande ytor vid inköp.

Den årliga mängden foder per mjölkget motsvarar minst 550 kg av torrsubstansen. Fodret får endast komma från det geografiska området. Det konsumeras färskt, fermenterat eller i form av hö. Mängden fermenterat foder får inte överstiga 365 kg torrsubstans per år och mjölkget. Det får inte överstiga 1 kg torrsubstans per dag och mjölkget. Det fermenterade fodret ges tillsammans med hö, grönfoder eller betat foder.

Tillåtna foder anges i en förteckning.

Kompletteringsfoder får utgöra högst 50 % av mjölkgetternas foder, det vill säga inte mer än 550 kilo räknat som torrsubstans.

Tillåtet kompletteringsfoder anges i en förteckning.

3.4 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Mjölkproduktionen samt framställningen och mognadslagringen av ostarna ska äga rum inom det geografiska område som avgränsas i punkt 4.

3.5 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6 Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Utöver de uppgifter som krävs enligt reglerna om märkning och presentation av livsmedel ska ost med ursprungsbeteckningen ”Sainte-Maure de Touraine” ha en individuell etikett med namnet på ursprungsbeteckningen ”Sainte-Maure de Touraine” och Europeiska unionens symbol för skyddad ursprungsbeteckning i samma synfält på etiketten.

Utöver de lagstadgade föreskrifter som gäller alla ostar får inga andra benämningar eller beteckningar användas tillsammans med den skyddade ursprungsbeteckningen i denna märkning, i reklam, fakturor eller handelsdokument, med undantag för särskilda varumärken.

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Mjölkproduktionen samt framställningen och mognadslagringen ska ske inom det geografiska området, som består av följande kommuner i departementen Indre (36), Indre-et-Loire (37), Loir-et-Cher (41) och Vienne (86):

Departementet Indre (36): Argy, Arpheuilles, Azay-le-Ferron, Buzançais, La Chapelle Orthemale, Châtillon-sur-Indre, Chezelles, Cléré-du-Bois, Clion, Écueillé, Faverolles, Fléré-la-Rivière, Fontgombault, Fontguenand, Frédille, Gehée, Heugnes, Jeu-Maloches, Langé, Lingé, Luçay-le-Mâle, Lurais, Lureuil, Lye, Martizay, Méobecq, Mérigny, Mézières-en-Brenne, Murs, Néons-sur-Creuse, Neuillay-les-Bois, Obterre, Palluau-sur-Indre, Paulnay, Pellevoisin, Préaux, Preuilly-la-Ville, Saint-Cyran-du-Jambot, Saint-Genou, Saint-Lactencin, Saint-Médard, Saint-Michel-en-Brenne, Sainte-Gemme, Saulnay, Sauzelles, Selles-sur-Nahon, Sougé, Tournon-Saint-Martin, Le Tranger, Valençay, Vendoeuvres, La Vernelle, Veuil, Vicq-sur-Nahon, Villedieu-sur-Indre, Villegouin, Villentrois och Villiers.

Departementet Indre-et-Loire(37) i sin helhet.

Departementet Loir-et-Cher (41): Ambly, Angé, Artins, Authon, Averdon, Champigny-en-Beauce, La Chapelle-Vendômoise, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Couddes, Couffy, Couture-sur-Loir, Crucheray, Les Essarts, Faverolles-sur-Cher, Françay, Gombergean, Les Hayes, Herbault, Houssay, Huisseau-en-Beauce, Lancè, Lancôme, Landes-le-Gaulois, Lavardin, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Cher, Montoire-sur-le-Loir, Montrichard Val de Cher, Montrouveau, Nourray, Noyers-sur-Cher, Pontlevoy, Pouillé, Prunay-Cassereau, Rilly-sur-Loire, Les Roches-l’Évêque, Saint-Aignan, Saint-Amand-Longpré, Saint-Arnoult, Saint-Cyr-duGault, Saint-Etienne-des-Guérets, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Gourgon, Saint-Julien-de-Chédon, Saint-Martin-des-Bois, Saint-Rimay, Saint-Romain-sur-Cher, Santenay, Sasnières, Seigy, Ternay, Thenay, Thésée, Tréhet, Troo, Valencisse, Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Loire, Veuzin-sur-Loire, Villavard, Villechauve, Villedieu-le-Château, Villefrancoeur och Villeporcher.

Departementet Vienne (86): Antran, Basses, Berthegon, Beuxes, Bournand, Buxeuil, Ceaux-en-Loudun, Chenevelles, Coussay-les-Bois, Dangé-Saint-Romain, Ingrandes, Leigné-les-Bois, Leigné-sur-Usseau, Lésigny, Leugny, Loudun, Mairé, Messemé, Mondion, Nueil-sous-Faye, Les Ormes, Oyré, Pleumartin, Port-de-Piles, Pouant, Prinçay, La Roche-Posay, Roiffé, Saint-Christophe, Saint-Gervais-les-Trois-Clochers, Saint-Rémy-sur-Creuse, Sammarçolles, Sérigny, Usseau, Vaux-sur-Vienne, Vellèches, Vézières och Vicq-sur-Gartempe.

5. Samband med det geografiska området

”Sainte-Maure de Touraine” är en ost av getmjölk som främst kännetecknas av att den är långsmal och vedträformad med ett spannmålsstrå i mitten, aromer av torkad frukt och vegetabiliska toner såsom hö, samt den smältande texturen som blir smulig när den åldras. Dessa egenskaper kommer av kunnandet hos getuppfödarna vars getter utfodras med foder som uteslutande kommer från det geografiska området, men också av kunnandet inom tillverkning (ostmassa av mjölksyrekaraktär, långsam avrinning, yta som påförs aska och saltning efter uttagning ur formen) och lagringsmognad som gör att en karaktäristisk mogningsflora kan användas.

Det geografiska området ”Sainte-Maure de Touraine” ligger sydväst om Parisregionen i det historiska området Touraine. Floden Loire flyter genom området från öst till väst och dess bifloder präglar landskapet kraftigt i de mindre regionerna.

Landskapet med öppna platåer med i huvudsak spannmålsodling varvas med mer skogsbeklädda dalar där ett mer specialiserat lantbruk har inriktat sig på specifik produktion (vinodling, trädodling, djuruppfödning, grönsaksodling). På platåerna förenas också lerjord och kalkhaltig lerjord.

Klimatet har påverkan från havet och kännetecknas av milda vintrar och somrar, vilket innebär att det går att odla ett flertal foderväxter och spannmål som används till djurfoder. Den här påverkan från havet dämpas endast mycket sakta längs med floden och ger ett relativt homogent klimat i hela området.

Fram till mitten av 1900-talet fanns det inga getbesättningar i området. I de fattigaste bostäderna på landet hade man endast 1–3 getter. Det var mormors/farmors uppgift att sköta getterna (eller yngsta flickan som hade fått lära sig av mormor/farmor) och ge dem mat, mjölka dem och tillverka ost. Direkt efter mjölkningen användes den obehandlade helfeta mjölken. Storleken på formen som användes för ”Sainte-Maure de Touraine” motsvarade den mängd mjölk som en get gav dagligen, motsvarande cirka 2,5 liter mjölk för en ost. Det fanns inget ysteri så produktionen skedde i köket och osten fick torka intill skorstenen. Den avlånga formen gjorde osten ömtålig och svår att hantera, men genom att föra in ett spannmålsstrå i ostens längdriktning blev den lättare att hantera.

Dagens produktionsmetoder härrör från den här tiden. Osten framställs genom mjölksyrekoagulering av obehandlad helmjölk med tillsats av en liten mängd löpe. Ostmassan läggs i långsmala formar.

”Sainte-Maure de Touraine” är en ost som tillverkas av obehandlad helmjölk av get, med liten tillsats av löpe, och en mjölksyrebaserad ostmassa. Den karaktäriseras av

— sin karaktäristiska form (avskuren kon),

— fin och jämn ostmassa som är vit till elfenbensvit till färgen,

— smältande textur som blir torrare och smulig när den åldras,

— utsidan som efter den tio dagar långa mogningslagringen har en väl utvecklad skorpa med en ytbeläggning av mögel som är tydligt synlig med blotta ögat,

— spannmålsstrå som ligger i ostens längdriktning,

— mjölkig smak med aromer av torkad frukt och vegetabiliska toner.

Den här getosten har sitt ursprung i de magraste markerna i Touraine.

Den lerjord och kalkhaltiga lerjord som finns i det geografiska området är gynnsamt för produktion av vallfoder och spannmål, och har gynnat jordbruket i de fattigaste områdena tack vare införandet av getuppfödning, till en början i begränsad skala; getmjölken var avsedd för ostproduktion som var förbehållen familjens egna behov.

Den speciella formen på osten ”Sainte-Maure de Touraine” härrör från formen som ursprungligen tillverkades av flätad vide. Volymen på formen motsvarar den dagliga mängden mjölk från en get. Den avlånga formen och den ibland smuliga texturen gör osten ömtålig och svår att hantera. Spannmålsstrået som läggs i ostens längdriktning hade ursprungligen ett praktiskt syfte, eftersom det gjorde osten lättare att hantera, men har blivit ett signalement som gör att konsumenterna kan identifiera osten.

Den långsmala formen och den mjölksyrebaserade framställningsmetoden, som innebär långsam avrinning, anpassad efter takten i arbetet på gården, och påföring av aska och saltning efter uttagning ur formen, ger osten dess textur och en fin ostmassa, samt ett förhållande mellan yta och volym som under mognadslagringen gör att en mogningsflora kan användas som är karaktäristisk för ”Sainte-Maure de Touraine” och som ger osten dess smak och arom.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-90fe0542-fca1-4d57-af8c-1d9c5d0b6ed4

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.