EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 14.6.2010 
SEK(2010) 716 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN  
  
som åtföljer 
 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, 
EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA 
KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN 
 
Åtgärdsplan för tillämpningar för det global a systemet för satellitnavigering (GNSS) 
{KOM(2010)308} 
{SEK(2010)717} 
 
SV    SV 2
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
1. PROBLEMFORMULERING : VAD ÄR PROBLEMET , VEM PÅVERKAS OCH VARFÖR 
KRÄVS OFFENTLIGA ÅTGÄRDER ? 
Världen fick 2000 tillgång till ny teknik, som tidig are länge varit förbeh ållen USA:s militär: 
USA lämnade tillgång till sin GPS-signal, kostnads fritt men utan några garantier för tjänsten. 
Detta medförde att en ny marknad för GNSS-varor och tjänster uppstod, den s.k. 
nedströmsmarknaden för GNSS-tillämpningar som 2008 var värd 124 miljarder euro. 
Marknaden bygger främst på grundläggande positions- och tidsbestämningssignaler men 
förväntas gynnas av det planerade införandet av  autentisering och krypt ering av signalerna. 
Experter tror att 75 % av marknaden kommer att utgöras av varor och tjänster för mobil 
telekommunikation och personliga handhållna apparater, 20 % av intelligenta vägtransportsystem och 5 % av övriga områden. 
Då GPS inte erbjöd några garantier för drift eller tillförlitlighet beslöt EU:s medlemsstater 
2001 att inleda EU satellitnavig ationsprojekt med två system som avger garanterade signaler 
för civilt bruk: Egnos och Galileo. Andra länder  (Ryssland, Kina, Indien  och Japan) har insett 
det strategiska värdet av GNSS och tillkännagett sin avsikt a tt utveckla sin GNSS-kapacitet 
för civilt bruk, inklusive att deras näringsliv  tar fram tillämpningar som bygger på deras 
system. 
Trots EU:s investeringar i sin GNSS-infrastruktur och trots att Egnos finns tillgängligt är EU-
industrins andel av marknade n för GNSS-tillämpningar låg jämfört med den marknadsandel 
som EU kan uppnå inom andra spetstekniksek torer. Det är ett problem av följande 
anledningar: 
– Tillämpningar som bygger på Egnos och Galileo bidrar avsevärt till utvecklingen av 
kunskapssamhället och till framväxten av värdef ulla arbetstillfällen i EU. Europa försitter 
därför ett enormt tillfälle om man inte förser  sig med en rimlig andel av de ekonomiska 
vinsterna som kan förväntas från GNSS-tillämpni ngar. Om Galileo och Egnos inte blir den 
grundläggande standarden för GNSS i Eur opa kan dessutom många  tillämpningar hämmas 
av teknik som gör att de inte kan uppnå fö rdelarna med de nya avancerade tjänsternas 
mervärde. 
– Den begränsade användningen av tillämpningar som bygger på Egnos och Galileo leder till 
kritiska beroendeförhållanden, eftersom GN SS-tjänster genomsyrar hela samhället och 
lämnar positionsbestämnings-, navigerings- och tidsbestämningstjänster som har avgörande betydelse både för en hel rad vard agsaktiviteter och för Europas säkerhet och 
sociala och ekonomiska utveckling. Om EU litar enbart på GPS-baserade tillämpningar 
löper man risken att GPS-signalen kan dras in, eftersom signalen står utanför EU:s kontroll 
och har som främsta mål att stödja ett utomeuropeiskt lands militära operationer. 
Problemet påverkar alltså det europeiska sa mhället som helhet på många olika sätt. 
Samtidigt påverkar osäkerheten kring de europeiska GNSS-tjänsterna förtroendet hos 
potentiella avnämarföretag. Tilltagande konkurre ns från andra länder (USA, Ryssland, Kina, 
Indien och Japan) har också försämrat förutsättningarna för utveckling av GNSS-
tillämpningar för de europe iska aktörerna, eftersom de här systemen kan komma att tas i drift 
 
SV    SV 3
ungefär samtidigt som Galileo. GNSS kan inte he ller betraktas som en traditionell marknad, 
eftersom de amerikanska, ryska och kinesisk a systemen står under militär kontroll och deras 
specifikationer har utformats enligt militära snarare än kommersiella överväganden. De här ländernas inhemska industrier kan gynnas direkt av militärt finansierade program för att 
utveckla tillämpningar och tjänster tills de är mogna för den civila marknaden. 
Därför måste man kompensera för avsaknaden av  sådana resurser för att EU ska kunna dra 
nytta av samma indirekta fördelar av Egnos och Galileo som exempelvis GPS skapat för 
USA. 
De nuvarande planerna för detta inskränker sig till att försöka få flygbranschen att införa 
Egnos och Galileo för tillämpningar som är kritis ka för personsäkerhet (främst för navigering 
under färd och landning), genomföra markna dsundersökningar och lämna information till 
aktörer inom andra segment som vill anvä nda Egnos och Galileos öppna signal eller 
kommersiella tjänster (t.ex. lantbrukare för precisionsjor dbruk, vägavgifter, spårning av 
föremål, vetenskapliga tillämpningar, olja oc h gas samt lantmäteri och kartering) eller 
Galileos kommande räddningstjänst (främst för fiske och sjöfart), bevilja återstående 
38 miljoner euro till FoU kri ng GNSS-tillämpningar och övervaka  de pågående projekten på 
området som uppgår till omkring 50 miljoner euro. 
Denna konsekvensbedömning visar att det be hövs en mer omfattande åtgärdsplan. Detta 
illustreras av de politiska alternativ som föreslås för att främja utvecklingen av nedströmsmarknaden för Egnos- och Galileotilläm pningar och stimulera snabbast, djupast och 
bredast möjliga framväxt av tillämpningar på alla områden. 
2. S
UBSIDIARITETSBEDÖMNING : KRÄVS EU- ÅTGÄRDER OCH TILLFÖR DE ETT 
MERVÄRDE ? 
EU:s grund för åtgärder är främst artik el 172 i fördraget om Europeiska unionens 
funktionssätt, och de därpå grundade förordningarna om Galileo och Egnos1. 
EU:s satellitnavigationssystem kan få br eda och djupgående ekonomiska, sociala och 
miljömässiga konsekvenser. Att främja detta system stöder direkt EU:s strategiska 
prioriteringar som Lissabonagend an. Systemet är gränsövers kridande och berör flera 
politikområden som måste samordnas på EU-nivå. 
För att EU:s GNSS-signaler ska kunna införas på en rad områden måste internationella 
standarder och certifieri ng följas, t.ex. inom luftfart och sj öfart. Åtgärder på EU-nivå leder 
därför till att dubbelarbete och bortkastade ansträngningar av medlemsstaterna undviks.  
Om EU inte gör något eller om medlemsstaterna  ensamma vidtar splittrade eller osamordnade 
åtgärder blir de aktuella tillämpningarna svårar e att marknadsföra (det kan t.ex. uppstå olika 
standarder för GNSS-baserade vägavgiftssystem),  hinder uppstår för den fria rörligheten för 
varor och tjänster och EU-me dborgarna behandlas olika. 
                                                 
1 Rådets förordning (EG) nr 1321/2004 av den 12 juli 2004 om inrättandet av strukturer för förvaltningen 
av de europeiska programmen för satellitbaserad ra dionavigering och Europaparlamentets och rådets 
förordning (EG) nr 683/2008 av den 9 juli 2008 om det fortsatta genomförandet av de europeiska 
satellitnavigeringsprogrammen (Egnos och Galileo). 
 
SV    SV 4
3. EU- INITIATIVETS MÅL  
Målet för EU:s åtgärder är att undanröja hinder för tillvaratagandet av de fördelar som Egnos 
och Galileo skapar för EU:s medborgare och företag genom att 
1) se till att that Egnos- och Galileoteknik tillämpas och införs tidigt inom 
transportsektorn och andra område n där de kan vara till nytta, 
2) se till att det europeiska näringslivet (särskilt de små och medelstora företagen) tar åt 
sig större andelar av nedströmsmarknaden för GNSS-tillämpningar (minst 33 %2). 
4. ALTERNATIV : VILKA ALTERNATIV HAR ÖVERVÄGTS OCH VILKA HAR BEDÖMTS 
INGÅENDE ? 
Följande alternativ har övervägts: 
Alternativ 1:  Ingen ändring av poli tiken (nollalternativ). 
Kommissionen vidtar inga  ytterligare åtgärder utöver vad so m redan finns i arbetsplanen, och 
inga ytterligare anslag eller resurser krävs. 
Alternativ 2:  Befintliga EU-åtgärder upphör (t.ex. FoU-anslagen skärs ned). 
Kommissionen beslutar att upphör a med all verksamhet för att främja utvecklingen av 
nedströmstillämpningar. 
Alternativ 3:  Reglera övergripande över tillämpnings områdena och göra användning av Egnos 
eller Galileo obligatorisk. 
Kommissionen föreslår att rådet och parlamente t antar omfattande rättsakter för att GNSS ska 
bli obligatoriskt att använda inom så många centrala användningsområden som möjligt. 
Alternativ 4a:  Förbättra villkoren för marknadens f unktion genom en heltäckande åtgärdsplan. 
Kommissionen vidtar över 70 åtgärd er inom alla frågor (på ett dussintal transportområden och 
andra områden) som lyfts fram under samrådet med de berörda parterna som inleddes med grönboken 2006. 
Alternativ 4b:
 Förbättra villkoren för marknadens f unktion genom en selektiv åtgärdsplan. 
Kommissionen väljer ut en del av åtgärderna enligt alternat iv 4a. Det första steget i 
alternativ 4b är att begränsa de särskilda åtgä rderna till ett litet antal på de mest lovande 
områdena, och samtidigt skapa gynnsamma villkor för innovation på alla områden och främja spridning nedifrån och upp av GNSS-tjän ster. Kommissionen genomför 24 åtgärder. 
                                                
 
2 Den marknadsandel som Europa kan uppnå inom andr a spetstekniksektorer är omkring en tredjedel av 
världsmarknaden. Inom telesektorn är andelen exempelvis 38 % (källa: ISTAG:s rapport till 
kommissionen Shaping Europe's Future through ICT , 2006). Ett sådant mål överensstämmer med 
Lissabonmålet att EU ska bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade 
ekonomi . 
 
SV    SV 5
Alternativ 5:  Samrådsmodell (samordna och be alla berörda aktörer vidta de nödvändiga 
åtgärderna) 
Kommissionen involverar alla offentliga och pr ivata intressenter i ett särskilt permanent 
rådgivande organ som nära övervakar utvecklingen av nedströmstillämpningar av Egnos och Galileo, och tar itu med det centrala problemets orsaker för att underlätta för marknadskrafterna. 
5. K
ONSEKVENSBEDÖMNING : VILKA HUVUDSAKLIGA EKONOMISKA , MILJÖMÄSSIGA 
OCH SOCIALA EFFEKTER UPPSTÅR OCH VAD ÄR DERAS KOSTNAD OCH NYTTA ? 
Om vi arbetar i riktning mot målen uppko mmer avsevärda ekonomiska, sociala och 
miljömässiga konsekvenser i EU:s 27 medlemsstat er och i resten av världen. EU:s GNSS-
tjänster kan också utvecklas till tillförlitlig a verktyg för att genomdriva den interna och 
externa politiken. 
Som visats i flera försök, prov och FoU-projekt kan Egnos elle r Galileo öka flyg-, järnvägs- 
och landsvägstransporternas effektivitet och säkerhet. De kan också möjliggöra nya 
betalningssystem för vägar, i överensstämmelse med målen fö r minskade koldioxidutsläpp, 
och har avgörande betydelse för nya strategi er och tjänster för bättre vägtransporter. 
Funktionshindrade och äldre kan få sin rör lighet förbättrad, medan samtliga medborgare 
gynnas av precisa lägesbaserade tjänster som realtidsinformation om kollektivtrafiken, 
tillgängliga tjänster i närh eten eller räddningstjänst. 
Satellitnavigationens nedströmstillämpningar är kunskapsintensiva företag som skapar 
högvärdiga jobb längs hela förädlingske djan (från hårdvarutillverkning via 
mjukvaruutveckling och tillhandahållande av tjä nster). Storleken på nedströmsmarknaden för 
GNSS-tillämpningar förväntas öka med i genomsnitt 22 % om året de närmaste elva åren3. 
Vissa tillämpningar förbättrar in frastrukturen och leder till fl era ekonomiska bieffekter. Ökad 
kapacitet hos befintlig infrastr uktur och effektivare användni ng av dem bidrar också till 
minskad trängsel och minskade föroreningar och andra miljöskador4. 
Alternativen kostar 3–50 miljoner euro per år från och med 2010, inklusive FoU-budgeten. I 
detta skede torde inga väsentliga administrativa bördor eller kostnader fö r att följa reglerna 
uppstå, eftersom det föreslagna alternativet är avsett att skapa bättre övergripande villkor för 
marknadskrafternas verkan. Totalt  sett är satsningarna på att genomföra alternativet en liten 
bråkdel av den förväntade nyttan. 
6. JÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN : VILKET ALTERNATIV ÄR BÄST ENLIGT VILKA 
KRITERIER ELLER ENLIGT VILKEN MOTIVERING ?  
Alternativ 1  innebär inga ändringar jämfört med i dag. Dess största fördel är att vare sig nya 
uppdrag och verksamheter eller nya resurser  tillförs kommissionen. Befintlig verksamhet 
                                                 
3 Len Jacobson, enligt flera källor (2007). 
4 Några exempel: Forskning från Navteq 2009 visar att bilnavigationsanordningar ökar 
bränsleeffektiviteten med 12 %. Egnosstödda landningar minskar bränsleförbrukning och buller över 
bebyggelse. Järnvägsnätet kan utnyttjas bättre. 
 
SV    SV 6
slutförs (utom FoU som inte får anslag efter 2011) men det räcker inte för att ta itu med 
problemet med långsam utveckling av nedstr ömstillämpningar. EU:s GNSS-industri kommer 
att bli eftersatt och fortsätta att leva i ovisshet. 
Den enda fördelen med alternativ 2  är en marginell besparing av  de mycket knappa resurser 
som för närvarande anslagits till utveckling av nedströmstillämpningar för GNSS, och dess 
nackdel är en i ännu högre grad än alternativ  1 allvarlig negativ inverkan på EU:s GNSS-
industri, medlemsstaterna och privatpersonerna i EU. 
Alternativ 3  sänder omedelbart en positiv signal t ill EU:s GNSS-industri och kan till och med 
skapa tillräckligt med uppmärksamhet för att få igång tillämpningar på vissa områden, men 
med starkt motstånd från vissa medlemsstater oc h intressenter som betraktar lagstiftning som 
ett olämpligt intrång. För kommissionen blir ocks å kostnaden att reglera och tillämpa reglerna 
avsevärd. 
Alternativ 4a  spänner över många segment och utgör en balanserad blandning av lagstiftning 
och stöd till nedströmsmarknaden. Den mängd persona l som krävs för det här alternativet kan 
dock göra det för dyrt, med en nytta i förhålla nde till kostnaderna som är mycket lägre än 
nästa alternativ. Med det här al ternativet kan kanske alla våra mål uppnås, men det skulle 
kräva betydligt mer resurser än vad so m kan ställas till kommissionens förfogande. 
Alternativ 4b  styr de begränsade resurserna till prioriterade tillämpningssegment, vilket 
skapar positiva impulser på de mest lovande ma rknaderna, något som i sin tur kan sprida sig 
som ringar på vattnet utöver sj älva åtgärdsplanens räckvidd. Kostnaderna för alternativet 
uppvägs i stort sett av de resulta t som åtgärdsplanen förväntas ge. Alternativet kräver mindre 
resurser än alternativ 4a och koncentrerar  dem så att de flesta målen uppnås. Det 
överensstämmer också rätt bra med vad som framkom under samrådet. 
Alternativ 5  kan locka några intressenter i EU:s GNSS-program och därigenom skapa positiva 
attityder till Egnos och Galileo. A lternativet torde dock knappast le da till några större faktiska 
resultat eftersom ytterligare in citament saknas, och eftersom de t skulle behövas en långdragen 
samordning mellan så många aktörer att proble met inte skulle kunna lösas skyndsamt. Den 
kan dock leda till resultat på lå ng sikt och ge en bättre bild av användarnas krav på GNSS. 
Denna konsekvensbedömning föranleder kommissionen att föreslå att rådet och 
Europaparlamentet löser problemet med begr änsad, långsam utveckling och spridning av 
nedströmstillämpningar baserade på Egnos e ller Galileo genom att anta den selektiva 
åtgärdsplanen enligt alternativ 4b . 
 
SV    SV 7
Tabell: De fem alternativen s fördelar och nackdelar och hur de ledde till val av det föreslagna alternativet 
 Verkan för att nå 
målet Resurseffektivitet Förenlighet med 
EU:s mål, strategier och prioriteringar 
Alternativ 1 Stor risk att bli 
verkningslöst:  för 
liten satsning Använder bara 
begränsade resurser Förenligt 
Alternativ 2  Mycket 
verkningslöst:  sänder 
fel budskap till GNSS-industrin och intressenterna Sparar FoU-medel, 
fokus på hantering av andra frågor Ej förenligt 
Alternativ 3 Verkningslöst , främst 
p.g.a. starkt motstånd från medlemsstaterna och industrin mot betungande regler Begränsad satsning, 
stor administrativ börda för medlemsstaterna och näringslivet Ej helt förenligt 
Alternativ 4a Stor risk att bli 
verkningslöst  då 
resurserna sprids ut över för många områden och förutsätter resurser som inte kan anslås Storsatsning i fråga 
om administration, förvaltning och anslag Förenligt 
Alternativ 4b Verkningsfullt: en 
rimlig mängd resurser läggs på en begränsad mängd prioriteringar Fokuserad satsning 
i fråga om administration och förvaltning samt rimliga anslag Förenligt 
Alternativ 5 Mycket 
verkningslöst : 
splittrat, kan lätt stranda, även i bästa fall hinner vi inte agera snabbt och ta vara på tillfället Tidsödande, sparar 
FoU-anslag Förenligt 
 
SV    SV 8
7. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING : HUR SKA FAKTISKA KOSTNADER , NYTTA OCH 
MÅLUPPFYLLELSE KONTROLLERAS ? 
Den föreslagna insatsen sträcker sig bortom 2020 men har inle dningsvis sin tyngdpunkt 
2010–2013. Åtgärdsplanen kan komma a tt ändras väsentligt enligt driftsplanerna för Egnos 
och Galileo, som ska läggas fram senast 2010. Åtgärderna genomförs av kommissionen och 
dess anknutna organ och medlemsstaternas nati onella och regionala myndigheter involveras 
där så är lämpligt. 
Kommissionen bevakar utvecklingen på mar knaden och mäter löpande effekterna av 
åtgärderna, vilket kan leda till att delar av åtgärdsplanen uppdateras löpande och eventuellt 
varje år som i ett rullande program. 
Eftersom det valda alternativet främst är inri ktat på marknadsutveckling, är den viktigaste 
indikator som ska övervakas den marknadsande l som Galileo och Egnos kan få inom varje 
område som åtgärdsplanen avser samt den impuls som nedströmsmarknaderna för GNSS får genom lanseringen av Galileo och Egnos. 
Andra indikatorer fastställs beroende på områ de. Exempelvis inbegriper indikatorerna inom 
vägtransport ett minskat antal ol yckor eller skadade på grund av åt gärderna. Inom luftfarten är 
några indikatorer antalet Egnosutrustade flyg plan och antalet flygplatser som infört och 
certifierat Egnosrutiner. För tillämpningar för f unktionshindrade eller äldre kan en indikator 
vara andelen personer i EU som använder sådana tillämpningar. 
Försäljning, sysselsättnin g, investeringar och i nnovation inom EU:s GNSS-industri i absoluta 
och relativa tal kommer att över vakas kontinuerligt när åtgärdsp lanen genomförs, eventuellt i 
samarbete med Eurostat, och utvecklingen av  nedströmstillämpningar för GNSS i Europa 
kommer att jämföras med utvecklingen i a ndra länder genom de arbetsgrupper som redan 
inrättats i enskilda internationella avtal om GNSS, övervakningen av den internationella konkurrensen inom bl.a. Galileo Masters oc h stöd till informationscentrer i Asien, 
Latinamerika och Medelhavsländerna. 
En makroekonomisk modell torde fi nnas tillgänglig i slutet av 2010 för att mäta flera aspekter 
av effekterna av införandet av GNSS-tilläm pningar. Modellen ska användas för att mäta 
effekterna av kommissionens insatser. En resultattavla ska sammanställas för att mäta 
framstegen med genomförandet av åtgärdsplanen,  och den ska spridas så brett som möjligt till 
alla berörda. Slutligen ska kommissionen  rapportera till råde t och parlamentet.