1.

SOM ERINRAR om den politiska bakgrunden till denna fråga, vilken återges i bilagan till dessa slutsatser, och särskilt om att a) utbildningens sociala dimension i enlighet med vad som sägs i den första principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter innebär att var och en har rätt till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande för att bibehålla och tillägna sig färdigheter som gör att man kan delta fullt ut i samhället och klarar omställningar i arbetslivet (1), b) FN:s fjärde mål för hållbar utveckling syftar till att säkerställa en inkluderande och jämlik utbildning av god kvalitet och främja livslångt lärande för alla; såsom anges i diskussionsunderlaget ”Mot ett hållbart EU 2030”, ”allt förändras för alla. Utbildning, vetenskap, teknik, forskning och innovation är förutsättningar för att uppnå en hållbar ekonomi i EU som uppfyller FN:s hållbarhetsmål”, c) rådet den 22 maj 2018 antog slutsatser om vägen mot en vision om ett europeiskt område för utbildning (2), där man fastställde att ett europeiskt område för utbildning bör bygga på livslångt lärande, och framhöll att initiativ inom ett europeiskt område för utbildning bör omfatta alla typer och nivåer av utbildning, inbegripet vuxenutbildning, yrkesutbildning och fortbildning, d) den åldrande befolkningen i Europa, ökad livslängd i samhället och behovet av att främja samarbete mellan generationerna, de allt snabbare förändringarna på arbetsmarknaden, nya arbetsformer och den digitala teknikens genomslag inom alla aspekter av det dagliga livet leder till en växande efterfrågan på ny kompetens och en högre kompetens-, kunskaps- och färdighetsnivå; detta gör behovet av kompetenshöjning eller omskolning för alla som inte har uppnått grundläggande färdigheter, eller som inte har uppnått en kvalifikation som säkerställer deras anställbarhet och ett aktivt medborgarskap, än mer brådskande, e) mot bakgrund av de stora förändringar som nu sker på arbetsmarknaderna har inkluderande utbildning av god kvalitet under livets alla skeden blivit ännu viktigare, och unionen står inför ett oavvisligt krav på kompetenshöjning och omskolning som kräver strategier för livslångt lärande och kompetensutveckling; vissa uppgifter tyder på att 54 % av alla anställda redan år 2022 kommer att behöva betydande kompetenshöjning och omskolning (3), f) utbildning 2020-riktmärket för vuxenlärande har varit oförändrat i unionen under det senaste årtiondet: under 2017 hade 10,9 % av de vuxna nyligen deltagit i någon form av utbildning, jämfört med 2020 års riktmärke på 15 % (4), g) de landspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen har visat att kompetenshöjning, omskolning och livslångt lärande utgör en central utmaning som flera medlemsstater måste hantera i framtiden, h) under 2017 hade 61 miljoner vuxna i åldrarna 25–64 år avslutat sin formella utbildning innan de hade slutfört sin gymnasieutbildning (5); samtidigt var andelen unga med högst grundskoleutbildning år 2017 10,6 % och är nu nära att nå det mål som fastställts för 2020, nämligen mindre än 10 %, även om andelen varierar starkt mellan länderna; 43 % av EU:s befolkning har otillräckliga digitala färdigheter och 17 % saknar helt digital kompetens (6); omkring 20 % av den vuxna befolkningen i de länder som ingår i OECD:s undersökning av vuxnas färdigheter (nedan kallad PIAAC) (7) kämpar med grundläggande färdigheter som läs- och skrivkunnighet samt räknefärdighet; det således är brådskande att man hittar en lösning för dessa vuxna, i) det inte finns någon universallösning; anställda, arbetslösa och personer utanför arbetskraften samt de många olika undergrupperna har alla särskilda behov; bedömning och validering av lagligen bosatta migranters och flyktingars färdigheter och kompetenser samt deras kompetenshöjning och omskolning kommer att påskynda deras inträde på arbetsmarknaden och en smidig integration i deras nya samhällen, j) investeringar i kompetenshöjning och omskolning kan ha starka ekonomiska effekter, bland annat högre produktivitet och ekonomisk tillväxt; en mer kvalificerad och kompetent befolkning som kan stimulera innovation och tekniska framsteg (8), ökade skatteintäkter och minskade offentliga utgifter till följd av befolkningens förbättrade hälsa, socialt och medborgerligt engagemang och lägre deltagande i brottslig verksamhet (9), k) kompetenshöjning och omskolning för enskilda personer kan leda till förbättrad anställbarhet, högre löner, bättre hälsa och välbefinnande, ett mer aktivt medborgarskap och social inkludering; enskilda personer och arbetsgivare kan dock ha svårt att erkänna dessa effekter; de investerar för lite i kompetenshöjning och omskolning vilket kräver att rätt incitament fastställs för att öka medvetenheten och motivationen att delta i vidareutbildning och fortbildning, l) rådet mot bakgrund av detta den 19 december antog rekommendationen om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (nedan kallad rekommendationen) (10), som uppmanar till en strategisk och samordnad strategi som ger samlade utbildningsmöjligheter till unionens 61 miljoner (11) lågutbildade och/eller lågkvalificerade vuxna och som syftar till att stödja vuxna med låg utbildningsnivå och låga kvalifikationer att förbättra sina grundläggande färdigheter dvs. läs-, skriv- och räknekunskaper samt sin digitala kompetens, och/eller att förvärva fler kompetenser, kunskaper och färdigheter och genom att gradvis uppnå högre kvalifikationer, m) i rekommendationen om kompetenshöjningsvägar rekommenderas medlemsstaterna att erbjuda lågutbildade och/eller lågkvalificerade vuxna tillgång till kompetenshöjningsmöjligheter som bygger på en lättillgänglig väg bestående av tre steg: kompetensbedömning för att identifiera befintliga kunskaper och behov av kompetenshöjning, ett anpassat utbud av lärande och mentorskap så att de kan uppdatera sina färdigheter och kompensera sina brister, och möjlighet att få sina färdigheter, kunskaper och kompetenser validerade och erkända i syfte att erhålla en kvalifikation eller ge tillgång till sysselsättning,