Vi bedömde den potentiella effekten på årsredovisningen för 2018 av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen VII. Den 29 mars 2017 meddelade Förenade kungariket formellt rådet sitt beslut att lämna EU. Den 10 april 2019 enades Europeiska rådet om att förlänga tidsfristen för Förenade kungarikets utträde ( 5 ) så länge som det är nödvändigt och i alla händelser längst till och med den 31 oktober 2019. Enligt rådets beslut ska Förenade kungariket lämna EU den första dagen i månaden efter det att ratificeringsförfarandena slutförts eller den 1 november 2019, beroende på vilket som inträffar först. Förenade kungariket förblir en medlemsstat till det nya utträdesdatumet, med oinskränkta rättigheter och skyldigheter i enlighet med artikel 50 i EU-fördraget, och har rätt att när som helst återkalla sin anmälan om utträde. VIII. Som anges i punkt II har EU:s konsoliderade räkenskaper för 2018 utarbetats för att återspegla EU:s finansiella ställning per den 31 december 2018 och resultatet för 2018, samt kassaflöden och förändringar i nettotillgångarna. EU:s konsoliderade räkenskaper för 2018 återspeglar förhandlingsläget den 31 december 2018. Vid det datumet, och fram till det datum då vi avslutade vårt revisionsarbete, var Förenade kungariket fortfarande en EU-medlemsstat. IX. Vi har inte identifierat några händelser relaterade till utträdesprocessen som skulle kräva justeringar i enlighet med den internationella redovisningsstandarden om händelser efter rapporteringsdagen ( 6 ) X. Vi kommer att fortsätta bedöma den potentiella effekten på EU:s konsoliderade räkenskaper av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen. EU:s konsoliderade räkenskaper måste i framtiden återspegla läget i utträdesprocessen eller resultatet av den. Vid det datum då vi avslutade revisionen av räkenskaperna för 2018 var det ännu inte känt om Förenade kungariket verkligen kommer att lämna EU och, i så fall, vid vilket datum och med vilka villkor. XI. Baserat på den nuvarande situationen finns det inga finansiella effekter att rapportera i den konsoliderade årsredovisningen för 2018 och vår slutsats är att räkenskaperna per den 31 december 2018 korrekt återspeglar utträdesprocessen vid det datumet. Vi bedömde skulden för pensioner och andra ersättningar till anställda XII. I EU:s balansräkning redovisas en skuld för pensioner och andra ersättningar till anställda på 80,5 miljarder euro i slutet av 2018. Detta är en av de största skulderna i balansräkningen som utgör över en tredjedel av de totala skulderna 2018 på 235,9 miljarder euro. XIII. Större delen av skulden för pensioner och andra ersättningar till anställda (70,0 miljarder euro) avser pensionssystemet för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen. Den skuld som har bokförts i räkenskaperna motsvarar det belopp som skulle ha redovisats om man hade inrättat en pensionsfond för att betala ålderspensionsåtaganden ( 7 ) . Utöver ålderspensioner täcker åtagandet invaliditetspensioner och pensioner till EU-anställdas efterlevande makar och barn. De förmåner som ska betalas ut enligt pensionssystemet belastar EU-budgeten. Medlemsstaterna garanterar gemensamt utbetalningen av förmånerna och tjänstemännen bidrar med en tredjedel av kostnaderna för att finansiera systemet. Skulden beräknas av Eurostat för kommissionens räkenskapsförare, med användning av de parametrar som har bedömts av kommissionens försäkringstekniska rådgivare. XIV. Den näst största delen av skulden för pensioner och andra ersättningar till anställda (8,7 miljarder euro) är EU:s uppskattade skuld avseende det gemensamma sjukförsäkringssystemet. Skulden gäller hälso- och sjukvårdskostnader för EU-personal som ska betalas efter avslutad tjänstgöring (nettokostnad efter personalens bidrag). XV. För pensionsskulden bedömde vi vid revisionen de försäkringstekniska antagandena och den värdering de resulterat i. Vår bedömning byggde på det arbete som utförts av externa försäkringstekniska experter inför en studie om skulden för pensioner och hälso- och sjukvårdskostnader. Vi kontrollerade sifferuppgifterna, de försäkringstekniska parametrarna, beräkningen av skulden samt presentationen i den konsoliderade balansräkningen och noterna till den konsoliderade årsredovisningen. Såsom redovisas i not 2.9 till den konsoliderade årsredovisningen har kommissionen fortsatt arbetet med att stärka sina processer för att beräkna skulden för ersättningar till anställda, och vi kommer att bevaka detta. Vi bedömde de större bokslutsuppskattningar som redovisas i årsredovisningen XVI. Vid utgången av 2018 uppgick det uppskattade värdet av stödberättigande kostnader som stödmottagare hade haft men ännu inte redovisat till 99,8 miljarder euro (vid utgången av 2017: 100,9 miljarder euro). Dessa belopp redovisades som upplupna kostnader ( 8 ) XVII. Vid utgången av 2018 uppgick det uppskattade beloppet som inte utnyttjats av finansieringsinstrument med delad förvaltning och av stödordningar som redovisas i EU:s räkenskaper till 6,5 miljarder euro (vid utgången av 2017: 4,7 miljarder euro), och det redovisas i balansräkningen som ”Övriga förskott till medlemsstaterna”. XVIII. För bedömningen av uppskattningarna vid årsskiftet granskade vi det system för beräkning av periodavgränsning som kommissionen har infört och försäkrade oss om att det var korrekt och fullständigt vid de generaldirektorat som gör de flesta betalningarna. Vid stickprovsgranskningen av fakturor och förfinansieringsbetalningar kontrollerade vi de berörda beräkningarna av periodavgränsningen för att bedöma risken för att periodiseringen var felaktig. Vi begärde ytterligare förtydliganden från kommissionens redovisningsavdelningar angående den allmänna metod som används för beräkningarna. XIX. Vi drar slutsatsen att beräkningen av det totala beloppet för upplupna kostnader och övriga förskott till medlemsstaterna i den konsoliderade balansräkningen ger en rättvisande bild.