MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN Förbättrad styrning av Olaf och stärkta rättssäkerhetsgarantier vid utredningar: En strategi i flera steg för inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten /* COM/2013/0533 final */





MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN Förbättrad styrning av Olaf och stärkta rättssäkerhetsgarantier vid utredningar: En strategi i flera steg för inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten 1. Inledning: Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) inrättades den 28 april 1999 genom ett beslut av kommissionen för att effektivisera åtgärderna för att bekämpa bedrägerier och annan olaglig verksamhet som kan skada gemenskapens intressen. I rådets förordning (EG) nr 1073/1999, rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 och det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 anges hur Olaf ska bedriva sina utredningar. Det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen innebär en rättsligt bindande garanti för att interna utredningar kan utföras på likvärdiga villkor inom de tre institutionerna och i alla andra gemenskapsorgan, gemenskapskontor och gemenskapsbyråer. Olafs utredningsbefogenheter motsvarar i huvudsak de befogenheter som kommissionen tidigare hade enligt förordningarna (EG, Euratom) nr 2988/95 (skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen) och nr 2185/96 (kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen). Olafs arbete bedrivs också på grundval av förordning (EG) nr 515/97 om ömsesidigt bistånd mellan administrativa myndigheter. Sedan Olaf inrättades har skyddet av unionens ekonomiska intressen stärkts. Erfarenheterna över tiden har visat att Olafs styrning behövde förstärkas. Kommissionen har lagt fram två lagförslag, det första 2004 och det andra 2006. Båda förslagen var utformade för att stärka de rättssäkerhetsgarantier som tillämpas i samband med Olafs utredningar, eftersom 1999 års regelverk knappt innehöll några bestämmelser alls i denna fråga. 2. Den reviderade Olaf-förordningen På grundval av kommissionens förslag från mars 2011, och efter intensiva förhandlingar, godkändes en kompromiss om den reviderade Olaf-förordningen enhälligt av rådet den 25 februari 2013[1] av rådet och av Europaparlamentet den 3 juli 2013[2]. Den reviderade förordningen är utformad för att stärka styrningen av Olaf, rättssäkerhetsgarantierna i interna och externa utredningar samt Olafs informationsutbyte med institutionerna och medlemsstaternas myndigheter. 3. Planerade åtgärder för att ytterligare konsolidera den rättsliga ramen Inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet kommer att medföra väsentliga förändringar av hur utredningar om bedrägeri och annan olaglig verksamhet som påverkar Europeiska unionens ekonomiska intressen utförs i unionen. I framtiden är avsikten att varje gång det finns misstankar om brott som omfattas av den europeiska åklagarmyndighetens behörighetsområde, kommer utredningarna att utföras av Europeiska åklagarmyndigheten i egenskap av ett rättsligt organ snarare än som idag av Olaf, som bedriver utredningar på det administrativa planet. Denna förändring kommer naturligtvis att innebära en väsentlig förstärkning av rättssäkerhetsgarantierna för personer som berörs av undersökningarna. Enligt den föreslagna förordningen om en europeisk åklagarmyndighet kommer alla de förstärkta rättssäkerhetsgarantierna att gälla varje gång Europeiska åklagarmyndigheten inleder en utredning. I sådana fall då Europeiska åklagarmyndigheten avser att inleda utredning rörande en anställd vid en EU-institution, ska den anmoda den berörda institutionen att häva immuniteten för den person som ska utredas, i enlighet med protokoll nr 7 till fördragen (se även artikel 19 i den föreslagna förordningen om en europeisk åklagarmyndighet). Dessa bestämmelser skulle även gälla för ledamöter i institutionerna, inklusive ledamöter av Europaparlamentet och kommissionen. Dessutom kommer den europeiska åklagarmyndigheten att utföra sina utredningsåtgärder i enlighet med artikel 26 i förslaget till förordning om den europeiska åklagarmyndigheten och de närmare bestämmelserna om respektive åtgärd i nationell rätt. För en rad mer ingripande utredningsåtgärder som anges i artikel 26 i förslaget (t.ex. husrannsakan och beslag, hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning samt hemliga utredningar), kommer det att finnas ett harmoniserat EU-krav om att den europeiska åklagarmyndigheten ska inhämta förhandstillstånd från berörda rättsliga myndigheter för att kunna vidta den ingripande åtgärden i fråga. De utredningsåtgärder som har vidtagits av den europeiska åklagarmyndigheten får överlämnas för rättslig prövning av behörig nationell domstol i enlighet med nationell straffprocesslagstiftning (se artikel 36 i förslaget till förordning om den europeiska åklagarmyndigheten). Nationell rätt kan föreskriva ett direkt rättsligt skydd mot en utredningsåtgärd, vilket gör det möjligt att snabbt kontrollera om åtgärden är laglig redan under utredningsfasen, innan saken tas upp i domstol. En följd av det planerade inrättandet av den europeiska åklagarmyndigheten är att Olafs roll vid utredningen av misstänkta brott som skadar EU:s ekonomiska intressen kommer att minska i interna ärenden (t.ex. vid utredningar inom EU:s institutioner, organ och byråer). När den europeiska åklagarmyndigheten väl har inrättats kommer Olaf i sådana fall endast att tillhandahålla en preliminär bedömning av anmälningar om misstänkta brott som Olaf har mottagit. Olaf kommer inte längre att genomföra utredningar men kan lämna bistånd till den europeiska åklagarmyndigheten om den begär det (såsom Olaf redan idag gör till nationella åklagare). Denna förändring kommer att främja snabbare utredningar och bidra till att undvika dubblering av administrativa och straffrättsliga utredningar rörande samma omständigheter. Därmed ökar också möjligheterna till framgångsrika åtal. Det är uppenbart att detta genomgripande systemskifte från administrativa till rättsliga utredningar med nödvändighet också kommer att innebära ett antal förändringar i Olaf-förordningen. Dessa bör träda i kraft samtidigt med förordningen om den europeiska åklagarmyndigheten. Kommissionen kommer att lägga fram lagstiftningsförslag om detta i vederbörlig ordning. Under tiden bör man enligt kommissionens uppfattning planera för ytterligare systematiska förbättringar av Olaf-förordningen, som komplement till dem som uppnås med den pågående reformen. Förebilden är de rättssäkerhetsgarantier som föreslås i förordningen om den europeiska åklagarmyndigheten, som kan införlivas i tillämpliga delar i Olafs administrativa utredningar. Särskilt två nyckelkomponenter är viktiga att beakta, nämligen · att inrätta ett nytt organ, en "tillsynsansvarig för rättssäkerhetsgarantier", som ska kunna pröva utredningsåtgärder rättsligt, och · tillhandahålla förbättrade rättssäkerhetsgarantier när Olaf har för avsikt att vidta åtgärder såsom husrannsakningar eller beslag inom EU:s institutioner, organ och byråer. Den tillsynsansvarige för rättssäkerhetsgarantier skulle vara administrativt knuten till kommissionen. Den tillsynsansvarige skulle enligt den reviderade Olaf-förordningen uttryckligen vara garanterad fullständigt oberoende gentemot Olaf, kommissionen och övriga EU-institutioner. Den tillsynsansvarige för rättssäkerhetsgarantier bör utses av kommissionen för en period av fem år, enligt ett förfarande där övervakningskommittén deltar. Vederbörande bör ha juridisk bakgrund och besitta ingående juridisk sakkunskap om grundläggande rättigheter och straffrätt. Han eller hon bör ha som enda ansvarsområde att övervaka att de rättssäkerhetsgarantier som gäller vid Olafs utredningar efterlevs och att utredningarna bedrivs på ett sådant sätt att onödiga dröjsmål kan undvikas. Han eller hon får ingripa på eget initiativ eller efter klagomål från någon som berörs av en utredning. Den tillsynsansvarige skulle vara skyldig att behandla sådana klagomål i ett snabbt men ändå kontradiktoriskt förfarande. Hans eller hennes slutsatser skulle formellt sett inte vara bindande för Olafs generaldirektör, men om Olaf väljer att inte följa ombudsmannens slutsatser krävs att ett motiverat meddelande om detta bifogas den slutrapport som skickas till de behöriga rättsliga myndigheterna. Olafs generaldirektör skulle ha en generell rätt att vända sig till den tillsynsansvarige i alla frågor som rör efterlevnaden av rättssäkerhetsgarantier, särskilt i sådana specifika fall där en berörd person inte ska underrättas. Den tillsynsansvarige för rättssäkerhetsgarantier bör ha tillgång till den personal som behövs för att kunna utföra sina uppgifter på ett snabbt och effektivt sätt. Denna nya myndighet skulle inte ersätta det nuvarande systemet för rättslig kontroll över Olafs utredningar. Den skulle dock fungera som ett mycket bra komplement. Enskilda personer som berörs av Olafs utredningar skulle gynnas av en ny prövningsmöjlighet, eftersom processuella fel som Olaf påstås ha begått mer sällan skulle leda till rättegång vid en nationell domstol eller skadeståndstalan vid tribunalen. Den tillsynsansvarige skulle övervaka efterlevnaden i alla utredningar som genomförs oberoende av Olaf, oavsett typ av utredning (intern/extern, påverkan på unionens ekonomiska intressen eller inte). Den tillsynsansvariges funktion skulle vara klart åtskild från den som Olaf:s övervakningskommitté har. Övervakningskommittén bör fortsätta att utöva sina funktioner i enlighet med Olaf-förordningen som nu håller på att ses över. Till dessa funktioner hör bland annat att övervaka den systematiska utvecklingen av vissa villkor (t.ex. rättssäkerhetsgarantier och rimliga tidsfrister för handläggning av ärenden) utan att ingripa i pågående utredningar. Därför ska den tillsynsansvarige för rättssäkerhetsgarantier regelbundet lämna en övergripande redogörelse för sin verksamhet till övervakningskommittén. För det andra skulle nya förbättrade rättssäkerhetsgarantier införas för de mest ingripande av de utredningsåtgärder som Olaf får vidta i interna utredningar, dvs. rätten att inspektera kontor och ta kopior av handlingar eller innehållet i alla typer av datamedium samt beslagta sådana handlingar eller data – en befogenhet som liknar rätten att göra ”husrannsakan och beslag”. Detta är den enda befintliga effekt av Olafs befintliga befogenheter som till sin funktion kan jämföras med de ingripande rättsliga utredningsåtgärder som föreskrivs i artikel 26 i förordningen om den europeiska åklagarmyndigheten. Däremot har Olaf ingen annan av europeiska åklagarmyndighetens långtgående befogenheter när det gäller ingripande åtgärder. Exempelvis har man inga som helst befogenheter att avlyssna telekommunikation. Vid utarbetandet av dessa förstärkta rättssäkerhetsgarantier skulle förordningen återspegla den objektiva skillnad som finns mellan EU-anställda och ledamöter vid EU:s institutioner, dvs. ledamöter i Europaparlamentet, Europeiska rådets ordförande, ledamöter av kommissionen, domare och generaladvokater i EU:s domstolar, ledamöter av revisionsrätten och av de beslutsfattande organen för Europeiska investeringsbanken och Europeiska centralbanken. Detta är motiverat med tanke på dessa ledamöters särskilda ansvar och på hur de väljs eller utses enligt fördragen, något som särskiljer dem från personal vars rättigheter och skyldigheter följer av tjänsteföreskrifterna. I situationer där Olaf avser att utnyttja sin rätt att inspektera EU-anställdas kontor och ta kopior av handlingar eller innehållet i datamedier, bör det finnas en skyldighet att söka förhandstillstånd från den tillsynsansvarige för rättssäkerhetsgarantier. Om den tillsynsansvarige är tveksam till huruvida den planerade åtgärden är proportionerlig får Olaf genomföra den endast efter att angivit utförliga skäl i ett motiverat meddelande som bifogas dess slutrapport. När Olaf avser att utnyttja sin befogenhet att inspektera kontorslokaler tillhöriga en ledamot av en EU-institution och ta kopior av handlingar eller av innehållet i datamedier, skulle det vara nödvändigt att inhämta förhandstillstånd genom ett domstolsliknande förfarande. Rollen att på begäran av dess generaldirektör bevilja sådana tillstånd till Olaf bör anförtros en person med sådana kvalifikationer som krävs för att kunna utses till domare, helst en före detta domare vid EU-domstolarna. Personen i fråga bör utses i ett särskilt interinstitutionellt förfarande för en period som fastställs i förordningen, och arbeta deltid. Han eller hon bör bistås av den tillsynsansvarige för rättssäkerhetsgarantier och dennes personal. 4. Slutsats Sammanfattningsvis anser kommissionen att en utveckling i flera steg är det bästa sättet att ytterligare förbättra styrningen av Olaf och stärka rättssäkerhetsgarantierna i samband med dess utredningar. Kommissionen välkomnar som ett första steg att den reviderade Olaf-förordningen kommer att träda i kraft. Som ett andra steg anser kommissionen att man bör överväga ytterligare systematiska förbättringar av Olaf-förordningen. Dessa förbättringar bör vara baserade på de rättssäkerhetsgarantier i kommissionens förslag om inrättande av en europeisk åklagarmyndighet som är överförbara på Olafs administrativa utredningar och kan antas redan innan den europeiska åklagarmyndigheten har inrättats. Två sådana viktiga förbättringar skulle vara att stärka den rättsliga tillsynen över utredningsåtgärder genom den nya myndigheten, den tillsynsansvarige för rättssäkerhetsgarantier, och att förbättra rättssäkerhetsgarantierna i samband med åtgärder såsom husrannsakningar eller beslag som Olaf utför inom institutionerna. Kommissionen kommer också att föreslå de ändringar av Olaf-förordningen som blir nödvändiga till följd av inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet. Dessa ändringar bör träda i kraft samtidigt med förordningen om den europeiska åklagarmyndigheten. Detta kommer att innebära en systemförändring genom en övergång från administrativa till rättsliga utredningar. Det kommer också att medföra väsentliga förändringar av hur utredningar av bedrägerier och annan brottslig verksamhet som skadar EU:s ekonomiska intressen bedrivs. Sammantaget kommer det att leda till en betydande förstärkning av de tillämpliga rättssäkerhetsgarantierna. FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET Förslagets eller initiativets beteckning "Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Förbättrad styrning av Olaf och stärkta rättssäkerhetsgarantier vid utredningar: En strategi i flera steg för inrättandet av den europeiska åklagarmyndigheten" Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen[3] Politikområde: 24.01 Administrativa utgifter på området bedrägeribekämpning Typ av förslag eller initiativ ¨ Ny åtgärd ¨ Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd[4] X Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden ¨ Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny Mål Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till Kampen mot bedrägerier, artikel 325 i EUF-fördraget Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs Specifikt mål nr 7.1.a Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen 24.01 Administrativa utgifter på området bedrägeribekämpning Verkan eller resultat som förväntas Beskriv den verkan som förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av befolkningen som berörs. Inrättandet av en "tillsynsansvarig för rättssäkerhetsgarantier" förväntas leda till - förbättrat rättssäkerhetsskydd för personer som berörs av Olafs utredningar, - ökad insyn i interna och externa utredningar, - förstärkt övervakning av i vilken utsträckning förfarandekraven vid utredningar följs, - möjlighet till ingripande vid klagomål från personer som berörs av Olaf-utredningar till den tillsynsansvarige för rättssäkerhetsgarantier. Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan Ange vilka indikatorer som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs. - Skyndsam handläggning av klagomål. - Inrättande av ett snabbt och effektivt kontradiktoriskt förfarande, oberoende av Olaf. Motivering till förslaget eller initiativet Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt Inrättandet av en tillsynsansvarig för rättssäkerhetsgarantier bör bidra till att personer som berörs av Olafs interna och externa utredningar i större utsträckning kan få sina krav på rättssäkerhetsskydd tillgodosedda. Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå Mervärdet av att inrätta en tillsynsansvarig för rättssäkerhetsgarantier består i att ett sådant organ kan övervaka efterlevnaden av de rättssäkerhetsgarantier som föreskrivs i Olaf-förordningen och snabbt behandla klagomål från berörda personer. Den tillsynsansvarige kommer att se till att de berörda personernas rättssäkerhetsgarantier respekteras fullt ut av Olaf. Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärder Den reviderade Olaf-förordningen, som bör träda i kraft i oktober 2013, föreskriver ett antal rättssäkerhetsgarantier för personer som berörs av Olaf:s interna och externa utredningar samt för vittnen. Kommissionen införde redan i sitt tidigare förslag om ändring av förordning nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) – KOM(2006) 244 slutlig – begreppet "rättsövervakande rådgivare", och i det ändrade förslag från 2011 infördes begreppet "kontrollförfarande". Båda de föreslagna funktionerna syftade till att säkerställa en effektiv kontroll av att rättssäkerheten tillgodoses för personer som berörs av Olafs utredningar. Inget av förslagen kunde emellertid godtas av lagstiftaren på grund av svårigheter att förena en hög grad av oberoende från Olaf med behovet av kostnadseffektivitet och kostnadsneutralitet. Kommissionen föreslår nu att kontoret för en tillsynsansvarig för rättssäkerhetsgarantier skulle knytas administrativt till kommissionen. Den tillsynsansvarige skulle enligt den reviderade Olaf-förordningen uttryckligen vara garanterad fullständigt oberoende gentemot Olaf, kommissionen och övriga EU-institutioner. Den tillsynsansvarige för rättssäkerhetsgarantier bör utses av kommissionen för en period av fem år, i enlighet med ett förfarande där övervakningskommittén deltar. Vederbörande bör ha juridisk bakgrund och besitta djup juridisk sakkunskap om grundläggande rättigheter och straffrätt. Han eller hon bör ha som enda ansvarsområde att övervaka att de rättssäkerhetsgarantier som gäller vid Olafs utredningar efterlevs och att utredningarna bedrivs på ett sådant sätt att onödiga dröjsmål kan undvikas. Han eller hon bör också kunna ingripa på eget initiativ eller efter klagomål från någon som berörs av en utredning. Denna funktion bör hållas skild från uppdraget i övervakningskommittén för Olaf, som kommer att fortsätta att övervaka funktioner för övervakning av systembrister och stödja Olafs oberoende. Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter: Den reviderade Olaf-förordningen På grundval av kommissionens förslag från mars 2011, och efter intensiva förhandlingar, godkändes (enhälligt) en kompromiss om den reviderade Olaf-förordningen den 25 februari 2013 av rådet och den 3 juli 2013 av Europaparlamentet. Den reviderade förordningen är utformad för att stärka styrningen av Olaf, rättssäkerhetsgarantierna i interna och externa utredningar samt Olafs informationsutbyte med institutionerna och medlemsstaternas myndigheter. Den tillsynsansvariges kontor fullbordar den reviderade förordningen med en oberoende behandling av klagomål rörande de rättigheter som fastställs i den reviderade förordningen. Förordningen om inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet: Inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet kommer att medföra väsentliga förändringar av hur utredningar av bedrägeri och annan olaglig verksamhet som påverkar Europeiska unionens ekonomiska intressen bedrivs i unionen. I framtiden är avsikten att varje gång det finns misstankar om brott som omfattas av den europeiska åklagarmyndighetens behörighetsområde, kommer utredningarna att bedrivas av Europeiska åklagarmyndigheten i egenskap av lagföringsorgan snarare än som idag av Olaf, som bedriver utredningar på det administrativa planet. Denna förändring kommer naturligtvis att innebära en väsentlig förstärkning av rättssäkerhetsgarantierna för personer som berörs av undersökningarna. En förstärkning av rättssäkerheten för personer som berörs av Olafs utredningar, genom inrättandet av en tillsynsansvarig för rättssäkerhetsgarantier, är ett förberedande steg i riktning mot att inrätta Europeiska åklagarmyndigheten. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen ¨ Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid ¨ Förslaget eller initiativet ska gälla från [den DD/MM]ÅÅÅÅ till [den DD/MM]ÅÅÅÅ. ¨ Det påverkar resursanvändningen från ÅÅÅÅ till ÅÅÅÅ. X Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid Efter en inledande period från 2015 till 2016, beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå. Planerad metod för genomförandet[5] X Direkt förvaltning som sköts av kommissionen ¨ Delad förvaltning med medlemsstaterna ¨ Indirekt förvaltning genom delegering till ¨ internationella organisationer och organ kopplade till dem (ange vilka) ¨EIB och Europeiska investeringsfonden ¨ organ som avses i artiklarna 208 och 209i budgetförordningen ¨ offentligrättsliga organ ¨ privaträttsliga organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier ¨ organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat, som anförtrotts genomförandet av ett offentlig-privat partnerskap och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier ¨ personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder inom Gusp som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som anges i den grundläggande rättsakten Anmärkningar […] […] FÖRVALTNING Bestämmelser om uppföljning och rapportering Ange intervall och andra villkor för sådana åtgärder: Den ”tillsynsansvarige för rättssäkerhetsgarantier” bör regelbundet lämna en övergripande redogörelse för sin verksamhet till övervakningskommittén för Olaf. Administrations- och kontrollsystem Risker som identifierats: Behandling av personuppgifter i klagomål från personer som berörs av Olafs utredningar. Planerade kontrollmetoder Efterhandskontroller genom Europeiska revisionsrätten. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter Beskriv förebyggande åtgärder (befintliga eller planerade) Antagande av regler för att förebygga och hantera intressekonflikter med avseende på personalen. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel Befintliga budgetrubriker (även kallade ”budgetposter”) Redovisa enligt de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik i den årliga budgeten || Typ av anslag || Bidrag Nummer Budgetrubrik 5 – Administrativa utgifter || Diff./Icke-diff. ([6]) || från Efta-länder[7] || från kandidat-länder[8] || från tredje-länder || enligt artikel 21.2 b i budget-förordningen || [...][XX.YY.YY.YY] Europeiska kommissionen || Diff. anslag || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ Nya budgetrubriker som föreslås Redovisa enligt de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik i den årliga budgeten || Typ av anslag || Bidrag Nummer [Beteckning …...….] || Diff./ Icke-diff. || från Efta-länder || från kandidat-länder || från tredje-länder || enligt artikel 21.2 b i budget-förordningen || [XX.YY.YY.YY] || || JA/NEJ || JA/NEJ || JA/NEJ || JA/NEJ Beräknad inverkan på utgifterna Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Rubrik i den fleråriga budgetramen || Nummer || [Beteckning...........................................................................................] [GD]: <....... > || || || År n[9] || År n+1 || År n+2 || År n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || TOTALT Avdelning 1: || Åtaganden || (1) || || || || || || || || Betalningar || (2) || || || || || || || || Avdelning 2: || Åtaganden || (1 a) || || || || || || || || Betalningar || (2 a) || || || || || || || || Avdelning 3: || Åtaganden || (3 a) || || || || || || || || || Betalningar || (3 b) || || || || || || || || TOTALA anslag för GD <…….> || Åtaganden || = 1+1a +3 || || || || || || || || Betalningar || = 2+2a +(3b) || || || || || || || || Rubrik i den fleråriga budgetramen || 5. || ”Administrativa utgifter” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || TOTALT Tillsynsansvarig för rättssäkerhetsgarantier ||  Personalresurser || 0,262 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || || 2,882  Övriga administrativa utgifter || 0,012 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || || 0,137 TOTALT || Anslag || 0,274 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || || 3,019 TOTALA anslag för RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || (Total commitments = Total payments) || 0,274 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || || 3,019 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || TOTALT TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–5 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || 0,274 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || || 3,019 Betalningar || 0,274 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || || 3,019 Beräknad inverkan på byråns anslag ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk ¨ Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande: Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Mål- och resultatbeteck-ning ò || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || || TOTALT RESULTAT Typ[10] || Genomsnittliga kostnader || Antal || Kostn. || Antal || Kostn. || Antal || Kostn. || Antal || Kostn. || Antal || Kostn. || Antal || Kostn. || Antal || Kostn. || Totalt antal || Total kostnad SPECIFIKT MÅL nr 1[11] || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Delsumma för specifikt mål nr 1 || || || || || || || || || || || || || || || || SPECIFIKT MÅL nr 2 || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Delsumma för specifikt mål nr 2 || || || || || || || || || || || || || || || || TOTALA KOSTNADER || || || || || || || || || || || || || || || || Beräknad inverkan på byråns personalresurser Sammanfattning ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att anslag av administrativ natur tas i anspråk þ Förslaget/initiativet kräver att anslag av administrativ natur tas i anspråk enligt följande: Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || 2015[12] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || TOTALT Tjänstemän (AD-tjänster) || 0,196 || 0,393 || 0,393 || 0,393 || 0,393 || 0,393 || || 2,161 Tjänstemän (AST-tjänster) || 0,066 || 0,131 || 0,131 || 0,131 || 0,131 || 0,131 || || 0,721 Kontraktsanställda || || || || || || || || Tillfälligt anställda || || || || || || || || Utstationerade nationella experter || || || || || || || || TOTALT || 0,262 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || || 2,882 Personalresurser Tillsynsansvarig för rättssäkerhetsgarantier || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (antal personer) || 2 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 - Varav AD-tjänster || 1,5 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 - Varav AST-tjänster || 0,5 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 Totalt antal anställda || 2 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 Beräknat personalbehov för det ansvariga generaldirektoratet ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk þ Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande: || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ||  Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) || || XX YY personal i kommissionen || 2 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || || || || || || || || XX 01 01 02 (vid delegationer) || || || || || || || XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || || 10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) || || || || || || || || || || || || || || || ||  Extern personal (i heltidsekvivalenter) || XX 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier finansierade genom ramanslaget) || || || || || || || XX 01 02 02 (kontraktsanställda, lokalanställda, nationella experter, vikarier och unga experter som tjänstgör vid delegationerna) || || || || || || || XX 01 04 yy || - vid huvudkontoret || || || || || || || - vid delegationer || || || || || || || XX 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || || 10 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med direkta forskningsåtgärder) || || || || || || || Annan budgetrubrik (ange vilken) || || || || || || || TOTALT || 2 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 XX motsvarar det politikområde eller den avdelning i budgeten som avses. Personalbehoven ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel. Beskrivning av arbetsuppgifter: Tjänstemän och tillfälligt anställda || Övervakning av att de rättssäkerhetsgarantier som gäller vid Olafs utredningar verkligen tillämpas och att utredningarna bedrivs på ett sådant sätt att onödiga dröjsmål kan undvikas. Behandling av klagomål i ett snabbt och kontradiktoriskt förfarande. En beskrivning av beräkningen av kostnader för heltidsekvivalenter bör finnas med i avsnitt 3 i bilagan. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen þ Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen ¨ Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen o Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras[13]. Bidrag från tredje part þ Det ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet Förslaget eller initiativet kommer att medfinansieras enligt följande: Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) || Totalt Ange vilken extern organisation eller annan källa som bidrar till finansieringen || || || || || || || || TOTALA anslag som tillförs genom medfinansiering || || || || || || || || Beräknad inverkan på inkomsterna þ Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida. ¨ Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt: ¨ Påverkan på egna medel ¨ Påverkan på ”diverse inkomster” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Budgetrubrik i den årliga budgetens inkomstdel: || Belopp som förts in för det innevarande budgetåret || Förslagets eller initiativets inverkan på inkomsterna[14] År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6) Artikel............. || || || || || || || || Ange vilka budgetrubriker i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att avsättas för särskilda ändamål. […] Ange med vilken metod inverkan på inkomsterna har beräknats. […] [1] Rådets ståndpunkt nr 2/2013 antogs vid första behandlingen den 25 februari 2013, EUT C 89 E, 27.3.2013. [2] P7_TA(2013)0308. [3] Verksamhetsbaserad förvaltning och verksamhetsbaserad budgetering benämns ibland med de interna förkortningarna ABM respektive ABB. [4] I den mening som avses i artikel 54.2 a och b i budgetförordningen. [5] Närmare förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [6] Differentierade anslag respektive icke differentierade anslag. [7] Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen. [8] Kandidatländer och i förekommande fall potentiella kandidatländer i västra Balkan. [9] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras. [10] Resultaten som ska anges är de produkter eller tjänster som levererats (t.ex. antal studentutbyten som har finansierats eller antal kilometer väg som har byggts). [11] Mål som redovisats under punkt 1.4.2: ”Specifikt/specifika mål…”. [12] Under det första året i uppstartsfasen kommer anställningarna att öka progressivt; följaktligen kommer 50 % av personalen att behövas år 2016. [13] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet (avseende perioden 2007–2013). [14] När det gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag för uppbördskostnader.