SV Europeiska unionens officiella tidning C 175/92

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Vidareutveckling av internet – Handlingsplan för införandet av version 6 av internetprotokollet (IPv6) i Europa”

KOM(2008) 313 slutlig

(2009/C 175/17)

Den 27 maj 2008 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Vidareutveckling av internet – Handlingsplan för införandet av version 6 av internetprotokollet (IPv6) i Europa”

KOM(2008) 313 slutlig.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs presidium beslutade den 8 juli 2008 att ge facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället i uppdrag att bereda ärendet.

Med hänsyn till ärendets brådskande karaktär utsåg Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Thomas McDONOGH till huvudföredragande vid sin 449:e plenarsession den 3–4 december 2008 (sammanträdet den 3 december). Kommittén antog följande yttrande enhälligt.

1. Sammanfattning

1.1 Kommittén välkomnar kommissionens meddelande om en handlingsplan för införandet av version 6 av internetprotokollet (IPv6) i Europa. EESK delar kommissionens oro beträffade det långsamma införandet av IPv6 i Europa och håller med om att det krävs brådskande åtgärder för att stödja ett allmänt införande av nästa version av internetprotokollet.

1.2 Det långsamma införandet av IPv6 hotar Lissabonstrategin, så som den genomförts genom initiativet i2010 (1). Internetanvändningens och innovationens ekonomiska multiplikatoreffekter är mycket viktiga för Europas konkurrenskraft. I likhet med bredbandstillgången kommer IPv6-tillgången att utgöra en stark drivkraft i internetekonomin, och vi har redan halkat efter andra regioner vad gäller införandet av IPv6 (t.ex. Kinas användning av IPv6 i projektet ”Nästa generations internet” (2) (CGNI)). Vi kan inte tillåta oss att halka ännu mer efter våra största handelspartners när det gäller övergången till IPv6.

1.3 Kommittén välkomnar många av de åtgärder som rekommenderas i meddelandet men uppmanar dock kommissionen att inta en mer bestämd hållning när det gäller den ledande roll som EU nu bör ta på sig för att påskynda införandet av IPv6. Utan detta ledarskap menar kommittén att kommissionens målsättning, om att år 2010 erbjuda 25 % av internetanvändarna i EU en IPv6-uppkoppling, är alltför optimistisk.

1.4 EESK anser att man i meddelandet inte ägnar tillräcklig uppmärksamhet åt de privatlivs- och säkerhetsrelaterade problemen kring införandet av IPv6 för att möjliggöra ”sakernas internet” (3). Dessa frågor är mycket viktiga för EU:s medborgare och måste behandlas på vederbörligt sätt för att skydda medborgarnas rättigheter och underlätta accepterandet av IPv6-normen.

1.5 Det redan allvarliga problemet med den geografiska digitala klyftan i Europa kommer att förvärras genom övergången till IPv6, om inte kommissionen vidtar särskilda åtgärder för att hantera problemet och borgar för att de mindre gynnade regionerna särskilt uppmärksammas. Det behövs åtgärder på gemenskapsnivå för att säkerställa att IPv6 så snart som möjligt kan utnyttjas i samma utsträckning i samtliga medlemsstater.

1.6 Genom IPv6 kommer man att kunna införa en rad nya internetbaserade teknologier och tjänster som kommer att förbättra livet för samtliga medborgare, framförallt för mindre gynnade grupper (äldre, funktionshindrade och lågutbildade). Kommittén menar att införandet av IPv6 i EU kräver ett kraftfullt agerande på nationell nivå och inte bör överlåtas åt de kommersiella intressenas minsta gemensamma nämnare.

1.7 EESK vill uppmärksamma kommissionen på kommitténs tidigare yttranden i vilka man berört främjandet av internetanvändningen, dataskyddsfrågor, problem kring säkerheten på internet samt den geografiska digitala klyftan (4).

1.8 I det här yttrandet vill kommittén framhäva några områden som är av särskilt stor vikt och framföra ett antal rekommendationer.

2. Rekommendationer

2.1 Kommissionen bör ta på sig en ledande roll på EU-nivå och stödja ett snabbt införande av IPv6 i hela EU.

2.2 Detta ledarskap måste baseras på en övertygande vision av internets framtid efter införandet av IPv6 och de många fördelar detta kommer att medföra för alla berörda parter.

2.3 Kommissionen bör bedriva ett närmare samarbete med internetorganisationerna för att säkerställa att man på EU-nivå kan vägleda industrin genom en integrerad strategi för ett snabbt införande av IPv6.

2.4 Omfattande utbildningsprogram bör erbjudas i hela gemenskapen för att säkerställa så god kunskap om IPv6-tekniken som möjligt samt ett framgångsrikt införande.

2.5 Ramprogrammet för konkurrens och innovation (5) bör användas för att hålla nere de mindre innehålls- och internetleverantörernas omkostnader i samband med övergången från IPv4 till IPv6.

2.6 Ramprogrammet för konkurrens och innovation bör även användas till att främja utvecklingen av applikationer och tjänster som kan befästa den nya standarden.

2.7 För att råda bot på den bristande balansen mellan aktieägarnas intressen i företag som tillhandahåller internettjänster och medborgarnas intressen bör en skyldighet skapas för större internetleverantör att verka för att IPv6 införs i hela gemenskapen. Förnyandet av tillstånd för internetleverantörer bör kopplas till en förpliktelse om att till år 2010 erbjuda kunderna full och obegränsad IPv6-uppkoppling och omfattande utbildning om IPv6.

2.8 Kommissionen måste inta en ledande roll inom EU och på det internationella planet för att genom samlade insatser hantera de allvarliga problem kring säkerheten och skyddet av privatlivet som införandet av IPv6 medför.

2.9 Kommittén rekommenderar att man hanterar det problem som kan komma uppstå i form av en digital klyfta, mellan dem som har respektive inte har IPv6, genom de nationella bredbandsstrategierna (6) eller liknande instrument. Vidare bör man använda Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) för att vid behov stödja införandet av IPv6.

3. Bakgrund

3.1 Sammanfattning av handlingsplanen

I den handlingsplan som utarbetats för att stödja ett allmänt införande av nästa version av internetprotokollet (IPv6) till år 2010 framhålls att

— ett snabbt införande av IPv6 är nödvändigt eftersom det nuvarande protokollets (IPv4) uppsättning av IP-adresser nästan har uttömts,

— IPv6 erbjuder en plattform för innovation inom IP-baserade tjänster och applikationer som är mycket viktig för att Europa ska förbli ledande på området teknikbaserad tillväxt.

3.2 Internetprotokollet

Internetprotokollet (IP) innebär att varje enhet som kopplas upp till internet förses med ett nummer, en internetadress, som möjliggör kommunikation med andra uppkopplade enheter. Den nuvarande versionen (IPv4) erbjuder mer än 4 miljarder sådana adresser (7). Detta kommer dock inte att räcka för att hålla jämna steg med internets fortsatta tillväxt.

Ett uppgraderat protokoll, IPv6, har gradvis införts sedan slutet av 90-talet (8) men införandet har gått mycket långsamt. IPv6-trafiken utgör fortfarande endast en liten andel (>1 %) av den totala internettrafiken (9).

Man beräknar att IPv4-adresserna kommer att ta slut någon gång mellan 2010–2012 (10). internets tillväxt samt möjligheterna till innovation inom IP-baserade nätverk kommer att påverkas negativt om man inte hittar en lämplig lösning på adressproblemet i IPv4.

3.3 Behovet av IPv6

IPv6 erbjuder en långsiktig lösning på adressproblemet genom att erbjuda ett enormt stort antal adresser (3,4 × 1038).

IPv6 kommer att göra det möjligt för alla medborgare, nätverksoperatörer och organisationer i världen att använda så många IP-adresser de behöver för att koppla upp alla tänkbara apparater och produkter direkt mot internet. Kommissionär Viviane Reding har förklarat att ”Om vi i Europa börjar använda de senaste Internet-tillämpningarna som RFID-etiketter i affärer, i fabriker och på flygplatser, intelligenta och energibesparande uppvärmnings- och belysningssystem och nät och navigationssystem för bilar, står vi redan inför en tusenfaldig ökning av behovet av IP-adresser” (11).

En av kommissionen finansierad studie (12) har visat på potentialen för en rad marknadssektorer som t.ex. hemmanät, fastighetsdrift, mobilkommunikation, försvar och säkerhet samt bilindustrin.

3.4 IPv6 och den internationella konkurrenskraften

Andra regioner, framförallt Asien, har redan visat stort intresse för IPv6.

3.5 Övergången till IPv6

Det kommer att komma en övergångsperiod (som beräknas ta över 20 år) då apparaterna kommer att ha IPv4 och IPv6 installerade parallellt och trafiken gå över samma nät. Under denna övergångsfas kommer kostsamma anpassningsmekanismer att användas för att hantera det kvarvarande beroendet av IPv4, exempelvis övergångsteknik såsom dubbla stackar och tunnlar samt kringgående strategier som subadressering (NAT) och utauktionering av IPv4-adresser.

3.6 Berörda parter

Många aktörer runt om i världen kommer att behöva delta i införandet av IPv6:

— Internetorganisationer (t.ex. ICANN, regionala internetregister och IETF) som ska förvalta de gemensamma resurserna och tjänsterna inom IPv6.

— Internetleverantörer (ISP), som på sikt måste erbjuda sina kunder uppkoppling och tjänster via IPv6.

— Infrastrukturleverantörer som behöver integrera IPv6 i sina produkter.

— Innehålls- och tjänsteleverantörer (webbplatser, snabbmeddelanden, e-post osv.) som måste anpassa sina servrar till IPv6.

— Försäljare av företags- och konsumenttillämpningar som måste säkerställa att deras lösningar är IPv6-kompatibla samt utveckla produkter och tjänster som tillvaratar den sjätte versionens funktioner.

— Slutanvändare (konsumenter, företag, den akademiska världen och offentliga myndigheter) som behöver köpa IPv6-kompatibla produkter och tjänster samt anpassa sina nätverk till IPv6.

3.7 Kostnaden för införandet av IPv6

Det är omöjligt att göra en tillförlitlig uppskattning av de kostnader som är förenade med det globala införandet av IPv6. Om de olika aktörerna gradvis kan införa IPv6 torde det bidra till att begränsa kostnaderna.

3.8 Behovet av politisk styrning på EU-nivå

De flesta av aktörerna har idag svårt att se fördelarna med att införa IPv6. Fördelarna kommer först på sikt och många aktörer har därför valt en avvaktande hållning.

Resultatet blir att det allmänna införandet av IPv6 försenas; om man inte vidtar aktiva åtgärder nu, ”… skulle Europa ha ett dåligt utgångsläge när det gäller att utnyttja den senaste Internettekniken och skulle kanske hamna i en kris när det gamla systemets adresser inte längre räcker till …” (13). Lämpliga politiska åtgärder på EU-nivå skulle kunna stimulera marknaden genom att uppmuntra enskilda och organisationer att agera aktivt.

3.9 Åtgärder som föreslås av kommissionen

3.9.1 Allmänt införande av IPv6 i EU till år 2010.

3.9.2 Att främja tillgång till innehåll, tjänster och applikationer via IPv6

— Medlemsstaterna ska använda IPv6 på offentliga webbsidor och för e-förvaltningstjänster.

— Industriaktörer ska överväga att införa IPv6 som sin främsta plattform för utveckling av applikationer eller apparater.

— Ekonomiskt stöd ska ges till åtgärder till stöd för standardisering i syfte att förbättra nätens driftskompatibilitet.

— Främjande av användandet av IPv6 närhelst detta är möjligt inom forskningsprojekt som finansieras genom det sjunde ramprogrammet.

3.9.3 Att stimulera efterfrågan på IPv6-baserade produkter och uppkoppling genom offentlig upphandling

— Medlemsstaterna ska förbereda införandet av IPv6 i sina egna nätverk.

3.9.4 Att säkerställa ett snabbt införande av IPv6

— Riktade informationskampanjer för olika användargrupper.

— Stöd till ”specifika stödåtgärder” (inom det sjunde ramprogrammet) för att sprida praktiskt kunskap om införandet.

— Uppmuntra internetleverantörer att erbjuda sina kunder full IPv6-uppkoppling till år 2010.

3.9.5 Att lösa frågor som rör säkerhet och skydd av privatlivet

— Kommissionen kommer genom samråd med berörda parter, t.ex. dataskydds- och brottsbekämpande myndigheter, att övervaka följderna av ett allmänt införande av IPv6 för skyddet av privatlivet och säkerheten.

Farhågor om IPv6 och skyddet av privatlivet har även framförts, i synnerhet av artikel 29-gruppen för dataskydd (14).

3.10 Genomförandet av handlingsplanen

— Tanken är att handlingsplanen ska genomföras under de kommande tre åren.

— Kommissionen kommer att fortsätta följa internetorganisationernas verksamhet samt, vid behov, bidra till debatten.

— Kommissionen kommer regelbundet att informera högnivågruppen för i2010 om utvecklingen.

4. Allmänna kommentarer

4.1 Övergången till IPv6 är av mycket viktig eftersom mängden lediga adresser snabbt håller på att ta slut i det nuvarande internetprotokollet, IPv4. Enligt prognoserna kommer detta att ske före år 2012. Om inte antagandet av IPv6 starkt påskyndas kommer utbredningen av internet kraftigt att bromsas och kostnaderna för internetanvändningen öka p.g.a. att IPv4 fortfarande används i näten inom EU. Denna försening kommer att resultera i högre kostnader inom alla delar av e-handeln, långsammare takt vad gäller IP-baserad innovation samt lägre ekonomisk tillväxt.

4.2 I meddelandet konstateras att övergången till IPv6 har gått långsamt p.g.a. att det inte finns en myndighet som ansvarar för införandet. Kommittén är medveten om att vissa länder och aktörer på nationell nivå har startat upp program för införandet av IPv6 men är dock missnöjd med det stöd till införandet av IPv6 som har getts hittills på EU-nivå.

Kommittén är bekymrad över att man har förlitat sig alltför mycket på kommersiella intressen, och särskilt på internetleverantörer, när det gäller att främja införandet av IPv6. Detta har misslyckats fullständigt. De ekonomiska och sociala följderna av ett försenat införande av IPv6 är alltför omfattande för att kunna överlåtas till snäva kommersiella intressen och införandet bör därför hanteras av regeringarna. Kommissionen bör i dagsläget förespråka en mer ledande roll för EU, i kombination med lämpliga politiska styrmedel och stödinstrument, och utan dröjsmål påta sig denna roll.

4.3 Bristen på effektiva åtgärder vad gäller införandet av IPv6 hotar Lissabonstrategin, i dess genomförande inom ramen för initiativet i2010 (1). Internetanvändningens och innovationens ekonomiska multiplikatoreffekter är mycket viktiga för Europas konkurrenskraft. Vi har inte råd att halka efter våra största handelspartners när det gäller införandet av IPv6. Även om vissa EU-medlemsstater har gjort särskilda ansträngningar för att säkerställa att de är redo för IPv6 ligger EU som helhet efter i jämförelse med andra regioner.

4.4 Kommissionen måste, inom ramen för förvaltningen av internet, inta en ledande roll inom EU och på det internationella planet för att genom samlade insatser hantera de allvarliga problem kring säkerheten och skyddet av privatlivet som införandet av IPv6 skapar. I kombination med teknik som t.ex. radiofrekvensidentifiering (RFID-etiketter) kommer IPv6 att göra det möjligt att ansluta miljarder enheter till nätverk på ”Sakernas internet”. Detta ger upphov till allvarliga och komplexa frågor kring skyddet av privatlivet och säkerheten.

Kommittén noterar att kommissionen i början av 2009 kommer att presentera förslag om skydd av kritiska informationsinfrastrukturer i syfte att förbättra förmågan att hantera problemen kring säkerheten på internet (15). EESK förordar därför att dessa förslag ska innehålla kraftfulla metoder för att hantera de nya utmaningar som följer med införandet av IPv6.

4.5 Vi inväntar kommissionens rekommendation om de privatlivsrelaterade aspekterna av radiofrekvensidentifieringen och om förvaltningen av ”Sakernas internet” (16). Det nya protokollet, IPv6, kommer att bana väg för en massiv ökning av uppkopplingsmöjligheterna, genom vilket miljarder vardagsföremål (bilar, klädesplagg, verktyg osv.) på sikt kommer att kunna anslutas till nätet via en egen IP-adress. För att citera Viviane Reding ”…Vi måste hantera dessa risker för att, Sakernas Internet, fullt ut ska kunna bidra till den ekonomiska tillväxten. Om vi vill att denna nya teknik ska accepteras måste vi i synnerhet bemöta medborgarnas tvivel genom att erbjuda lösningar …” (15).

4.6 Kommissionen bör visa prov på ledarskap när det gäller ett snabbt införande av IPv6 i hela EU. Detta ledarskap måste baseras på en övertygande vision av internets framtid efter införandet av IPv6 – ”Sakernas internet”, den ”intelligenta miljön” (17) osv. – och de många fördelar detta kommer att medföra för alla berörda parter.

4.7 Visionen måste förmedlas med hjälp av ett flertal kanaler och genom ett välavvägt budskap till varje målgrupp (internetleverantörer, innehållsleverantörer, applikationsleverantörer och slutanvändare) inom ramen för en informationskampanj för hela EU.

4.8 Införandet av IPv6 skulle i hög grad underlättas om utbildningsprogram skapades. Tekniken är mycket bättre än i IPv4 men för ett korrekt införande krävs ordentlig utbildning. Kommissionen, medlemsstaternas regeringar, internetleverantörer och andra ledande instanser bör säkerställa att samtliga målgrupper utan svårighet bereds tillgång till utbildning om IPv6.

4.9 Kommissionen bör bedriva ett närmare samarbete med internetorganisationerna, t.ex. Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN), den europeiska IP-registreringsmyndigheten (RIPE), regionala internetregister (RIR), Internet Engineering Task Force (IETF) m.fl. – för att säkerställa att man på EU-nivå kan vägleda IT-sektorn genom att erbjuda en integrerad strategi för ett snabbt införande av IPv6.

4.10 Internetleverantörerna spelar en avgörande roll för införandet och accepterandet av IPv6. Eftersom internettelefonin (VoIP) hotar internetleverantörernas nuvarande intäktsmodeller är de leverantörer som även erbjuder mobiltelefoni och fast telefoni tyvärr ovilligt inställda till IPv6 och den revolution som protokollet kommer att innebära för kommunikationerna inom EU. Snäva kommersiella intressen bland internetleverantörernas aktieägare bör dock inte tillåtas skada EU-medborgarnas intressen. Med hjälp av sanktioner, bötesstraff och licensbestämmelser bör större internetleverantörer på EU-nivå åläggas att gå i bräschen för införandet av IPv6 inom unionen. Dessa leverantörer har tillräckligt inflytande och resurser för att verkligen kunna påverka problemet.

4.11 Ramprogrammet för konkurrens och innovation (5) bör användas för att hålla nere de mindre innehålls- och internetleverantörernas omkostnader i samband med övergången från IPv4 till IPv6. Ramprogrammet för konkurrens och innovation bör även användas till att främja utvecklingen av applikationer och tjänster som kan befästa den nya standarden.

4.12 Kommittén anser inte att meddelandet i tillräcklig utsträckning uppmärksammar de säkerhets- och privatlivsrelaterade problem som skapas genom införandet av IPv6. Dessa frågor är av mycket stor betydelse för EU:s medborgare och måste behandlas på vederbörligt sätt för att skydda medborgarnas rättigheter och underlätta accepterandet av IPv6.

4.13 Den geografiska digitala klyftan i Europa (18) kommer att förvärras av övergången till IPv6 om inte kommissionen vidtar särskilda åtgärder för att hantera problemet. Vissa länder inom unionen har startat program på nationell nivå för att säkerställa att alla deras internet-användare ska kunna koppla upp sig via IPv6 år 2010. Det behövs åtgärder på gemenskapsnivå för att säkerställa att IPv6 så snart som möjligt kan användas i samma utsträckning i samtliga medlemsstater.

4.14 Kommittén rekommenderar att man hanterar det problem som kan komma uppstå i form av en digital klyfta, mellan dem som har respektive inte har IPv6, genom de nationella bredbandsstrategierna (6) eller liknande instrument. Vidare bör man använda Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) för att vid behov stödja införandet av IPv6.

Bryssel den 3 december 2008. Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Mario SEPI Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs generalsekreterare Martin WESTLAKE

(1) KOM(2005) 229 slutlig ”i2010 – Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning”.

(2) http://www.ipv6.com/articles/general/IPv6-Olympics-2008.htm

(3) Se yttrandena CESE ”Radiofrekvensidentifiering (RFID-teknik)”EUT C 256, 27.10.2007 samt CESE ”Sakernas Internet”EUT C 77, 31.3.2009, s. 60.

(4) Se t.ex. EESK:s yttranden: CESE ”Informationssamhället – datorrelaterad brottslighet”, EGT C 311, 7.11.2001, s. 12; ”Nät- och informationssäkerhet”, EGT C 48, 21.2.2002, s. 33; ”Program för säkrare användning av Internet”, EUT C 157, 28.6.2005, s. 136; ”E-affärer/GoDigital”, EUT C 108, 30.4.2004, s. 23; ”En strategi för ett säkert informationssamhälle”, EUT C 97, 28.4.2007, s. 21, osv.

(5) Europaparlamentets och rådets beslut nr 1639/2006/EG av den 24 oktober 2006 om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013).

(6) ”Höghastighetsförbindelser i Europa: nationella bredbandsstrategier”, KOM(2004) 369.

(7) IPv4 definieras i RFC 791, 1981. RFC står för ”Request for Comments”, se ”Internet Engineering Task Force” (IETF), http://www.ietf.org.

(8) RFC 2460, 1998. http://www.ietf.org/html.charters/OLD/ipv6-charter.html och http://www.ietf.org/html.charters/6man-charter.html.

(9) ”Tracking the Ipv6 Migration”, augusti 2008, forskningsrapport från Arbor Networks, http://www.arbornetworks.com/en/ipv6-report.html.

(10) http://www.potaroo.net/tools/ipv4/index.html, http://www.tndh.net/~tony/ietf/ipv4-pool-combined-view.pdf. För en tidigare bedömning som innehåller en beskrivning av den analytiska bakgrunden v.g. se

http://www.cisco.com/web/about/ac123/ac147/archived_issues/ipj_8–3/ipv4.html.

(11) IP/08/803, Bryssel, 27/5/2008.

(12) ”Impact of IPv6 on Vertical Markets”, oktober 2007 (http://ec.europa.eu/information_society/policy/ipv6/docs/short-report_en.pdf).

(13) IP/08/803, Bryssel, 27 maj 2008.

(14) Exemplet om IPv6 i yttrande 2/2002 om användningen av unika identifikatorer i terminalutrustning avsedd för telekommunikation, http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2002/wp58_en.pdf.

(15) I Speach/08/336, 17.6.2008, ”Seizing the Opportunities of the Global Internet Economy”, ministermöte inom OECD om internetekonomin i framtiden, Seoul, Korea, 17–18 juni 2008.

(16) http://en.wikipedia.org/wiki/Internet_of_Things http://www.itu.int/osg/spu/publications/internetofthings/InternetofThings_summary.pdf.

(17) http://en.wikipedia.org/wiki/Ambient_intelligence.

(18) KOM(2003) 65, KOM(2003) 673, KOM(2004) 61, KOM(2004) 369, KOM(2004) 380.