EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 9.12.2020 COM(2020) 797 final MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET EMPTY Första lägesrapporten om strategin för EU:s säkerhetsunion

























I INLEDNING Säkerheten är en av de saker som medborgarna oroar sig mest för, och vågen av terroristattacker i Europa på senare tid har ytterligare understrukit behovet av EU-åtgärder. Den 24 juli 2020 antog kommissionen en strategi för EU:s säkerhetsunion 2020–2025 för att vidta åtgärder på prioriterade områden där EU kan tillföra ett mervärde till de nationella insatserna. Strategin bygger på de framsteg som tidigare gjorts inom ramen för den europeiska säkerhetsagendan 2015–2020 men med nytt fokus för att säkerställa att EU:s säkerhetspolitik återspeglar den föränderliga hotbilden, skapar långsiktig, hållbar resiliens, engagerar EU:s institutioner och organ, myndigheter, den privata sektorn och enskilda personer i ett helhetsgrepp över hela samhället och sammanför de många politikområden som har en direkt inverkan på säkerheten. Detta arbete genomsyras av full respekt för de grundläggande rättigheterna, eftersom unionens säkerhet enbart kan tryggas när alla litar på att deras grundläggande rättigheter inte äventyras. Hotet från gränsöverskridande terroristnätverk är en tydlig påminnelse om att det krävs samordnade EU-åtgärder för att effektivt skydda européerna och upprätthålla våra gemensamma värden och vårt europeiska levnadssätt. Allt komplexare gränsöverskridande och sektorsövergripande säkerhetshot har uppstått, och det gör ett nära säkerhetssamarbete på alla nivåer så mycket viktigare. Detta gäller för organiserad brottslighet och narkotikahandel – men det gäller också den digitala världen, med it-angrepp och it-brottslighet som fortsätter att öka. Alla dessa utmaningar gäller även utanför våra gränser, och det finns en tydlig koppling mellan inre och yttre säkerhet. Covid-19-krisen har också riktat uppmärksamheten mot den europeiska säkerheten. Krisen har inneburit hårda prövningar för Europas kritiska infrastruktur, krisberedskap, strategiska värdekedjor och krishanteringssystem, och även för våra samhällens motståndskraft mot manipulativa ingrepp och desinformation. Strategin för säkerhetsunionen består av fyra strategiska prioriteringar för åtgärder på EU-nivå: en framtidssäkrad säkerhetsmiljö, hantering av föränderliga hot, skydd mot terrorism och organiserad brottslighet samt ett starkt europeiskt säkerhetsekosystem. Genomförandet är centralt i strategin och det är också det centrala temat i denna rapport – ett genomförande som kräver fullt engagemang från nationella myndigheter som har det främsta ansvaret för säkerheten i EU. Den här rapporten är den första genomföranderapporten inom ramen för strategin och innebär att kommissionen har fullföljt sitt åtagande att regelbundet rapportera om framstegen. Rapporten täcker perioden från den 31 oktober 2019, då den senaste lägesrapporten om säkerhetsunionen offentliggjordes under den föregående kommissionens mandatperiod. II EN FRAMTIDSSÄKRAD SÄKERHETSMILJÖ 1.Skyddad och motståndskraftig kritisk infrastruktur Allmänhetens vardag vilar på en allt mer sammanflätad, sammankopplad fysisk och digital infrastruktur. Den här infrastrukturen är avgörande för att ekonomin och samhället ska fungera. Utan tillförlitlig energiförsörjning, förutsägbara transporter, heltäckande hälso- och sjukvårdssystem och ett digitalt finansiellt nätverk skulle vår nuvarande livsstil inte vara möjlig. Covid-19-pandemin har än tydligare visat hur viktigt det är att säkerställa resiliens i kritiska sektorer och för kritiska aktörer. EU har insett det gemensamma intresset i att skydda kritisk infrastruktur från hot, oavsett om det rör sig om naturkatastrofer, katastrofer orsakade av människan eller terroristattacker. Den nuvarande hotbilden mot kritisk infrastruktur är omfattande. Den omfattar terrorism, hybridåtgärder, it-attacker, insiderangrepp, hot som hör ihop med ny teknik (som drönare, 5G och artificiell intelligens), klimatrelaterade utmaningar, störningar i leveranskedjorna och valpåverkan. Våra nuvarande regler behöver moderniseras och utvidgas. De måste få nytt fokus från skydd till resiliens, bli mer samstämmiga och enhetliga vad gäller sektorstäckningen och inriktas på kritiska enheter som tillhandahåller samhällsviktiga tjänster. Detta kommer att vara målet med kommande förslag för att främja den fysiska och digitala infrastrukturens resiliens. Det övergripande målet är att öka beredskapen både på nationell nivå och EU-nivå genom att bygga upp robust kapacitet för att förebygga, upptäcka, reagera på och mildra hot, och att vara beredda att agera i krissituationer. Den befintliga lagstiftningen har gjort det möjligt att öka och förbättra riskhanteringen i kritiska sektorer och detta arbete måste intensifieras. Ett av de främsta målen i det omarbetade direktivet om kritisk infrastruktur kommer att vara att främja en hög gemensam resiliensnivå inom ett tillräckligt antal nyckelsektorer. En uppdatering av nätverks- och informationssäkerhetsdirektivet (NIS-direktivet) syftar på samma sätt till att ge större enhetlighet i medlemsstaternas identifiering av ”leverantörer av samhällsviktiga tjänster”. Trots betydande framsteg är it-säkerheten i medlemsstaterna fortfarande varierande, och syftet med översynen är att försöka öka it-säkerheten i allmänhet. Resultatet kommer att bli mer omfattande och mer konsekventa strategier för den fysiska och digitala infrastrukturens resiliens. Arbetet går allt mer mot en sådan mer sammanhängande ram och därför kommer sektorsspecifika initiativ att komplettera arbetet och inriktas på specifika sårbara punkter. De speciella utmaningarna vad gäller it-säkerhet inom energisektorn kommer man nu att arbeta vidare med utifrån kommissionens rekommendation från 2019. Sektorns särskilda egenskaper kommer att beaktas, såsom realtidskrav, risken för kaskadeffekter och kombinationen av äldre system och ny teknik. Arbete pågår med särskilda nätföreskrifter om it-säkerhet för gränsöverskridande elflöden och för skydd av resiliens och it-säkerhet hos kritisk energiinfrastruktur. Det tematiska nätverket för skydd av kritisk energiinfrastruktur har återupptagits med nytt fokus och nya mål, och sammanträdde första gången i juni 2020 med över 100 deltagare online. Det här nätverket erbjuder en plattform som kan främja gränsöverskridande samarbete mellan operatörer av kritisk energiinfrastruktur och ägare inom energisektorn. Som en gemensam startpunkt för medlemsstaternas samarbete med riskberedskap inom elsektorn fastställde det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för el i september 2020 det mest relevanta regionala elkrisscenariot som beskrivs i riskberedskapsförordningen. Detta omfattar såväl it-attacker som pandemier och extrema väderförhållanden. Medlemsstaterna ska förbereda nationella krisscenarier och riskberedskapsplaner för att förebygga och mildra elkriser (de första utkasten ska läggas fram i april 2021). Som ett bidrag till denna process utfärdades i juni 2020 ett dokument med god praxis, som bygger på en noggrann granskning av hur covid-19-krisen har påverkat energisektorn. Granskningen utfördes av samordningsgrupperna för el, gas och olja, europeiska högnivågruppen för kärnsäkerhet och avfallshantering och Europeiska unionens grupp av myndigheter för olje- och gasverksamhet till havs. Finansiella tjänster blir allt mer beroende av avancerade digitala processer, vilket innebär att det krävs ökad it-säkerhet även inom finanssektorn. IKT-system betraktas som en integrerad del av riskhanteringen för finansiella enheter, men detta återspeglas inte fullt ut i EU:s tillsyn över finansiella tjänster. Den 24 september 2020 antog kommissionen sin strategi för digitalisering av finanssektorn, med ett tydligt mål att ta itu med utmaningar och risker i samband med den digitala omställningen och främja resiliens, dataskydd och lämplig tillsyn. Detta omfattar ett lagstiftningsförslag om digital operativ resiliens, som ska säkerställa att det finns skyddsåtgärder som kan mildra it-attacker och andra risker. Det här initiativet bidrar till en stark och dynamisk europeisk digital finanssektor och ökar därmed EU:s förmåga att stärka vårt öppna strategiska oberoende när det gäller finansiella tjänster och, i förlängningen, vår förmåga att reglera och övervaka det finansiella systemet för att skydda EU:s finansiella stabilitet. Det omfattande ömsesidiga beroendet mellan sektorer och länder kräver i större krissituationer en samordnad insats för att säkerställa en snabb och effektiv reaktion. Det krävs också bättre förebyggande åtgärder och beredskap för liknande situationer i framtiden. I översynen av beslutet om en civilskyddsmekanism för unionen har kommissionen föreslagit att resiliensmål vid katastrofer och resiliensplanering vid katastrofer ska tas fram med ökat fokus på att bygga upp en mer långsiktig sektorsövergripande resiliens mot gränsöverskridande katastrofer. Den föreslagna nya strategin för att bygga upp resiliensen kompletterar arbetet med katastrofriskhantering på nationell nivå. Den 26 november nådde rådet en överenskommelse om ett förhandlingsmandat för att stärka förebyggande, beredskap och insatser vid katastrofer, utifrån kommissionens förslag av den 2 juni 2020. Covid-19-pandemin har visat vilka konsekvenser hälsokriser kan få för säkerheten på EU-nivå och global nivå och framhävt vad som behöver göras för att öka beredskaps- och insatsplaneringen för epidemier och andra allvarliga gränsöverskridande hälsohot. I kommissionens paket av den 11 november 2020 om ”Skapande av en europeisk hälsounion – förstärkning av EU:s resiliens mot gränsöverskridande hot mot människors hälsa” beskrivs vad som behöver göras härnäst för att hantera gränsöverskridande hälsohot. Det skulle ge en förstärkt ram för gränsöverskridande samarbete mot alla hälsohot och inbegripa tre lagstiftningsförslag: en uppgradering av lagstiftningen om allvarliga gränsöverskridande hälsohot och en förstärkning av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar(ECDC) och av Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA). Med de här förslagen inrättas en robust och kostnadseffektiv ram som kan ge EU och medlemsstaterna en stabilare grund när de gäller insatser mot framtida hälsokriser. En viktig faktor för att skydda viktiga europeiska och nationella digitala resurser är att erbjuda den kritiska infrastrukturen en kanal för säker kommunikation. Det kan ske med hjälp av en nätinfrastruktur för säker och störningstålig statlig satellitkommunikation, som en komponent i EU:s rymdprogram. 2.It-säkerhet Fördelarna med den digitala omställningen är tydliga, men det är också oundvikligt att den medför en ökning av potentiella sårbarheter. Kritisk infrastruktur blir ofta mål för allt mer avancerade it-attacker. It-säkerheten måste därför vara en angelägenhet inte bara för beslutsfattare utan för alla som arbetar eller kommunicerar på nätet. För att öka tilliten till och säkerheten hos digitala produkter, processer och tjänster skapade cybersäkerhetsakten från juni 2019 ett europeiskt ramverk för cybersäkerhetscertifiering. Kommissionen har bett EU:s cybersäkerhetsbyrå Enisa att utarbeta två system för cybersäkerhetscertifiering, och förberedelserna är i full gång. Det här arbetet inbegriper också nationella myndigheter för cybersäkerhetscertifiering, näringslivet, konsumenter, ackrediterings-, standardiserings- och certifieringsorgan och Europeiska dataskyddsstyrelsen. Ett av dessa system är ett system för molntjänster till stöd för en säker och tillförlitlig marknad för molntjänster. Det är en viktig del i EU:s datastrategi som antogs i februari 2020. Det skulle skapa en gemensam, sektorsövergripande säkerhetsgrund för molntjänster, och bygga på högsta befintliga (europeiska och internationella) standarder, system och praxis. Detta kommer att vara ett centralt inslag i det fria dataflödet i EU. Systemet kommer också att gynna användningen av molnteknik genom att användarna, särskilt små och medelstora företag och offentlig förvaltning, får begripliga försäkringar om säkerhetsnivån när de använder molnet. Som framhölls i EU:s strategi för en säkerhetsunion och mot bakgrund av den pågående utbyggnaden av 5G-infrastruktur i EU och det faktum att många kritiska tjänster kan bli beroende av 5G-nät, kan konsekvenserna av systemomfattande och utbredda störningar bli särskilt allvarliga. Resultatet har varit en gemensam insats från medlemsstaterna att utveckla och införa lämpliga säkerhetsåtgärder. Efter kommissionens rekommendation om cybersäkerheten i 5G-nät från mars 2019 genomförde medlemsstaterna nationella riskbedömningar som utmynnade i en samordnad EU-riskbedömningsrapport där säkerhetsutmaningarna i samband med 5G-nät fastställdes. Utifrån detta offentliggjorde samarbetsgruppen för nät- och informationssäkerhet den 29 januari 2020 EU:s verktygslåda för riskreducerande åtgärder som beskriver nödvändiga strategiska och tekniska åtgärder. Verktygslådan omfattar åtgärder för att skärpa säkerhetskraven för mobilnätsoperatörer, säkerställa mångfalden bland leverantörer för enskilda mobilnätsoperatörer, bedöma leverantörernas riskprofil och tillämpa restriktioner för leverantörer som anses utgöra en hög risk. Kommissionen kommer att stödja genomförandet av verktygslådan genom att fullt ut utnyttja de befogenheter och medel som står till dess förfogande, inbegripet telekom- och it-säkerhetsregler, samordnad standardisering och EU-certifiering och EU:s ram för utländska direktinvesteringar.

Samarbetsgruppen för nät- och informationssäkerhet offentliggjorde i juli 2020 en lägesrapport om genomförandet av åtgärderna i verktygslådan. Där noterades att en stor majoritet av medlemsstaterna redan har antagit eller håller på att genomföra de åtgärder som rekommenderades i verktygslådan. Åtgärder vars genomförande inte kommit så långt var bland annat att minska risken för beroendet av högriskleverantörer och utveckla strategier för att använda flera leverantörer både på företagsnivå och på nationell nivå. Under de senaste månaderna har EU-institutionerna och medlemsstaterna reagerat på den förhöjda it-säkerhetsrisken som Covid-19-krisen har lett till. De har bland annat intensifierat informationsutbytet och öka beredskapen inför en potentiell it-kris. EU-samarbetet har intensifierats i viktiga forum (samarbetsgruppen för nät- och informationssäkerhet och nätverket av it-incidentcentrum) och genom nya former av samordnings- och informationsdelningsverktyg. I september 2020 genomfördes en andra skrivbordsövning för att kontrollera den operativa nivån (Blue OLEx), där ”Cyber Crisis Liaison Organisation Network” (CyCLONe) i medlemsstaterna också lanserades. Det kommer att bidra ytterligare till genomförandet av strategin för samordnade insatser vid storskaliga it-incidenter och cyberkriser. I den globala cyberrymden kommer it-attacker och hot ofta från länder utanför EU. För att effektivt kunna hantera dessa hot samarbetar EU och medlemsstaterna för att öka den internationella säkerheten och stabiliteten i cyberrymden, främja ett ansvarsfullt statligt agerande, öka den globala resiliensen och öka medvetenheten om cyberhot och skadlig cyberverksamhet, även bland internationella partner. Den 30 april 2020 gjorde EU:s utrikesrepresentant ett uttalande på EU:s vägnar och fördömde skadligt agerande i cyberrymden och uttryckte solidaritet med offren. Den 30 juli 2020 antog rådet EU:s första sanktioner mot cyberangrepp mot sex enskilda personer och tre enheter som ansvarade för eller var inblandade i cyberattacker. Det gällde försöket till cyberattack mot OPCW (Organisationen för förbud mot kemiska vapen) och de attacker som är allmänt kända som WannaCry, NotPetya och Operation Cloud Hopper. Den 22 oktober 2020 antog rådet sanktioner mot två andra enskilda personer och en enhet som ansvarade för eller var inblandade i cyberattacken mot Tysklands förbundsdag. De här besluten följde efter fortlöpande signaler från EU och medlemsstaterna om behovet av att förebygga, motarbeta, avskräcka och reagera på skadlig cyberverksamhet, däribland med hjälp av de cybersanktioner som ingår i 2017 års verktygslåda för cyberdiplomati. Förhandlingarna mellan medlagstiftarna om nya exportregler som begränsar försäljningen av cyberövervakningsvaror till regimer världen över som kränker de mänskliga rättigheterna har också gått framåt. När dessa regler väl har antagits kommer det att leda till en mer ansvarsfull, konkurrenskraftig och transparent handel med produkter med dubbla användningsområden. De föreslagna ändringarna är nödvändiga mot bakgrund av den tekniska utvecklingen och de ökande säkerhetsriskerna, och de omfattar nya kriterier för att bevilja eller avslå exporttillstånd för vissa produkter. 3.Skydd av offentliga platser Som angavs i EU:s Agenda för terroristbekämpning är skyddet av offentliga platser, genom uppbyggnad av resiliensen mot säkerhetshot, fortfarande en avgörande komponent i arbetet mot en ändamålsenlig och verklig säkerhetsunion. Kommissionen samarbetar med en mängd offentliga och privata aktörer för att ta fram vägledning och ge praktiskt stöd och finansiering, i enlighet med Handlingsplan till stöd för skyddet av offentliga platser från 2017 och samlingen med god praxis för skydd av offentliga platser från 2019. Som angavs i EU:s agenda om terrorismbekämpning kommer kommissionen att intensifiera sitt stöd till lokala och regionala myndigheter eftersom de spelar en nyckelroll när det gäller att skydda offentliga platser och förebygga radikalisering. Detta ska bland annat omfatta ett EU-protokoll om säkerhet och resiliens för städer, och grundläggande principer och mål för lokala myndigheter på dessa områden. Eftersom terroristattacker allt mer riktas mot gudstjänstlokaler har särskild tonvikt lagts på samarbete mellan myndigheter och religiösa ledare och församlingar, för att öka medvetenheten om säkerhet och hjälpa till att genomföra god praxis och utbildning i församlingarna. Enkla åtgärder kan utgöra skillnaden mellan liv och död. I oktober 2019 blev en synagoga i Halle mål för en terroristattack. En förstärkt dörr, en SOS-knapp och säkerhetskameror bidrog till att rädda liv. För att ytterligare öka säkerheten på offentliga platser, framför allt gudstjänstlokaler, satte kommissionen 2020 in 20 miljoner euro till projekt som leds av berörda aktörer. Kommissionen arbetar också med att hantera nya risker på offentliga platser, bland annat obemannade luftfartygssystem (drönare). Drönare kan ge betydande ekonomiska möjligheter och sysselsättningsmöjligheter men de utgör också en stor risk på offentliga platser, för kritisk infrastruktur och andra känsliga platser, som fängelser. Risken har mildrats med nya EU-bestämmelser på det här området, genom att säkerheten för drönaroperationer har förbättrats. Från och med januari 2021 ska drönaroperatörer registreras hos nationella myndigheter. Detta system kan kompletteras med ett regelverk för U-space, Europas trafikledningssystem för obemannad trafik, för att ge säkrare drönaroperationer. Tillsammans kommer dessa åtgärder att försvåra för enskilda personer att flyga drönare inom restriktionsområden och bidra till att identifiera och åtala brottslingar. Kommissionen arbetar också för att stödja brottsbekämpare, aktörer inom kritisk infrastruktur, arrangörer av massevenemang och andra berörda parter för att motverka icke-samarbetsvilliga användare av drönare. Man arbetar exempelvis med Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet för att ta fram god praxis för att hjälpa flygplatsaktörer att reagera på otillåtna drönarincidenter, underlätta mer harmoniserade testinsatser för motåtgärder runt omkring i EU och ta fram en praktisk handbok för aktörer, med fokus på tätorter. Kommissionens gemensamma forskningscentrum arrangerade i oktober 2020 en digital höstskola för skydd av offentliga platser som samlade över 200 stadsplanerare och offentliga och privata operatörer inom offentliga platser. Utbildningen omfattade en mängd olika ämnen, t.ex. hur man kan skydda sig mot bombdåd och fordonsattacker, minska hoten från fientliga drönare i tätorter och använda övervaknings- och detektionsteknik. Kommissionen har också fortsatt att aktivt stödja partnerskapet för säkerhet på offentliga platser, med start i januari 2019 inom ramen för EU-agendan för städer, som har offentliggjort sin nya handlingsplan för att hantera säkerheten i tätorter på olika förvaltningsnivåer. Åtgärderna omfattar bland annat utformningen av en ram för ett självbedömningsverktyg, rekommendationer för beslutsfattande, styrning och finansiering på flera nivåer, innovation med smarta lösningar och smart teknik, däribland begreppet inbyggd säkerhet, säkerhet genom förebyggande och säkerhet genom social inkludering. Partnerskapet går nu in i genomförandefasen. Genom den fjärde ansökningsomgången för innovativa åtgärder i städerna tillhandahölls stöd för att förbättra säkerheten på offentliga platser på lokal nivå. Tre städer har valts ut och testar nya lösningar på området säkerhet i städer (Pireus i Grekland, Tammerfors i Finland och Turin i Italien), med medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden. När det gäller beredskap har kommissionen också tagit fram en europeisk ram för att förbättra beredskapen och insatserna vid incidenter med många brännskadade, där hela Europas kapacitet för vård av brännskadade patienter utnyttjas genom samarbete på EU-nivå. Europeiska unionens civilskyddsmekanism kan utnyttjas för att stödja ett stort antal patienter med allvarliga brännskador med tillgång till specialsängar för brännskadade på särskilda behandlingscentrum, experter på bedömning av brännskador och medicinsk evakueringskapacitet. III HANTERA FRAMVÄXANDE HOT

1.It-relaterad brottslighet Brottslingar utnyttjar ofta brister i it-säkerheten. Detta har blivit tydligare än någonsin under covid-19-krisen. Antalet ”klassiska” it-brott med hjälp av sabotageprogram och utpressningsprogram (dvs. stöld av personuppgifter och betalningsuppgifter eller utpressning av offer) har ökat, liksom spridningen av nya webbplatser som lockar användare att installera sabotageprogram. It-attacker mot hälso- och forskningsinfrastruktur har inträffat, där man har låst IKT-system som har låsts upp endast mot en lösensumma eller mot tillgång till information om vaccinutvecklingen. En avsevärd ökning av sexuella övergrepp mot barn och material om sexuella övergrepp mot barn har också noterats. För effektiva insatser mot it-brottslighet krävs ett starkt ramverk för förundersökning och lagföring. Ett viktigt första steg är fullt införlivande och genomförande av direktivet om angrepp mot informationssystem. Kommissionen övervakar åtgärderna i Bulgarien, Italien, Portugal och Slovenien efter att överträdelseförfaranden inleddes 2019. Det krävs också framsteg för genomförandet av direktivet om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn från 2011. De områden som fortfarande kräver insatser är förebyggande, materiell straffrätt, stöd och skyddsåtgärder för barn som fallit offer för övergrepp. Sedan 2018 har kommissionen inlett överträdelseförfaranden mot 25 medlemsstater. Den 24 juli 2020 antog kommissionen en EU-strategi för en effektivare bekämpning av sexuella övergrepp mot barn , som syftar till att vidta effektiva åtgärder på EU-nivå för att bekämpa brottet sexuella övergrepp mot barn. En särskild ny utmaning har tillkommit eftersom vissa kommunikationstjänster på nätet, såsom e-post och meddelandetjänster, från den 21 december 2020 omfattas av direktivet om integritet och elektronisk kommunikation och därmed omfattas av de reviderade definitionerna i den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation. Till följd av detta finns det en klar risk för att leverantörer av de tjänster som utför viktig frivilligverksamhet i syfte att upptäcka, hantera och rapportera sexuella övergrepp mot barn på internet i dag måste upphöra med detta. Kommissionen har därför föreslagit en förordning för att denna frivilligverksamhet ska kunna fortsätta under vissa villkor, tills en långsiktig lagstiftningslösning är på plats. Kommissionen arbetar på ett förslag till sådan lösning och den planeras att antas under 2021. En it-försvarsallians under covid-19 har upprättats av det europeiska nätverket för centrum för it-säkerhet och kompetensnav för innovation och insatser, för att utveckla innovativa strategier för att motverka covid-19-relaterade brott. I april 2020 upprättades en särskild covid-plattform inom ramen för EIC, som kopplar samman civilsamhälle, innovatörer, partner och investerare i hela EU för att utveckla innovativa lösningar. För att lagföringen av brottslingar ska bli effektivare, och med tanke på hur viktig elektronisk information och elektronisk bevisning är i brottsutredningar, bör polisen och straffrättsliga myndigheter snabbt få tillgång till sådan information och bevis till sina förundersökningar. Detta fastställdes i det gemensamma uttalandet från EU:s inrikesministrar den 13 november 2020. Europol, Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket offentliggjorde den 1 december 2020 sin andra lägesrapport SIRIUS EU om elektronisk bevisning. I rapporten belyses den ökade betydelsen av elektronisk bevisning i brottsutredningar. Europaparlamentet har ännu inte fastställt någon ståndpunkt om kommissionens förslag om gränsöverskridande tillgång till elektronisk bevisning från april 2018, så förhandlingarna mellan medlagstiftarna har ännu inte inletts. Förseningar i antagandet av dessa förslag hindrar polisens och de rättsliga myndigheternas arbete och komplicerar de pågående satsningarna att upprätta kompatibla regler för gränsöverskridande tillgång till e-bevisning genom internationella förhandlingar. På internationell nivå deltar kommissionen på EU:s vägnar i de pågående förhandlingarna om det andra tilläggsprotokollet till Europarådets Budapestkonvention om it-brottslighet. Det här protokollet kan ge behöriga brottsbekämpande myndigheter förstärkta, kraftfulla verktyg för gränsöverskridande samarbete i fråga om utredning och lagföring av it-brott och andra grova brott, inbegripet direkt samarbete med tjänsteleverantörerna. Eftersom de flesta av dessa förbättrade och förstärkta samarbetsmöjligheter kommer att bygga på utbyte av personuppgifter är det viktigt att det framtida protokollet ger tillräckligt skydd av data, inte bara med tanke på grundläggande rättigheter utan också för att säkerställa rättssäkerhet, ömsesidigt förtroende och ändamålsenlighet i det operativa brottsbekämpningssamarbetet. Förhandlingarna bör slutföras under 2021. Förutom mandatet från rådet (rättsliga och inre frågor) förra året förhandlar kommissionen samtidigt om ett avtal mellan EU och USA om gränsöverskridande tillgång till elektronisk bevisning. Detta skulle komplettera de föreslagna interna EU-bestämmelserna för direkt gränsöverskridande samarbete med tjänsteleverantörer, genom att lagkonflikter undanröjs och gemensamma regler och skyddsåtgärder införs. Formella förhandlingar inleddes den 25 september 2019 och många förhandlingsrundor har redan ägt rum. Resultaten av förhandlingarna beror i hög grad på vilka framsteg som görs i fråga om interna e-bevisningsregler. Med avseende på lagring och användning av uppgifter för brottsbekämpningsändamål, följdes den tidigare domen Tele2 mot Watson från 2016 upp av kommissionen genom expertsamråd med relevanta tjänsteleverantörer, polisen och rättsliga myndigheter, civilsamhället, dataskyddsmyndigheter, den akademiska världen och EU-byråer. Synpunkter inkom också genom en undersökning om datalagringspraxis hos leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster och brottsbekämpande myndigheters behov av och praxis att få tillgång till uppgifter, identifiering av relevanta tekniska utmaningar och en översyn av de nationella rättsliga ramarna. Det här arbetet har visat att det är nödvändigt att brottsbekämpande myndigheter får tillgång till data för att effektivare kunna utföra sitt arbete. Den 6 oktober 2020 avkunnade domstolen domar avseende den nationella lagstiftningen i Belgien, Frankrike och Förenade kungariket om lagring, överföring och tillgång till icke-innehållsdata för ändamål rörande brottsbekämpning och nationell säkerhet. Kommissionen kommer att bedöma vilka alternativ som finns för att säkerställa att terrorister och andra brottslingar ska kunna identifieras och spåras upp, samtidigt som EU-rätten följs så som den tolkas av domstolen, även med hänsyn till andra pågående mål i domstolen i denna fråga. En annan viktig del i bekämpningen av it-brott har varit att säkerställa tillgången till och korrektheten i registreringsinformation för domännamn på internet (Whois-data) i linje med insatserna från Internet Corporation for Assigned Names and Numbers (ICANN). Diskussionerna syftar till att säkerställa att legitima aktörer som ansöker om tillgång, däribland polisen och it-säkerhetsaktörer, ska kunna få effektiv tillgång till allmän registreringsinformation för toppdomäner, med full respekt för tillämpliga dataskyddsregler. De slutliga rekommendationerna om en ny Whois-policy offentliggjordes den 10 augusti 2020 och håller för närvarande på att ses över, innan ett beslut ska fattas av styrelsen för ICANN. Kommissionen ska undersöka slutsatserna av översynen och om de i tillräcklig grad tar hänsyn till dataskydd och allmänintresse när det gäller att ge brottsbekämpande myndigheter och cybersäkerhetsoperatörer faktisk tillgång. 2.Modern brottsbekämpning Ny teknik håller på att omforma i princip alla områden i samhället, däribland säkerheten, och det innebär att polisen och rättsväsendet måste få möjlighet att hålla jämna steg med utvecklingen. För att öka säkerhet och trygghet är det viktigt att integrera artificiell intelligens, stordata och högpresterande datorsystem i säkerhetspolitiken utan att försvaga det effektiva skyddet av grundläggande rättigheter. Kommissionen arbetar med ett antal viktiga arbetsområden. Den 25 november 2020 föreslog kommissionen lagen om dataförvaltning, ett regelverk för att underlätta delning och återanvändning av personuppgifter och andra uppgifter för innovations- och utvecklingsändamål. Detta omfattar näringslivet och offentliga organ via virtuella eller fysiska sektorsdataområden. Det skulle ge nationella brottsbekämpande myndigheter tillgång till data som lagras i andra dataområden för sina egna innovationsändamål. Tillgång till data som lagras av nationella brottsbekämpande myndigheter och säkerhetsmyndigheter skulle däremot endast bli tillgängliga om det är tillåtet enligt EU-rätten eller nationell lagstiftning. Om enskilda registrerade personer frivilligt gör sina uppgifter tillgängliga för det allmänna bästa, kan nationella brottsbekämpande myndigheter och säkerhetsmyndigheter också utnyttja det, men enbart för vetenskaplig forskning. Arbete pågår också med att förbereda det nya initiativet om artificiell intelligens (AI), efter offentliggörandet av vitboken om AI. I vitboken beskrivs de möjligheter som AI-tekniken erbjuder för ökad säkerhet och välbefinnande för invånarna och samhället som helhet, men där identifieras också ett antal risker, som it-hot, personliga säkerhetsrisker eller förlust av uppkopplingen. I de offentliga samråden är deltagarnas främsta oro risken för att AI kränker grundläggande rättigheter och att AI kan leda till diskriminerande resultat. I meddelandet Att skapa förtroende för människocentrerad artificiell intelligens betonade kommissionen behovet att göra AI-systemen motståndskraftiga mot såväl uppenbara angrepp som mer subtila försök att manipulera data eller själva algoritmerna, och att riskreducerande åtgärder vidtas. Kryptering spelar en grundläggande roll när det gäller att få stark it-säkerhet och ändamålsenligt skydd av grundläggande rättigheter, såsom integritet, inbegripet telehemlighet vid kommunikation, och skydd av personuppgifter och för att skapa förtroende för tjänster och produkter som bygger på krypteringsteknik, som lösningar för digital identitet. Samtidigt kan kryptering användas för att dölja brott från brottsbekämpningen och rättsväsendet, och på så sätt göra det svårare att utreda, upptäcka och lagföra brott. Medlemsstaterna i rådet har efterlyst lösningar som gör det möjligt för brottsbekämpande och rättsliga myndigheter att få laglig tillgång till digital bevisning, med full respekt för integritet, dataskydd och garantier för rättvisa rättegångar. Kommissionen kommer att samarbeta med medlemsstaterna för att identifiera juridiska, operativa och tekniska lösningar för att få laglig tillgång till elektronisk information i krypterade miljöer som upprätthåller kommunikationssäkerheten. Praktiska åtgärder omfattar bland annat en dekrypteringsplattform hos Europol som ska hjälpa brottsbekämpande myndigheter att få laglig tillgång till krypterade uppgifter i objekt som beslagtagits under brottsutredningar. Europeiska utbildningsgruppen för it-brottslighet har tagit fram pilotutbildningsmoduler som kommer att bidra till arbetet i Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol). Ett nätverk av medlemsstaternas krypteringsexperter har upprättats för att dela bästa praxis och sakkunskap och för att stödja utvecklingen av en verktygslåda med tekniska och praktiska instrument. Systemet för digitalt utbyte av elektroniska bevis kommer att erbjuda ett verktyg för säkert, snabbt och effektivt gränsöverskridande utbyte av europeiska utredningsorder, begäranden om ömsesidig hjälp och bevisning i digitalt format. Detta kan successivt utökas till andra straffrättsliga samarbetsinstrument och dess framtida tillämpningsområde kommer att fastställas i ett lagstiftningsförslag om digitalisering av förfaranden för rättsligt samarbete som planeras till 2021. 3.Bekämpa olagligt innehåll på nätet

Radikalisering som leder till våldsbejakande extremism och terrorism är ett mångfacetterat och gränsöverskridande fenomen som har kunnat utnyttja internets snabba tillväxt. Internet används fortfarande för att radikalisera och rekrytera mottagliga grupper. I juli tog Europols enhet för anmälan av internetinnehåll bort 2 000 länkar till terroristrelaterat innehåll – däribland manualer och handledningar om hur man genomför en attack. Internet spelade en viktig roll för radikaliseringen och marknadsföringen av de brott som begicks av dem som var inblandade i attackerna i Frankrike och i Österrike, och beläggen för det belyser ytterligare behovet av en tydlig rättslig ram för att förhindra spridning av terroristrelaterat innehåll på nätet, samtidigt som effektiva skyddsåtgärder för de grundläggande rättigheterna måste upprätthållas. Förhandlingarna mellan Europaparlamentet och rådet om förslaget till förordning om terrorisminnehåll online har intensifierats under de senaste veckorna. För att kunna motverka terrorismrelaterat innehåll, däribland innehåll som bidrar till radikalisering, är det viktigt att dessa förhandlingar avslutas med att ett nytt och ändamålsenligt instrument inrättas för beslut om avlägsnande av gränsöverskridande terrorisminnehåll inom högst en timmes tid från det att ordern har mottagits. Fram till dess fortsätter EU:s internetforum att fungera som katalysator för åtgärder, och erbjuder en viktig plattform för medlemsstaterna och näringslivet för att förhindra spridning av terroristrelaterat innehåll på nätet och motverka radikaliserande budskap. Forumet håller på att ta fram en referensförteckning över förbjudna symboler och grupper i medlemsstaterna, som skulle kunna ligga till grund för plattformens innehållsmoderering. EU:s internetforum har utvidgat sin verksamhet till att också omfatta sexuella övergrepp mot barn på internet. Forumet ska tillhandahålla en gemensam plats för utbyte av bästa praxis och identifiering av hinder för både privata och offentliga aktörer, för att öka den ömsesidiga förståelsen och hitta lösningar tillsammans. Det gör det också möjligt med politisk samordning på hög nivå för att maximera effekten och ändamålsenligheten i satsningen. En teknisk expertprocess har inrättats inom ramen för EU:s internetforum bestående av företrädare för den akademiska världen, näringslivet, myndigheter och civilsamhällets organisationer för att kartlägga och preliminärt bedöma möjliga tekniska lösningar för att upptäcka och anmäla sexuella övergrepp på barn i helt krypterad elektronisk kommunikation. Sådana tekniska lösningar bör inte försvaga krypteringen. Den här metoden kompletterar andra delar i kampen mot sexuella övergrepp mot barn, både online och offline, som beskrivs ovan. Kommissionen har också fortsatt att dela med sig av EU:s expertis och erfarenheter som part i den oberoende rådgivande kommittén till det nyligen inrättade globala internetforumet för terrorismbekämpning och, tillsammans med Microsoft, som ledare för arbetsgruppen för krishantering. Tillsammans med Europol fortsatte kommissionen att stödja medlemsstaterna i genomförandet av EU:s krisprotokoll. EU-enheten för anmälan av innehåll på internet stod värd för en andra skrivbordsövning den 23 november 2020, för att utarbeta riktlinjer för att förbättra de operativa insatserna och samordningen i realtid mellan medlemsstaterna och leverantörer av onlinetjänster. I juni 2020 offentliggjorde kommissionen resultaten av den senaste övervakningen av genomförandet av uppförandekoden för att motverka olaglig hatpropaganda på nätet. Den visade att i genomsnitt bedömer it-företagen inom 24 timmar 90 % av flaggat innehåll och tar bort 71 % av innehåll som bedöms vara olaglig hatpropaganda. Den visade dock också brister i insynen och återkopplingen till användarna. Genomförandet av uppförandekoden under de senaste fyra åren har också bidragit till reflektioner om hur olagligt innehåll på nätet ska hanteras samtidigt som yttrandefriheten skyddas i det kommande förslaget till en lag om digitala tjänster. I 2020 års tal om tillståndet i unionen meddelade ordförande Ursula von der Leyen också att senast i slutet av 2021 ska kommissionen föreslå att förteckningen över brott på EU-nivå enligt artikel 83.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska utökas med hatbrott och hatpropaganda. 4.Hybridhot Med tanke på hybridhotens föränderliga karaktär inrättade rådet i juli 2019 en övergripande arbetsgrupp för förstärkning av resiliens och motverkande av hybridhot. Dess främsta syfte är att stödja strategisk och horisontell samordning bland medlemsstaterna på området staters och samhällens resiliens, förbättra den strategiska kommunikationen och motverka desinformation. Arbetet har omfattat en uppföljning av undersökningarna om hybridrisker, och även tittat närmare på hybridhot och desinformation i närliggande partnerländer. Verksamheten i den övergripande arbetsgruppen presenterades i årsrapporten som antogs den 14 september 2020. I december 2019 antog rådet ”Slutsatser om kompletterande insatser för förstärkning av motståndskraft och motverkande av hybridhot”, och uppmanade till en övergripande säkerhetsstrategi för att motverka hybridhot, som fungerar mer strategiskt, samordnat och enhetligt inom alla relevanta politikområden. Två uppföljningsåtgärder vidtogs i juli 2020. Först förberedde kommissionen och utrikestjänsten en kartläggning av åtgärder och dokument som rör EU:s insatser mot hybridhot. Kartläggningen ger en övergripande inventering av åtgärder för att motverka hybridhot på EU-nivå och motsvarande policydokument. Den fungerar som utgångspunkt för att skapa en begränsad digital plattform som enda kontaktpunkt för alla åtgärder, all politik och alla lagstiftningsdokument som rör hybridhot, liksom relevanta studier. Sedan undersöktes i den senaste årsrapporten om att motverka hybridhot genomförandet som omfattar lägesbild, uppbyggnad av resiliens, beredskap och krishantering, samt internationellt samarbete och särskilt samarbete mellan EU och Nato när det gäller att motverka hybridhot. Även om vissa framsteg noteras i rapporten vad gäller samordning på EU-nivå, kräver den helt nya omfattningen och mångfalden av hybridhot i dag ytterligare åtgärder på EU-nivå för att integrera den externa och interna dimensionen i ett smidigt flöde och stödja medlemsstaternas satsningar för att motverka hybridhot och stärka sin resiliens. Parallellt pågår arbete med genomförandet av de åtgärder som fastställs i den nya säkerhetsstrategin för att integrera hybridhänsyn i det politiska beslutsfattandet, utveckla en begränsad onlineplattform, fastställa utgångsvärden för sektorspecifik motståndskraft mot hybridhot och effektivisera informationsflödena för att ytterligare öka omvärldsuppfattningen. Detta bygger på EU:s gemensamma enhet för hybridhot som inrättades inom ramen för EU:s underrättelse- och lägescentral (EU Intcen), EU:s främsta kontaktpunkt för hybridhotbedömningar. Enheten har hittills utarbetat över 180 skriftliga rapporter om hybridhot och cyberhot. Ett av enhetens projekt är Analys av hybridtendenser som bland annat tillhandahåller återkommande analyser av nya aktörers hybridverksamhet, information om utländsk underrättelseverksamhet mot EU:s medlemsstater, institutioner, partner och intressen och information om statliga och icke-statliga hybridaktörers utnyttjande av covid-19-pandemin. Samarbetet EU-Nato inom ramen för Warszawa- och Brysselförklaringarna 2016 och 2018 har ytterligare intensifierats, vilket belystes i den femte lägesrapporten från juni 2020, med samverkan mellan personal och konkreta resultat på områdena hybridhot, cyberförsvar och kapacitetsuppbyggnad. Det är viktigt att utveckla en gemensam metod för arbetet med utgångsvärden för resiliens mot hybridhot inom alla sektorer, för att motverka risken för splittrade och överlappande strategier, verktyg och åtgärder. Det europeiska kompetenscentrumet för motverkande av hybridhot i Helsingfors deltog också i detta samarbete. Samarbetet med Nato har intensifierats under covid-19-krisen, bland annat om pandemirelaterad desinformation och för att motverka fientlig informationsverksamhet. I allmänhet har covid-19-pandemin framhävt de snabbt föränderliga riskerna med desinformation och den verkliga risken för människors liv. Den 10 juni 2020 antog kommissionen och utrikesrepresentanten ett gemensamt meddelande om covid-19 och desinformation för att framhålla de särskilda riskerna med desinformation om covid-19 och vilka åtgärder som bör vidtas. Detta omfattade åtgärder av de stora onlineplattformarna för att utveckla strategier för att motverka hotet, intensifierad övervakning av plattformarnas verksamhet liksom ett särskilt samarbete genom utrikestjänstens system för tidig varning. Pandemin har lett till ökade insatser för att bekämpa desinformation, och till ökad medvetenhet hos allmänheten. Under första halvan av 2020 har 1963 nya fall av Kremlvänlig desinformation lagts till i den offentliga databasen EUvsDisinfo, varav närmare en tredjedel rörde covid-19-infodemin. Från mitten av mars till slutet av april 2020 besökte över 10 000 personer varje dag webbplatsen och det totala antalet besökare ökade med 400 % jämfört med samma period 2019. EU:s insatser omfattade riktade informationskampanjer och gav faktainformation om pandemin. Erfarenheterna från detta har beaktats vid utarbetandet av EU:s handlingsplan för demokrati som antogs den 2 december 2020. I den beskrivs de första stegen mot att förstärka resiliensen för EU:s demokratiska struktur genom att främja fria och rättvisa val, arbeta för fria och oberoende medier och bekämpa desinformation. Den sista aspekten kommer att bygga på 2018 års handlingsplan mot desinformation som grund för ökade EU-åtgärder för att bekämpa desinformation och för att engagera nyckelaktörer i civilsamhället och det privata näringslivet. Den förebådar också nästa steg med uppförandekoden om desinformation, efter bedömningen av kodens ändamålsenlighet i september 2020. Koden har varit ett viktigt och nödvändigt steg mot att skapa ett mer öppet och ansvarsfullt ekosystem av onlineplattformar, men skulle kunna bli ännu effektivare med enhetliga definitioner, konsekventare genomförande och fler åtgärder för att hantera specifika områden såsom riktade budskap på individnivå (micro-targeting). Ett annat viktigt verktyg som EU nu har till sitt förfogande är det europeiska observatoriet för digitala medier, som är i drift sedan juni 2020. Det sammanför viktiga aktörer som arbetar med desinformation, som faktagranskare och forskare. IV SKYDDA EU FRÅN TERRORISM OCH ORGANISERAD BROTTSLIGHET 1.Terrorism och radikalisering Den senaste tidens attacker har återigen visat att terroristhotet i EU fortfarande är akut. Efter mordet på en lärare i Conflans-Sainte-Honorine den 16 oktober 2020 dödades ytterligare tre personer i kyrkan Notre-Dame i Nice den 29 oktober. Den 2 november dödades fyra människor vid en terroristattack i Wien och 23 skadades. Den 13 november antog rådet ett gemensamt uttalande av EU:s inrikesministrar om den senaste tidens terroristattacker i Frankrike och Österrike. Dessa aktuella jihadistinspirerade attacker sammanfaller med ett växande hot från våldsbejakande högerextremister och andra former av terrorism. För att ytterligare stödja EU-länderna i kampen mot terrorism och radikalisering antar kommissionen i dag en EU-agenda för terrorismbekämpning. Agendan bygger på befintliga strategier och instrument och kommer att stärka EU:s insatser för att bättre förutse hot och risker, förebygga radikalisering och våldsbejakande extremism, skydda människor och infrastruktur (bland annat genom säkerhet vid de yttre gränserna) och effektivt följa upp attacker. I agendan beskrivs också hur man kan gå vidare för att förbättra brottsbekämpningen och det rättsliga samarbetet, samt användningen av teknik och utbyte av relevant information i hela EU, även för dem som utför kontroller vid de yttre gränserna. Genomförandet och efterlevnaden av lagstiftningen måste prioriteras. Förebyggande är avgörande i kampen mot terrorism. EU:s insatser för att förebygga radikalisering bygger på de solida erfarenheter som hittills gjort med stöd till yrkesverksamma på fältet och till beslutsfattare. Den 24 november antog kommissionen en ny handlingsplan för integration och inkludering. I kampen mot radikalisering är det mycket viktigt att försöka föra samman olika grupper i samhället. Ett mer sammanhållet och inkluderande samhälle kan bidra till att förhindra spridning av extremistiska ideologier som kan leda till terrorism och våldsam extremism. Stödet till nätverket för kunskapsspridning om radikalisering omfattar ytterligare ett kontrakt på 30 miljoner euro i januari 2020 för de kommande fyra åren av hjälp till yrkesverksamma på fältet, samt extra stöd till beslutsfattare och forskare. Dessa och andra instrument, såsom EU:s internetforum, kommer att göra det möjligt för kommissionen att ta itu med de prioriterade åtgärder som lyfts fram i de strategiska riktlinjerna för 2021, som utvecklats tillsammans med medlemsstaterna, om en samordnad EU-strategi för förebyggande av radikalisering. De kompletteras med åtgärder i agendan för terrorismbekämpning för att motverka extremistiska ideologier på nätet, öka insatserna i fängelser och för rehabilitering och återanpassning, även för utländska terroriststridande. Dessutom ska stödet till lokala aktörer stärkas och våra samhällen göras mer motståndskraftiga. Direktivet om bekämpande av terrorism, som antogs i mars 2017, är det viktigaste straffrättsliga instrumentet på EU-nivå för att bekämpa terrorism. Det fastställer miniminormer för att definiera terroristbrott och terrorismrelaterade brott, och likaså för påföljder, samtidigt som det ger offer för terrorism rätt till skydd, stöd och hjälp. Den 30 september 2020 antog kommissionen en rapport med en bedömning av de åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit för att följa direktivet. Slutsatsen är att införlivandet i nationell lagstiftning har bidragit till att stärka medlemsstaternas straffrättsliga system i fråga om terrorism och de rättigheter som offer för terrorism har, men att det fortfarande finns luckor. Till exempel straffbelägger inte alla medlemsstater i sin nationella lagstiftning alla de gärningar som anges i direktivet som terroristbrott, och inte alla har infört bestämmelserna om straffbeläggning av resor för terrorismändamål och finansiering av terrorism samt stöd till offer. En utvärderingsrapport om direktivet kommer att antas senare under 2021. EU fortsätter att arbeta för att hjälpa medlemsstaterna att motverka terroristattacker och stödja genomförandet av bestämmelserna. Förordningen om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer som antogs i juni 2019 kommer att börja tillämpas den 1 februari 2021. För att hjälpa nationella myndigheter och den privata sektorn att genomföra förordningen offentliggjorde kommissionen i juni 2020 en uppsättning riktlinjer. Dessutom inrättade kommissionen i juni 2020 ett program för att övervaka förordningens resultat och effekter.

I november 2019 uppmanade kommissionen medlemsstaterna att bedöma genomförandet av 2017 års handlingsplan för att förbättra beredskapen mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära säkerhetsrisker (CBRN-säkerhetsrisker). Den övergripande slutsatsen var att en majoritet av åtgärderna har genomförts. I början av 2020 upprättade kommissionen i samarbete med nationella experter en förteckning över högriskkemikalier som ger anledning till oro. Denna låg sedan till grund för kontakter med utrustningstillverkare i syfte att förbättra detektionskapaciteten. Nyligen inledde kommissionen en undersökning för att se om det är möjligt att begränsa tillgången till vissa av dessa kemikalier. Arbete pågår också som en del av unionens civilskyddsmekanism, och ytterligare kapacitet för att ingripa mot CBRN-säkerhetsrisker diskuteras med medlemsstaterna inom områdena dekontaminering, detektion, övervakning samt lagring. Den 12 oktober 2020 beslutade rådet att förlänga sitt sanktionssystem mot spridning och användning av kemiska vapen med ett år, så att EU kan införa restriktiva åtgärder mot personer och enheter som deltar i utvecklingen och användningen av kemiska vapen. Den 14 oktober 2020 antog rådet restriktiva åtgärder mot sex personer och en enhet som varit inblandade i mordförsöket på Aleksej Navalnyj, som den 20 augusti 2020 förgiftades med ett nervgift av typen novitjok i Ryssland. Finansiell information är också avgörande för att identifiera terroristnätverk, eftersom terrorister är beroende av finansiering för resor, utbildning och utrustning, och insatser för finansiera kampen mot terrorism är avgörande för terrorismbekämpningsutredningar. Några av de viktigaste åtgärderna är utnyttjandet av befintliga verktyg och underrättelser till deras fulla potential, korrekt genomförande av internationellt överenskomna standarder och hantering av de utmaningar som ny teknik och plattformar för sociala medier löpande medför (se nedan). Transportnätet har varit och fortsätter att vara ett mål för terrorism. EU:s insatser omfattar en riskbaserad bedömningsmetod för att skydda luftfartssektorn. Konfliktområden utgör en allvarlig risk för den civila luftfarten, och utbyte av information och riskbedömning är avgörande för att minska riskerna. EU:s informationssystem för riskbedömning av konfliktområden ses som bästa praxis, och internationella standarder för informationsutbyte har införlivats i EU-lagstiftningen . På grundval av de erfarenheter som gjorts på området civil luftfart har kommissionen utvidgat den riskbedömningsbaserade strategin till andra transportsätt. Genomförandet av EU:s handlingsplan för järnvägssäkerhet pågår, och kan bygga på sakkunskap från EU-plattformen för järnvägspassagerare, en specialiserad expertgrupp som inrättats av kommissionen. På sjöfartsområdet tillämpas den riskbedömningsbaserade metoden allmänt, och kommissionen samarbetar med medlemsstaterna och berörda parter för att öka passagerarnas säkerhet. Detta har införlivats i EU:s strategi för sjöfartsskydd och dess handlingsplan, som reviderades 2018. Den omfattar även en säkerhets- och försvarsdimension. Detta anges i den senaste genomföranderapporten, som antogs och offentliggjordes den 23 oktober 2020. Europol ger stöd till medlemsstaterna i utredningar som rör terrorism genom det europeiska centrumet mot terrorism. Medlemsstaternas begäranden om operativt stöd till det europeiska centrumet mot terrorism fortsatte att öka i antal, och centrumet deltar nu i nästan alla större terrorismbekämpningsutredningar. Under 2019 stödde Europol totalt 632 olika insatser på området terrorismbekämpning. Medlemsstaternas utredare har också visat en ökande uppskattning av detta arbete, från en nöjdhetsnivå på 8/10 under 2018 till 9,1/10 under 2019. Centrumet har sammanlagt samordnat 18 insatsdagar under 2019. Eurojust har också gett stöd till 116 terrorismutredningar under 2019 och 2020. Det pågående arbetet kommer att utmynna i ett lagstiftningsförslag om informationsutbyte vid fall av digital gränsöverskridande terrorism, för att utveckla det register för bekämpning av terrorism som inleddes 2019 samt för att utvidga arbetet kring höger- och vänsterextremistgrupper. Senast den 30 juli 2020 förnyade rådet EU:s förteckning över de personer, grupper och enheter som omfattas av restriktiva åtgärder i syfte att bekämpa terrorism. Den senaste förteckningen omfattar 14 personer och 21 enheter. Samma dag införde rådet restriktiva åtgärder mot en person inom ramen för sanktionssystemet för terrorismbekämpning mot Isil/Daish/al-Qaida. För närvarande är fem personer enskilt uppförda på förteckningen enligt detta system, som förnyades med ett år den 19 oktober 2020. En viktig fråga i terrorismbekämpningspolitiken är de hot som utländska terroriststridande för närvarande utgör i Syrien och Irak. Med full respekt för medlemsstaternas primära behörighet i dessa frågor kan stöd och samarbete på EU-nivå hjälpa medlemsstaterna att hantera gemensamma utmaningar: lagföring av personer som har begått terroristbrott, förhindrande av oupptäckt inresa till Schengenområdet och återintegrering och rehabilitering av återvändande utländska terroriststridande. Kommissionen har till exempel ett nära samarbete med medlemsstaterna och viktiga partnerländer för att se till att bevis från slagfältet delas och används effektivt för identifiering, upptäckt vid EU:s gränser och lagföring. 2020 års memorandum om bevis från slagfältet , som offentliggjorts av Eurojust, visar att det visserligen är svårt att få fram sådana uppgifter och se till att de uppfyller kriterierna för tillåten bevisning, men att de kan bidra till att ställa misstänkta terrorister inför rätta. Kommissionen understöder också en dialog med medlemsstaterna och humanitära aktörer för att ge en heltäckande och faktabaserad översikt över situationen i de nordöstra syriska lägren där europeiska familjemedlemmar till utländska terroriststridande finns. Särskild uppmärksamhet ägnas åt barnens situation i de syriska lägren. Kommissionen hjälper också medlemsstaterna att utbyta erfarenheter om nationella åtgärder och mekanismer för att bättre hantera rehabilitering och återintegrering av återvändande utländska terroriststridande samt barn. Nätverket för kunskapsspridning om radikalisering genomför också studiebesök och ger skräddarsydda råd för att bättre kunna hantera svårigheterna med dömda återvändande personer, särskilt efter deras frigivning från fängelset, samt familjers och lokalsamhällens roll i återintegreringsinsatserna. Partnerskap för terrorismbekämpning och samarbete med tredjeländer och partner i EU:s grannskap är också avgörande för att förbättra säkerheten inom EU och bättre koppla samman de inre och yttre dimensionerna av EU:s säkerhetspolitik. Rådet har efterlyst en ytterligare förstärkning av EU:s externa engagemang i kampen mot terrorism med fokus på västra Balkan, Nordafrika och Mellanöstern, Sahelregionen, Afrikas horn och Asien. I detta arbete utnyttjar man maximalt alla verktyg för yttre åtgärder, bland annat dialoger på hög nivå om terrorismbekämpning och nätverket av 17 experter på terrorismbekämpning/säkerhet vid EU:s delegationer, vilket tillhandahåller löpande stöd, underlätta samarbetet och främjar kapacitetsuppbyggnaden. För närvarande pågår en diskussion om möjligheten att stärka och utvidga detta nätverk. Den gemensamma handlingsplanen för terrorismbekämpning för västra Balkan från 2018 och de åtföljande bilaterala överenskommelser som undertecknades 2019 med varje partner är inriktade på en region av central betydelse för gemensamma säkerhetsmål och för skyddet av människor som lever i EU. Vid ministerforumet för rättsliga och inrikes frågor mellan EU och länderna på västra Balkan den 22 oktober 2020 bekräftade EU och partnerna på västra Balkan sitt åtagande att genomföra målen i den gemensamma handlingsplanen även efter 2020. Samarbetet med västra Balkan omfattar hantering av det pågående återvändandet för utländska terroriststridande och deras familjemedlemmar samt en ytterligare integrering i insatser mot radikalisering. EU upprätthåller också regelbundna kontakter om terrorismbekämpning med Mellanöstern, Nordafrika och Centralasien. Arbetet med Centralasien har inriktats på kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot. Den gemensamma samarbetskommittén för EU och Gulfstaternas samarbetsråd sammanträdde den 25 juni 2020 och behandlade frågor som motverkande av radikalisering och bekämpning av terrorismfinansiering och penningtvätt samt it-säkerhet och samarbete med Europol. I slutet av 2019 samarbetade EU med Nato med den första revisionen någonsin av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot i en av Gulfstaterna. I slutet av 2019 hade totalt cirka 465 miljoner euro avsatts för pågående projekt om terrorismbekämpning och förebyggande av våldsbejakande extremism utanför EU, en ökning med 15 % jämfört med föregående år. EU har också fortsatt att fördjupa samarbetet med Förenta nationerna om terrorismbekämpning, särskilt med FN:s kontor för terrorismbekämpning och det verkställande direktoratet för terrorismbekämpning, bland annat genom årliga högnivådialoger och senast genom aktivt deltagande i FN:s virtuella vecka mot terrorism sommaren 2020. Kommissionen har också noga följt överläggningarna om en översyn av definitionen av terroristbrott i Europarådets konvention om förebyggande av terrorism, och uppmuntrat till en nära anpassning till definitionerna i EU-lagstiftningen. Ett fortsatt gott samarbete mellan Nato och EU kan också noteras på området terrorismbekämpning och kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära material. Det omfattar informationsutbyte om kapacitetsuppbyggnad för att undvika dubbelarbete och säkerställa komplementaritet. 2.Bekämpa organiserad brottslighet Den organiserade brottsligheten ökar, blir allt mer gränsöverskridande och utspelar sig allt mer på nätet. Europol, hotbildsbedömningar avseende den grova organiserade brottsligheten (Socta 2017) Kommissionens åtgärder har omfattat kampen mot narkotika, olagliga skjutvapen, ekonomisk brottslighet, olaglig import av kulturföremål, människohandel och miljöbrott, och har understött medlemsstaternas brottsbekämpande och rättsliga myndigheter samt partner i grannskapet. Samarbetet med tredjeländer – särskilt i grannskapet, t.ex. västra Balkan – och internationella organisationer, däribland FN:s kontor mot narkotika och brottslighet har också varit av avgörande betydelse. Under 2019 mottog och behandlade Europols centrum för grov och organiserad brottslighet nästan 55 000 operativa bidrag, vilket är en ökning med 12 % jämfört med 2018. Centrumet gav stöd till länder i 726 fall. Det är också mycket viktigt att i alla medlemsstater fullt ut införliva EU:s rättsliga ram mot organiserad brottslighet, som syftar till att harmonisera medlemsstaternas lagar om straffbeläggande av gärningar som har samband med deltagande i en kriminell organisation, och fastställer påföljder för dessa brott. Kommissionen har inlett en studie för att analysera olika sätt att förbättra denna lagstiftning. Ytterligare åtgärder för att intensifiera kampen mot organiserad brottslighet i EU kommer att sammanföras i den EU-agenda mot organiserad brottslighet som ska antas under första kvartalet 2021. Frysning och förverkande av vinning av brott hör till de effektivaste sätten att bekämpa organiserad brottslighet. Det nya europeiska centrumet för bekämpning av finansiell och ekonomisk brottslighet (EFECC), som inrättades vid Europol i juni 2020, kommer att stärka det operativa stödet till medlemsstaterna och EU-organ på området för finansiell och ekonomisk brottslighet och främja systematisk användning av finansiella utredningar. I syfte att stödja EU:s insatser för effektivare identifiering, frysning och förverkande av tillgångar som härrör från brott antog rådet i juni 2020 slutsatser om förstärkta finansiella utredningar för att bekämpa grov och organiserad brottslighet. Under 2021 kommer kommissionen att se över lagstiftningen om frysning och förverkande av vinning av brott och om kontor för återvinning av tillgångar. Kampen mot organiserad brottslighet kräver skyddsåtgärder för att säkerställa att brottsbekämpande verksamhet kan fungera effektivt inom väsentliga gränser, såsom skydd av personuppgifter. Dataskyddsdirektivet från 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott skyddar den grundläggande rätten till uppgiftsskydd när personuppgifter används av straffrättsliga myndigheter för brottsbekämpande ändamål. Det säkerställer att personuppgifter om brottsoffer, vittnen och misstänkta är vederbörligen skyddade, och underlättar gränsöverskridande samarbete i kampen mot brottslighet och terrorism. Tidsfristen för införlivandet av dataskyddsdirektivet för brottsbekämpning löpte ut den 6 maj 2018. I dag har de flesta medlemsstaterna antagit lagstiftning som införlivar direktivet. Några överträdelseförfaranden pågår dock fortfarande. Kommissionen håller för närvarande på att bedöma om de nationella införlivandelagarna är förenliga med direktivet.

Kampen mot olaglig narkotika I juli 2020 antog kommissionen en ny EU-agenda och handlingsplan mot narkotika 2021-2025, som bygger på de nuvarande EU-strategierna för narkotika. Här fastställs den politiska ramen och prioriteringarna för de kommande fem åren. Agendans främsta fokus är följande: 1) Förbättrade säkerhetsåtgärder mot olaglig handel med narkotika, från organiserade kriminella grupper till förvaltningen av de yttre gränserna och olaglig distribution och produktion. 2) Utökat förebyggande arbete, bland annat genom att öka medvetenheten om de skadliga effekterna av droger, i synnerhet kopplingarna mellan narkotikamissbruk, våld och andra former av brottslighet. 3) Bekämpning av narkotikarelaterade skador genom tillgång till behandling, risk- och skademinskning och ett balanserat tillvägagångssätt avseende narkotikaproblemet i fängelser. Den 30 november 2020 antog kommissionen också en utvärdering av EU:s politik för narkotikaprekursorer som visar att det krävs ytterligare åtgärder för att förhindra att organiserade kriminella grupper i EU får tillgång till de kemikalier de behöver för att framställa olaglig syntetisk narkotika. EU har också finansierat konkreta projekt för att stärka kampen mot narkotika, t.ex. civilsamhällesforumet mot narkotika. Den europeiska narkotikarapporten 2020 från Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, som offentliggjordes den 22 september 2020, visar den senaste utvecklingen när det gäller narkotikamissbruk och marknadsutvecklingar i EU, Turkiet och Norge. Den visar på en ökning av kokaintillgången, med rekordhöga beslag på 181 ton, en nästan fördubbling av heroinbeslag till 9,7 ton och hög tillgång på narkotika med hög renhetsgrad i EU. Där undersöks också de nya syntetiska opioider som dykt upp och som vållar särskilda hälsoproblem, och de utmaningar som orsakas av covid-19-pandemin. Arbetet mot narkotika fortskrider på flera olika nivåer. Lagstiftningspaketet om nya psykoaktiva ämnen antogs hösten 2017 och blev fullt tillämpligt i november 2018. Fem medlemsstater är fortfarande föremål för överträdelseförfaranden. Den första delegerade akten för att definiera ett nytt psykoaktivt ämne (isotonitazen) som narkotika har nu antagits. På den internationella arenan har EU varit aktivt i FN:s narkotikakommission, särskilt för att uppdatera förteckningen över nya psykoaktiva ämnen och för att omförteckna cannabis och cannabisrelaterade ämnen. Två nya dialoger om narkotika med Kina och Iran har godkänts av rådet, och Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk har gått vidare med samarbetsavtal med tredjeländer. Kampen mot ekonomisk brottslighet I maj 2020 antog kommissionen en handlingsplan för en övergripande unionspolitik för förebyggande av penningtvätt och finansiering av terrorism i syfte att stärka EU-ramen. Den 5 november antog rådet slutsatser om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och uppmanade särskilt kommissionen att arbeta för antagandet av ett enhetligt regelverk, inrättandet av en oberoende tillsynsmyndighet och samordningen av finansunderrättelseenheter. I linje med rådets slutsatser om förstärkta finansiella utredningar undersöker kommissionen också behovet av att koppla samman centraliserade bankkontoregister, vilket avsevärt skulle påskynda tillgången till information om bankkonton för finansunderrättelseenheter och brottsbekämpning. Parallellt med detta fortsätter ansträngningarna för att se till att medlemsstaterna effektivt genomför de senaste EU-standarderna. Reglerna i det 5:e penningtvättsdirektivet syftar till att säkerställa ökad insyn i företagens ägarstrukturer. Tidsfristen för införlivande löpte ut den 1 januari 2020 och kommissionen har inlett överträdelseförfaranden mot 16 medlemsstater. En annan viktig åtgärd är den nya kontantkontrollförordningen som antogs i oktober 2018 och börjar tillämpas den 3 juni 2021. Den ska förbättra det befintliga systemet för kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur EU, och tillämpningsföreskrifter håller på att utarbetas. På det externa planet fortsätter insatserna för att stödja partnerländerna i kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism. I detta sammanhang spelar utrikestjänsten och EU:s delegationer en nyckelroll för att främja och stödja det politiska engagemanget med tredjeländer och internationella organisationer såsom arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF). Som ett komplement till detta arbete har kommissionen lanserat en global facilitet för att ge stöd till partnerländer utanför EU som vill inrätta effektiva ramar för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism i enlighet med internationella standarder. 20 miljoner euro har avsatts för detta, och syftet är också att uppmuntra samarbete mellan finansiella och rättsliga aktörer på nationell, regional och internationell nivå. Bekämpa korruption Korruption är ett brott i sig och en viktig möjliggörande faktor för organiserad brottslighet. Den nyligen inrättade rättsstatsmekanismen ska regelbundet övervaka och bedöma förebyggandet och bekämpningen av korruption och medlemsstaternas rättsliga ramar. Den första EU-omfattande rapporten om rättsstatsprincipen antogs den 30 september 2020. Den visade att många medlemsstater har höga standarder för rättsstatsprincipen, men stora utmaningar kvarstår. Rapporten omfattar alla medlemsstater med objektiva och faktiska årliga bedömningar, i syfte att löpande utveckla en större medvetenhet om och förståelse för utvecklingen i de enskilda medlemsstaterna, för att kunna identifiera risker, utveckla möjliga lösningar och rikta stödet i ett tidigt skede. Europeiska åklagarmyndigheten ska hantera brott mot EU-budgeten, för närvarande i de 22 deltagande EU-länderna. Den kommer att ha befogenhet att utreda, lagföra och väcka talan mot dem som är ansvariga för brott mot EU:s budget, t.ex. bedrägeri, korruption eller allvarliga gränsöverskridande momsbedrägerier. Europeiska åklagarmyndigheten ska inleda sin verksamhet under första kvartalet 2021. Kommissionen håller för närvarande på att bedöma införlivandet i nationell lagstiftning av bestämmelserna i direktivet om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen och har inlett överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som inte har anmält ett fullständigt införlivande. Under 2021 kommer kommissionen att anta en rapport om i vilken utsträckning medlemsstaterna har vidtagit de åtgärder som krävs för att följa direktivet. Bekämpa olaglig handel med kulturföremål Huvudsyftet med förordningen om införsel och import av kulturföremål, som antogs i juni 2019, är att stoppa import till unionen av kulturföremål som olagligen exporterats från ursprungslandet. För att säkerställa ett korrekt genomförande förbereder kommissionen för närvarande antagandet av genomförandebestämmelser, bland annat ett centraliserat elektroniskt system för import av kulturföremål, som kommer att möjliggöra lagring och utbyte av information mellan medlemsstaterna och nödvändiga importformaliteter. En allmän regel om förbud kommer att träda i kraft i slutet av 2020 och ge medlemsstaternas tullmyndigheter rättsliga möjligheter att kontrollera och agera vid transporter som kan innehålla kulturföremål som olagligen exporterats från ursprungslandet. Bekämpa olaglig handel med skjutvapen Den 24 juli 2020 offentliggjorde kommissionen en ny EU-handlingsplan för 2020–2025 mot olaglig handel med skjutvapen. Vid en ministerkonferens på hög nivå mellan EU:s och västra Balkans utrikes- och inrikesministerier den 31 januari 2020 underströks behovet av ökade insatser för att bekämpa olaglig handel med skjutvapen. Handlingsplanen innehåller särskilda åtgärder för att förbättra den rättsliga kontrollen av skjutvapen, kunskapen om det skjutvapenrelaterade hotet, brottsbekämpningssamarbete och internationellt samarbete med fokus på sydöstra Europa. Kommissionen vidtog åtgärder för att se till att det direktiv om kontroll av förvärv och innehav av vapen som antogs i maj 2017 införlivas fullt ut av medlemsstaterna. Tio medlemsstater har dock ännu inte anmält att direktivet har införlivats fullt ut, och en stor majoritet av medlemsstaterna har inte införlivat den tillhörande genomförandelagstiftningen. Kommissionen har därför inlett överträdelseförfaranden Kommissionen håller också på att göra en detaljerad bedömning av de anmälda införlivandeåtgärderna och kommer att rapportera om genomförandet av direktivet under första halvåret 2021. Kommissionen har även börjat undersöka om den rättsliga ramen för import, export och transitering av skjutvapen behöver moderniseras. Bekämpa människohandel

I strategin för säkerhetsunionen betonades behovet av att utveckla ett nytt strategiskt tillvägagångssätt för att utrota människohandel inom ramen för agendan mot organiserad brottslighet. Dessutom offentliggjorde kommissionen i oktober 2020, i enlighet med artikel 20 i direktivet mot människohandel, sin tredje rapport om de framsteg som gjorts i kampen mot människohandel. Här visas framsteg när det gäller transnationellt samarbete, gränsöverskridande brottsbekämpning och operativa rättsliga åtgärder, men också inrättandet av nationella och transnationella mekanismer för vidareslussning av offer för människohandel och utveckling av kunskapsbasen om människohandel. Medlemsstaterna använder sig i allt högre grad av EU-organ för att utbyta information, genomföra gemensamma åtgärder och gemensamma utredningsgrupper för att bekämpa människohandel både inom och utanför EU. Det operativa samarbetet har gett påtagliga resultat, särskilt inom ramen för den europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot: under 2019 har detta arbete resulterat i 825 gripanden, 8 824 identifierade misstänkta och identifieringen av 1 307 potentiella offer, däribland 69 barn. 94 organiserade kriminella grupper som var inblandade i dessa brott identifierades eller upplöstes och 1,5 miljoner euro i tillgångar har frysts på bankkonton, företag och webbdomäner. På EU:s dag mot människohandel den 18 oktober 2020 offentliggjorde kommissionen en studie om människohandelns kostnader, och en annan om nationella och gränsöverskridande mekanismer för vidareslussning. Smuggling av migranter Det europeiska centrumet för människosmuggling har rapporterat en fortsatt ökning av smuggling av migranter, främst i västra Balkan och grannländerna, och med sekundära förflyttningar i hela EU. Under 2019 bidrog Europol till att identifiera 14 218 misstänkta som är aktiva inom människohandel. I maj 2020 inrättade Eurojust fokusgruppen för åklagare för människosmuggling som ett viktigt nav för att regelbundet sammanföra de viktigaste rättsliga aktörerna på nationell nivå i EU:s medlemsstater och stödja deras gemensamma operativa insatser. Bekämpa miljöbrott Miljöbrott omfattar handlingar som överträder miljölagstiftningen och orsakar eller kan orsaka betydande skada eller risk för miljön och människors hälsa. De viktigaste miljöbrottsområdena är olagliga utsläpp eller utsläpp av ämnen i luft, vatten eller mark, olaglig handel med vilda djur och växter, olaglig handel med ozonnedbrytande ämnen och olaglig transport eller dumpning av avfall. Den nyligen genomförda utvärderingen av direktivet om miljöbrott visade att framstegen med att utveckla en europeisk ram inte fått några större effekter på fältet, till exempel när det gäller bättre gränsöverskridande samarbete och mer likvärdiga villkor när det gäller påföljder i alla medlemsstater. Framför allt hade det inte lett till fler fällande domar och mer avskräckande påföljder i medlemsstaterna. Det har därför beslutats att direktivet ska ses över före utgången av 2021. Den 29–30 oktober 2019 anordnade Eurojust tillsammans med det europeiska nätverket av åklagare för miljö (ENPE) en konferens om internationellt samarbete och samarbete i kampen mot miljöbrott (”International collaboration & co-operation in the fight against environmental crime”) för att öka medvetenheten och främja gränsöverskridande samarbete om miljöbrott bland åklagare och andra rättstillämpare inom och utanför EU. Den handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter som antogs 2016 håller för närvarande på att utvärderas. En särskild åtgärd är ett projekt som pågår fram till januari 2021 och som är inriktat på olaglig handel med vilda djur och växter i och via EU med hjälp av internet- och paketleveranstjänster, i syfte att motverka och upplösa nätverk för it-brottslighet avseende vilda djur och växter. V.ETT STARKT EUROPEISKT SÄKERHETSEKOSYSTEM En genuin och effektiv säkerhetsunion måste vara något som alla i samhället verkar för. Myndigheter, polis, privata sektorn, utbildningssektorn och medborgarna måste själva vara engagerade, rustade och ordentligt sammankopplade med varandra för att bygga upp beredskap och resiliens för alla, framför allt för de mest utsatta grupperna, brottsoffer och vittnen. 1.Samarbete och informationsutbyte Ett av de viktigaste bidrag som EU kan ge för att skydda medborgarna är att hjälpa dem som ansvarar för säkerheten att få ett bra samarbete. Samarbete och informationsutbyte är kraftfulla verktyg när man ska bekämpa brott och terrorism, hantera hot mot it-säkerheten och skipa rättvisa. Ett antal verktyg har införts för att stödja informationsutbyte mellan brottsbekämpande och rättsliga myndigheter. I dag antar kommissionen ett reviderat mandat för Europol för att genomföra ett antal riktade förbättringar i dess arbete. På så sätt kommer Europol att bättre kunna hantera den föränderliga karaktären hos brott som begås via internet och ekonomiska brott. Det kommer att stärka samarbetet med den privata sektorn och anpassa dataskyddsbestämmelserna till befintliga EU-bestämmelser. Europol och andra EU-byråer som Frontex, Cepol och Eurojust har med stöd av kommissionen fortsatt att utveckla EU:s policycykel avseende organiserad och grov internationell brottslighet, den s.k. Europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot ( Empact ). Samarbetet inom Empact har fortsatt visa sig vara ett effektivt verktyg mot organiserad brottslighet i hela Europa, exempelvis under ”gemensamma insatsdagar” i september, oktober och november 2020. Detta är ett tydligt bevis på värdet av samarbete. Det stödde också mindre kvantifierbara mål som en förbättrad underrättelsebild, utbildning och kapacitetsuppbyggnad, förebyggande, samarbete med partner utanför EU och kampen mot internetbrott. I den oberoende utvärderingen av EU:s policycykel 2018–2021/Empact 2020 konstaterades att den har visat sig vara allt mer relevant och effektiv när det gäller att hantera de mest akuta hoten från organiserade kriminella grupper. Mervärde tillkommer i form av en samarbetsplattform som gör att medlemsstaterna kan nå bättre resultat mot grov och organiserad brottslighet än om de hade varit tvungna att hantera dessa frågor på egen hand. Utvärderingen uppmärksammade också möjligheter och gav rekommendationer att ytterligare utveckla detta synnerligen användbara samarbetsverktyg under nästa cykel 2022–2025. Kommissionen kommer under 2021 att lansera ett initiativ till en EU-kod för polissamarbete, för att effektivisera, förbättra, utveckla, modernisera och underlätta samarbetet mellan berörda nationella byråer. Detta kommer att bli ett viktigt stöd till medlemsstaterna i deras kamp mot grov och organiserad brottslighet och terrorism. Samarbete behövs också mellan polisen och andra centrala brottsbekämpande myndigheter, och med organ som tullen. EU:s tullverksamhet har en viktig uppgift när det gäller att säkra de yttre gränserna och säkerheten för leveranskedjan, och bidrar därmed till Europeiska unionens inre säkerhet. Nya och föränderliga hot berör de viktigaste kopplingarna mellan tullen och de brottsbekämpande myndigheterna, framför allt tullkontrollernas värde när det gäller att upptäcka och förebygga och tullens ledande roll när det gäller varor. Kommissionen har stöttat och uppmuntrat samarbete mellan tullen och Europol, vilket får direkt inverkan på insatser på områden som skjutvapen, miljöbrott, kriminell finansiering och it. Tullmyndigheterna deltar för närvarande i flera Europol-ledda insatser mot grov och internationell organiserad brottslighet samt i Cepols utbildningar. Denna verksamhet bidrar till att främja och utveckla ytterligare samarbete mellan olika organ och förbättra samspelet mellan de främsta aktörerna. Starka och effektiva informationssystem är oumbärliga för att nå bättre informationsutbyte mellan rättsvårdande och brottsbekämpande myndigheter i hela EU. Schengens informationssystem (SIS) har också förstärkts med uppdaterade regler som riktas mot eventuella brister genom att ytterligare varningskategorier införs, förteckningen utökas över föremål som varningar kan införas för och nya typer av data som kan införas. De nya reglerna trädde i kraft den 28 december 2018 och ska vara helt operativa senast i december 2021. Under 2019 kompletterades det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris) med ytterligare ett system som möjliggör ett effektivt utbyte av uppgifter från kriminalregister om tredjelandsmedborgare som dömts i EU (Ecris-TCN-systemet). Arbetet med den tekniska utvecklingen och genomförandet av detta nya centraliserade system pågår för närvarande, och det förväntas tas i bruk 2023. Den 24 juli 2020 antog kommissionen rapporten om översynen av direktivet om passageraruppgifter (PNR), med en granskning av de första två årens tillämpning av PNR-direktivet. Den visar att utvecklingen av det EU-omfattande PNR-systemet har kommit en bra bit på väg. Användningen av PNR-uppgifter är av avgörande betydelse i kampen mot terrorism, grova brott och organiserad brottslighet och har redan gett påtagliga resultat. Det är bara en medlemsstat som ännu inte har meddelat fullt införlivande till kommissionen. Den 3 december 2020 sände kommissionen ett motiverat yttrande för underlåtenhet att anmäla fullt införlivande av direktivet.

Den 9 september 2020 offentliggjorde kommissionen utvärderingen av direktivet om förhandsinformation om passagerare från 2004. I utvärderingen framhålls ett antal brister och inkonsekvenser, som kommer att beaktas vid den kommande översynen av den nuvarande rättsliga ramen. Ett annat viktigt instrument som är föremål för ytterligare granskning är Prümbesluten, som ska beaktas mot bakgrund av den operativa, tekniska och forensiska utvecklingen och utvecklingen inom dataskydd. Samarbetet måste nå utanför EU och inbegripa viktiga tredjeländer i kampen mot terrorism och organiserad brottslighet. Den 13 maj 2020 godkände rådet att förhandlingar inleddes med Nya Zeeland om utbyte av personuppgifter mellan Europol och Nya Zeeland. Förhandlingar pågår med Turkiet, men inga framsteg har gjorts i förhandlingarna med Algeriet, Egypten, Israel, Jordanien, Libanon, Marocko och Tunisien om utbyte av personuppgifter för bekämpning av grov brottslighet och terrorism. Den 19 november 2020 antog kommissionen dessutom en rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar om avtal mellan Europeiska unionen och tio tredjeländer om samarbete mellan Eurojust och dessa tredjeländer om utbyte av personuppgifter. När det gäller internationellt samarbete om utbyte av PNR-uppgifter i syfte att bekämpa terrorism och grova brott, godkände rådet att förhandlingar inleds med Japan om undertecknande av ett PNR-avtal. Samtidigt håller de gemensamma utvärderingarna av de befintliga avtalen EU–USA och EU–Australien på att slutföras. Kommission har också inlett en process för att se över sin nuvarande övergripande strategi för överföring av PNR-uppgifter till tredjeländer. Kommissionen arbetar också med FN för att öka partnerländernas kapacitet att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra terroristbrott och annan grov brottslighet, genom att samla in och analysera passageraruppgifter, både API- och PNR-uppgifter. Kommissionen inledde en process för att underlätta överföring av PNR-uppgifter i enlighet med EU:s rättsliga krav inom ramen för de nya PNR-standarder som antagits av Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao). Den 23 juni 2020 antog Icao-rådet de nya standardbestämmelserna och rekommendationerna om PNR och dess avtalsslutande parter har till och med den 30 januari 2021 på sig att informera Icao om eventuella skillnader mellan sina nationella bestämmelser och de nya standarderna och rekommendationerna. 2. Betydelsen av starka yttre gränser Modern och effektiv förvaltning av de yttre gränserna är avgörande för att garantera EU-medborgarnas säkerhet. Om alla relevanta aktörer engageras för att göra mesta möjliga av säkerheten vid gränsen och får lämpliga verktyg, kan det få en verklig effekt på förebyggandet av gränsöverskridande brottslighet och terrorism. I den nya migrations- och asylpakten belystes också behovet av kraftfull och rättvis förvaltning av de yttre gränserna, inbegripet kontroller av identitet, hälsa och säkerhet. Det ingår i den övergripande strategin och visar hur politiken för migration, asyl, integrering och gränsförvaltning är beroende av framsteg på alla fronter. I den nya pakten underströks att ett effektivt Schengenområde är oumbärligt för migrationspolitiken och att det också har djupgående konsekvenser för säkerheten. Detta diskuterades vid det första Schengenforumet den 30 november 2020. Företrädare för medlemsstaterna och Europaparlamentet var eniga om vikten av ett effektivt Schengen för medborgarna när det gäller fri rörlighet men också säkerhet. Den här processen kommer att bidra till en ny Schengenstrategi som ska läggas fram under 2021. Utvärderings- och övervakningsmekanismen för Schengen är ett viktigt verktyg för att säkerställa ömsesidigt förtroende och för att garantera ett bättre och enhetligt genomförande av Schengenregelverket, däribland dess säkerhetsaspekter. Detta var ett viktigt tema i den rapport som antogs den 25 november, med en lägesrapport för genomförandet av Schengenregelverket, och en bedömning av hur utvärderings- och övervakningsmekanismen fungerar. Förordningarna om interoperabilitet är utformade för att befintliga och nya eller uppgraderade EU-informationssystem för säkerhet och gräns- och migrationshantering ska samverka på ett smartare och effektivare sätt. Interoperabilitet mellan EU:s informationssystem kommer att ge effektivitet och ändamålsenlighet i kontrollerna vid de yttre gränserna och bidra till att förebygga olaglig invandring och till en hög säkerhetsnivå. Den kommer att utgöra ett värdefullt extra verktyg för brottsbekämpande myndigheter och gränsmyndigheter. Medlemsstaterna, de Schengenassocierade länderna och de berörda unionsbyråerna (eu-Lisa, Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och Europol) måste vara redo, och kommissionen övervakar förberedelserna och beredskapen för att se till att ett fullständigt genomförande uppnås före utgången av 2023. Medlagstiftarna slöt den 8 december 2020 ett preliminärt avtal om förslaget att uppdatera informationssystemet för viseringar. Viss viktig lagstiftning måste dock fortfarande uppdateras. Europaparlamentet måste komma fram till att det är redo att samarbeta med rådet om ändringarna av EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias). Kopplingarna mellan relevanta informationssystem för analys av säkerhetsrisken är avgörande för att öka vår säkerhet. En prioritering i handlingsplanen av den 28 september 2020 för att ta tullunionen till nästa nivå är att förbättra samarbetet mellan tull- och gränsförvaltningsmyndigheter och att skapa synergier mellan deras informationssystem med relevanta skyddsåtgärder, däribland lagstiftning om skyddet av personuppgifter och integritet. I en preliminär bedömning som kommissionen genomfört tillsammans med polis- och tullexperter från medlemsstaterna, rekommenderas särskilt en sammankoppling av Schengens informationssystem (SIS) och Europoluppgifter med tullens importkontrollsystem (ICS2), och en genomförbarhetsstudie kommer nu att inledas. Förordningen om en europeisk gräns- och kustbevakning trädde i kraft i december 2019 och utgör en grundlig omställning av EU:s kapacitet och verktyg för att stärka unionens yttre gränser. Detta kan avsevärt öka gränsernas bidrag till säkerheten. Det nya mandatet stärker Frontex förmåga att stödja medlemsstaterna i förvaltningen av de yttre gränserna och återvändanden, och ökar möjligheterna till samarbete med tredjeländer. Arbete pågår med att säkerställa att den europeiska gräns- och kustbevakningens permanenta kår är redo för sin första utplacering från och med den 1 januari 2021. I juni 2019 införde EU strängare säkerhetsnormer för id-kort för att underlätta EU-medborgarnas fria rörlighet och samtidigt minska identitetsbedrägerier. Medlemsstaterna är från och med augusti 2021 skyldiga att börja utfärda identitetshandlingar och uppehållstillstånd i enlighet med de nya säkerhetsnormerna. De flesta av dem håller för närvarande på att anpassa sina dokumentutformningar efter kraven i förordningen. 3. Förstärkt forskning och innovation på säkerhetsområdet Forskning om säkerhet och främjande av innovation är grunden för en samordnad EU-lösning på komplexa utmaningar, och möjliggör konkreta åtgärder för att minska risker. Säkerheten är ett av fyra fokusområden under 2018–2020 inom arbetsprogrammet Horisont 2020, vilket utgör 50 % av den totala offentliga finansieringen av säkerhetsforskning i EU. Efter 2019 års ansökningsomgångar för säkerhetsforskning inom Horisont 2020 valdes 42 projekt ut och fick totalt 253 miljoner euro i EU-finansiering. Arbetet kommer att omfatta att skydda infrastruktur, öka katastrofresiliensen, bekämpa brottslighet och terrorism, säkra de yttre gränserna och förbättra den digitala säkerheten. Den preliminära budgeten för projekt under 2020 uppgår till 265 miljoner euro. Detta omfattar en ansökningsomgång med 20 miljoner euro om artificiell intelligens, till stöd för europeiska brottsbekämpande organ för att öka deras AI-kapacitet, eliminera kunskapsklyftor på AI-området och främja samarbete. Arbete som förbereds inom ramen för det nya forskningsprogrammet Horisont Europa kommer att stödja genomförandet av EU:s strategi för en säkerhetsunion och gränsförvaltnings- och säkerhetsdimensionen i den nya migrations- och asylpakten, EU:s politik för katastrofriskreducering och EU:s strategi för sjöfartsskydd. EU-finansierad säkerhetsforskning har också visat sig vara effektiv när det gäller att främja samarbete och stödja säkerhetspersonal under covid-19-pandemin. Stödet omfattar verktyg för gemensam bedömning och utredning av epidemiologiska risker och risker för brott samt en hotbildsbedömning. För att säkerställa spridningen av innovativa projekt måste EU:s byråer integreras med befintlig forskning och innovation inom säkerhetsområdet. Efter RIF-rådet i oktober 2019 håller EU:s byråer och kommissionens gemensamma forskningscentrum, utifrån sina befintliga rättsliga mandat, på att inrätta en europeisk innovationsknutpunkt för inre säkerhet som ska fungera som ett samarbetsnätverk för deras innovationslaboratorier. Knutpunkten kommer vara en samordningsmekanism som ska stödja de deltagande enheterna när det gäller utbyte av information och kunskap, lansering av gemensamma projekt och spridning av resultat och tekniska lösningar som är relevanta för den inre säkerheten.