EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 14.05.1996 
KOM(%) 188 slutlig 
95/0156 (CNS) 
Ändrat förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om ett flerårigt gemenskapsprogram för att stimulera 
utvecklingen av en europeisk multimediasektor och 
främja användningen av multimediainnehåll i det framväxande 
informationssamhället 
(Info 2000-programmet) 
(framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 189a.2 i Romfördraget) 

Motivering 
1 Inledning 
1.1 Den 30 juni 1995 antog kommissionen ett förslag till rådets beslut om ett 
flerårigt gemenskapsprogram för att stimulera utvecklingen av en 
europeisk multimediasektor och främja användningen av 
multimediainnehåll i det framväxande informationssamhället (Info 2000-
programmet) (KOM(95) 149 slutlig). Detta förslag lämnades till rådet 
den 30 juni 1995. 
1.2 Rådet nådde politisk enighet om detta förslag den 27 november 1995. 
1.3 Ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande vid sammanträdet 
den 20J21 december 1995 (CES(95) 1455). 
1.4 Europaparlamentet antog sitt yttrande den 28 mars 1996. Detta yttrande 
innehåller 52 ändringar av kommissionens originaltext. 
1.5 Kommissionen kan godta 24 av ändringarna, varav 16 helt och hållet 
och 8 delvis. Kommissionen kan ej godta de återstående 28 ändringarna. 
1.6 Motiven bakom kommissionens ståndpunkt beträffande ändringarna 
redovisas i punkt 3 nedan. Det ändrade förslaget finns i bilaga 1 (högra 
kolumnen) bredvid det ursprungliga förslaget (vänstra kolumnen). 
2 Förslagets mål 
Förslaget gäller upprättandet av ett flerårigt gemenskapsprogram, kallat 
Info 2000-programmet, för att stimulera utvecklingen av en europeisk 
multimediasektor och främja användningen av multimediainnehåll i det 
framväxande informationssamhället. 
Programmets tre långsiktiga mål är att 
• underlätta utvecklingen av den europeiska innehållssektorn, 
• optimera de nya informationstjänsternas bidrag när det gäller tillväxt, 
konkurrenskraft och sysselsättning i Europa, 
• optimera de avancerade informationstjänsternas bidrag till de europeiska 
medborgarnas yrkesmässiga, sociala och kulturella utveckling. 
3 Kommissionens ståndpunkt beträffande de ändringar som Europaparlamentet har 
lagt fram 
3.1 Ändringar som godtas som de är: 
Kommissionen godtar ändringarna 4, 6, 8, 9, 15, 17, 20, 22, 27, 28, 
33, 34, 39, 44, 47 och 51. 
I ändring 4 tillfogas ett nytt stycke i ingressen där respekten för den 
språkliga mångfalden med all rätt betonas. 
Ändring 6 innehåller en lämplig påminnelse om att programåtgärderna 
framför allt bör bidra till att minska riskerna för utslagning. 
I ändring 8 preciseras det att biograffilm och television ingår i den 
audiovisuel la sektorn. 
I ändring 9 läggs tonvikt vid de synergieffekter som skall skapas mellan 
Info 2000-programmet och andra gemenskapsprogram och -åtgärder. 
I ändring 15 utvidgas kommissionens ansvar till att omfatta beviljande av 
ekonomiskt stöd. 
I ändring 17 omdefinieras det tillämpningsområde för 
kommittéförfarandet som föreskrivs i artikel 5. Detta görs genom att 
uppdelningen av budgetutgifterna stryks och genom att en mer precis 
formulering införs beträffande medverkan från enheter från tredje land 
eller internationella organisationer. 
Ändring 20 utgör en teknisk förbättring av den förra formuleringen. 
Ändring 22 innehåller ett lämpligt förtydligande om att de organisationer 
som har ansvar för informationskampanjer verkar i ett europeiskt och 
internationellt nätverk. 
Ändring 27 utgör en förbättring av rubriken för handlingslinje 2 (bättre 
utnyttjande genom multimedia av information som fmns inom den 
offentliga sektorn). 
I ändring 28 tillfogas några lämpliga preciseringar som avser 
informationen i den offentliga sektorn. 
I ändring 33 preciseras de områden som pilotprojekten inom 
handlingslinje 2.2 skall gälla. 
I ändring 34 framförs en bättre formulering än i originaltexten för att 
uttrycka samma idé. 
I ändring 39 påminns det helt berättigat om betydelsen av en samordnad 
strategi, vilket pilotprojekten inom Impact-programmet har visat. 
I ändring 44 framhålls med all rätt att särskilt stöd måste ges till 
utvecklingen av multimediatjänster för små och medelstora företag inom 
ramen för de åtgärder som syftar till att utveckla och utbyta bästa 
metoder. 
I ändring 47 preciseras på ett välgrundat sätt att undervisningen bör 
lägga större vikt vid, å ena sidan, det europeiska kultur- och språkarvet, 
och å andra sidan, vid multimediaaspekten. 
I ändring 51 framförs en bättre formulering. 
3.2 Ändringar som kommissionen kan godta delvis eller med förbehåll för 
ändringar: 
Detta gäller ändringarna 1, 5, 7, 21, 30, 37, 38 och 50. 
I ändring 1 införs en lämplig precisering i form av ett nytt stycke i 
ingressen som framhåller principerna om jämlikhet, tillgång och låg 
kostnad vad beträffar vissa bastjänster. Dessa principer bör respekteras i 
utbudet av multimediatjänster. Kommissionen kan emellertid inte godta 
orden "och delvis att vissa bastjänster är gratis", vilka utgör en alltför 
vid formulering. 
Ändring 5 kan i princip godtas, eftersom medborgarnas intresse 
verkligen förtjänar särskild uppmärksamhet. För att bevara enhetligheten 
i texten i ingressen är det att föredra att lägga till orden "och 
medborgarnas intressen" i slutet av elfte stycket i ingressen, 
beaktandemeningen oräknad. 
Info 2000-programmet har inte till uppgift att lösa de problem som 
behandlas i ändring 7. Kommissionen delar dock andemeningen i det 
föreslagna stycket och kommer att lägga särskild vikt vid detta i 
samband med genomförandet av programmet, så att programmets 
åtgärder stämmer överens med de politiska riktlinjer som 
Europaparlamentet har gett uttryck för. Ändringen kan alltså godtas med 
följande omformulering: "Det är lämpligt att i samband med 
genomförandet av programmet vara särskilt uppmärksam på riskerna för 
missbruk av multimediainnehållet inom så skadliga områden som rasism, 
illegal pornografi och annan kriminell verksamhet. " 
De två första delarna av ändring 21 kan godtas eftersom de utgör 
lämpliga preciseringar. Preciseringen i den tredje delen om främjande av 
utvecklingen av efterfrågan bland vissa användargrupper är godtagbar, 
men hänvisningen till vissa kategorier (kvinnor, handikappade, 
föreningar och icke-statliga organisationer) framstår däremot som alltför 
specifik i detta sammanhang. 
Ändring 30 är godtagbar förutom det första tillägget ("samt de 
möjligheter som kvinnor kan erbjuda vid den senare utvecklingen av 
denna teknik") och det sista tillägget ("Kommissionen kommer att hjälpa 
medlemsstaterna..."). Det första tillägget blandar ihop det som är 
allmänt med det som är särskilt och gör det svårt att förstå grönbokens 
verkliga nyckelfrågor. Det sista tillägget förefaller överensstämma dåligt 
med subsidaritetsprincipen och skulle kräva finansiella resurser som inte 
finns avsatta i den föreslagna budgeten. 
Ändring 37 kan godtas om den särskilda hänvisningen till Förenta 
Staterna stryks. 
I ändring 38 införs lämpliga omformuleringar och preciseringar i de två 
första delarna. Vad beträffar den tredje ändringen från slutet 
(utvecklingen av nya programvaruverktyg) kan kommissionen inte godta 
denna precisering. Kommissionen redogör för orsakerna under punkten 
för ändring 45. Vad beträffar den sista ändringen överlappar den 
föreslagna åtgärden de åtgärder som vidtagits inom ramen för Grönbok 
om upphovsrätt och närliggande rättigheter i informationssamhället. 
Ändring 50 är välkommen såtillvida att det föreslås att alla produkter 
som härstammar från ett projekt som får ekonomiskt stöd måste märkas 
med ett omnämnande av stödet. Att Europeiska unionens flagga också 
skall ingå i märkningen kan inte godtas, eftersom den skulle kunna skapa 
en tvetydighet som leda till att man tror den utgör en kvalitetsmärkning. 
3.3 Ändringar som kommissionen inte kan godta: 
Detta gäller ändringarna 2, 3, 10, 11, 12, 13, 14, 16, 18, 19, 23, 24, 
25, 26, 29, 31, 32, 35, 36, 40, 41, 42, 43, 45, 46, 48, 49 och 52. 
Ändring 2 utgör en risk för överlappning med andra program, framför 
allt program om telematiktillämpningar. I ändringen preciseras nämligen 
att åtgärderna bör stödja utvecklingen av tillämpningar för målen om 
hälsovård, utbildning, yrkesutbildning och regionalpolitik. 
Ett nytt stycke i ingressen som ger föreningar och icke-statliga 
organisationer en särställning, vilket föreslås i ändring 3, är inte befogat 
mot bakgrund av ingressens allmänna karaktär. 
I motsats till vad som framförs i ändring 10 är kommissionens åsikt att 
ansvaret för att enskilda projekt anpassas till utvecklingen på marknaden 
huvudsakligen vilar på parterna i varje projekt. Däremot bör 
kommissionen säkerställa att det förslagna programmet anpassas till 
utvecklingen på marknaden, särskilt vad beträffar uppdateringen av 
kriterierna för uppmaning till förslagsgivning, 
I ändring 11 förespråkas att principen om ömsesidighet bör tillämpas 
strikt vid genomförandet av programmet i samarbete med tredje land och 
internationella organisationer, vilket förefaller vara ett alltför snävt 
synsätt. En sådan precisering finns inte i andra gemenskapsprogram. 
Ändring 12 kan inte godtas av kommissionen, eftersom den föreslagna 
texten inte överensstämmer med standardtexten i bilaga II punkt 2.A i 
den gemensamma deklarationen från Europaparlamentet, rådet och 
kommissionen av den 6 mars 1995 om införandet av finansiella 
bestämmelser i rättsakterna. Kommissionen godkänner emellertid 
införandet av ett stycke i ingressen och en normativ del i enlighet med 
den ovannämnda deklarationen. 
Ändring 13 överensstämmer inte med kommissionens allmänna politik 
om ämnet i fråga. 
I ändring 14 höjs de årliga budgetanslagen samtidigt som programmets 
varaktighet förkortas. Kommissionen delar åsikten att programmet 
behöver betydande budgetära resurser för att uppnå målen. Effekterna på 
budgeten av den föreslagna ändringen är dock inte förenliga med den 
övergripande budgetplaneringen och står i motsats till de finansiella 
perspektiven i rubrik 3. Av denna anledning kan kommissionen inte 
godta ändringen. Kommissionen välkomnar emellertid det stöd som på 
detta sätt ges till kommissionens ståndpunkt gentemot rådet beträffande 
programmets budget. 
Det verkar inte som om det i ändring 16 införs något nytt i förhållande 
till det som redan finns i redovisningen av budgetkonsekvenserna och i 
bilaga 3. På det tekniska planet skulle det vara att föredra att göra en 
allmän hänvisning till budgetförordningen (istället för en särskild 
hänvisning till artikel 57) och att anpassa ordvalet i ändringen till det 
som används i artikel 57 i budgetförordningen. 
I ändring 18 tillförs inget nytt i förhållande till hur det går till i 
verkligheten och till befintliga bestämmelser. 
I ändring 19 fastställs datumet för att lägga fram utvärderingsrapporten 
till den 30 september 1997, vilket inte är önskvärt. Perioden blir alltför 
kort och kommer att minska värdet på halvtidsutvärderingen. Rapporten 
kommer då bara att omfatta de resultat som har uppnåtts under de första 
tolv månaderna, vilket är en otillräcklig referensperiod. Reglerna för 
utnämningar av oberoende experter riskerar dessutom genom sitt 
komplicerade förfarande att ytterligare förkorta referensperioden. 
I ändring 23 tillfogas en uppgift som inte ingår i de uppgifter som 
organisationerna i nätverket skall utföra och som i stort sett säkerställs 
av andra mekanismer. 
Ändring 24 bidrar inte med någon lämplig precisering, eftersom den 
nuvarande formuleringen inte hindrar att de nämnda organisationerna 
omfattas. 
Ändring 25 medför en precisering som i större utsträckning rör 
handlingslinje 4.3 än handlingslinje 1.1. Kommissionen delar emellertid 
i stort ändringens huvudinnehåll, men anser att denna aspekt omfattas av 
den nuvarande formuleringen av handlingslinje 4.3. 
Kommissionen anser att handlingslinje 1.2 måste behållas i motsats till 
målet med ändring 26. Det verkar som om den föreslagna strykningen 
kan hänföras mer till budgetöverväganden än till faktiska orsaker om hur 
välgrundad handlingslinjen är eller vilka problem som dess 
genomförande innbär. 
Kommissionen anser att synpunkterna i ändring 29 är väsentliga för den 
kommande debatten i samband med grönboken om tillgång, spridning 
och kommersialisering av information från den offentliga sektorn. Det är 
emellertid lämpligt att undvika att vara alltför föreskrivande i 
grönboken. 
I ändring 31 om ett informationssystem för information införs en 
precisering som är föga användbar, eftersom denna redan ingår i 
systemet med kataloger. 
I ändring 32 föreslås en formulering som är alltför exakt beträffande 
kvinnors intressen och alltför begränsande för begreppet ett 
"elektroniskt offentligt rum" {virtual reality), vilket inte ryms inom 
systemet med kataloger. 
Den nya formuleringen av rubriken till handlingslinje 3.1 såsom den 
föreslås i ändring 35 är inte väsentligt annorlunda jämfört med den som 
kommissionen har föreslagit. Kommissionen föredrar att behålla den 
ursprungliga formuleringen i enhetlighet med ståndpunkten om 
ändringarna 38, 40 och 45. 
Ändring 36 är överflödig i förhållande till ändring 8 och innebär en 
onödig och obalanserad precisering. 
I ändring 40 stryks de områden som har fastställts som de strategiska 
områden inom vilka produktionen av multimediainnehåll måste 
stimuleras. Strukturer för samråd har redan behandlats i handlingslinje 
1.2. Slutligen återfinns den tonvikt som har lagts vid 
multimediaprodukter som lätt kan anpassas från en medlemsstat till en 
annan redan i formuleringen i sektion 3.1 (transeuropeisk flerspråkig 
och mångkulturell strategi). 
Den första delen av ändring 41 (risken för likriktning i utbudet av 
produkter) hör mer hemma i diskussionen om informationens offentliga 
och privata områden. Vad gäller den andra delen (särskild uppmuntran 
till små producenter) verkar den i stort sett överflödig mot bakgrund av 
den föregående meningen i punkt 3.1. 
I ändring 42 föreslås en mekanism som kommissionen inte kan godkänna 
för genomförandet av handlingslinje 3.1. Kommissionen anser emellertid 
att idén är intressant och att den förtjänar en grundligare utredning som 
kan genomföras inom ramen för den föreslagna handlingslinjen 4.1. 
Kommissionen anser att den särskilda uppmärksamhet som bör ges åt de 
juridiska villkoren för överföring av information från den offentliga 
sektorn till den privata sektorn, som toreslås i ändring 43. bör behandlas 
inom handlingslinje 2 och inte inom handlingslinje 3.2. 
Ändring 45 syftar till att fastställa en ny handlingslinje 3 som gäller 
utvecklingen av ny programvara. Denna åtgärd ingår inte i Info 2000-
programmet, eftersom den omfattas av det tjärde ramprogrammet för 
forskning och utveckling (IT, Acts, Télématique). 
Ändring 46 kan inte godtas, eftersom texten i inledningen inte motsvarar 
de föreslagna åtgärdernas karaktär. 
I ändring 48 föreslås en ny fördelning av budgeten som kommissionen 
inte kan godta. Kommissionen är medveten om nödvändigheten av att 
öka resurserna för handlingslinje 3 på bekostnad av handlingslinje 1, och 
kan ställa sig positiv till syftet med den föreslagna överföringen. 
4 Slutsats Kommissionen anser dock att det föreslagna procentintervall som 
resurserna får variera inom är för snävt. Följaktligen föreslår 
kommissionen följande fördelning: 
Handlingslinje 1 (stimulering av efterfrågan samt upplysnings­
verksamhet): 20-30 %. 
Handlingslinje 2 (utnyttjande av information inom den offentliga 
sektorn i Europa): 18-23 %. 
Handlingslinje 3 (tillvaratagande av Europas potential på 
multimediaområdet): 43-55 %. 
Handlingslinje 4 (stödåtgärder): 7-12 %. 
Ändring 49 kan inte godtas på följande grunder. Inom ramen för punkt 3 
i bilaga 3 är det inte önskvärt att ersätta "uppmaning till förslagsgivning" 
med "anbudsinfordran". Denna punkt syftar nämligen på projekt med 
gemensam finansiering, där det finansiella bidraget från gemenskapen 
inte får inte överstiga 50 % av kostnaden för projektet. Vad beträffar 
punkt 4 syftar kommissionens text till att tillåta samfinansiering av 
projekt som kommer in genom spontana förslag utanför den formella 
ramen för uppmaning till förslagsgivning. Ändringen täcker inte denna 
form och kan inte antas. 
Ändring 52 däremot införs ett förfarande som är oacceptabelt på grund 
av sin komplexitet. 
Kommissionen rekommenderar att rådet godkänner det ändrade förslaget enligt 
bilaga. 
Förslag till rådets beslut om antagande av ett 
flerårigt gemenskapsprogram för att stimulera 
utvecklingen av en europeisk 
multimediainnehållsindustri och främja 
användningen av multimediainnehåll i det 
framväxande informationssamhället (INFO2000) Förslag till rådets beslut om antagande av ett 
flerårigt gemenskapsprogram för att stimulera 
utvecklingen av en europeisk innehållssektor och 
främja användningen av multimedieinnehåll i det 
framväxande informationssamhället (Info 2000-
programmet) (KOM(95) 0149 - C4-0383/95 -
95/0156(CNS)) 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT 
DETTA BESLUT 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av 
Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130.3 i detta, 
med beaktande av forslaget från kommissionen1, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande2, 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs 
yttrande3, 
med beaktande av följande: 
Den europeiska innehållsindustrin kan på ett väsentligt 
sätt bidra till att stimulera tillväxten, stärka 
konkurrenskraften och främja sysselsättningen inom 
gemenskapen, enligt vitboken "Tillväxt, 
konkurrenskraft och sysselsättning - utmaningarna och 
vägarna in i 2000-talet"4. 
Vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 10-11 
december 1993 beslutades på grundval av den vitboken 
att en handlingsplan skulle genomföras med konkreta 
åtgärder både på gemenskapsnivå och på nationell nivå, 
särskilt vad gäller infrastrukturer tor information och 
nya tillämpningar som kräver nytt innehåll. EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT 
DETTA BESLUT 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av 
Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130.3 i 
detta, 
med beaktande av förslaget från kommissionen1, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande2, 
med beaktande av Ekonomiska och sociala 
kommitténs yttrande3, 
med beaktande av följande: 
Den europeiska innehållssektorn kan på ett 
väsentligt sätt bidra till att stimulera tillväxten, 
stärka konkurrenskraften och främja sysselsättningen 
inom gemenskapen, enligt vitboken "Tillväxt, 
konkurrenskraft och sysselsättning - utmaningarna 
och vägarna in i 2000-talet"4. 
Vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 10-11 
december 1993 beslutades på grundval av denna 
vitbok att en handlingsplan skulle genomföras med 
konkreta åtgärder både på gemenskapsnivå och på 
nationell nivå, särskilt vad galler infrastrukturer för 
information och nya tillämpningar som kräver nytt 
innehåll. 
EGT nr. 
EGT nr. 
EGT nr. 
"Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning -
utmaningarna och vägarna in i 2000-talet", 
KOM(93) 700 slutl., 5.12.1993, kapitel 5A 
" Informationssamhället ". EGT nr C 250, 26.9.1995, s. 4 
EGT nr. 
EGT nr C 82, 19.3.1996, s. 36 
"Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning 
- utmaningarna och vägarna in i 2000-talet", 
KOM(93) 700 slutl., 5.12.1993, kapitel 5A 
"Informationssamhället". 
10 
Vid Europeiska rådets möte på Korfu den 24-25 juni 
1994 beaktades de rekommendationer som i rapporten 
"Europa och det globala informationssamhället"5 lades 
fram av den arbetsgrupp om informationssamhället som 
bildats på hög nivå. Det underströks att gemenskapen 
och medlemsstaterna har en viktig roll att spela i 
övergången till informationssamhället genom att ge 
politisk stimulans, genom att utforma ett tydligt och 
stabilt regelverk och genom att statuera exempel på de 
områden som de övervakar. Vid Europeiska rådets möte på Korfu den 24-25 juni 
1994 beaktades de rekommendationer som i 
rapporten "Europa och det globala 
informationssamhället"' lades fram av den 
arbetsgrupp om informationssamhället som bildats 
på hög nivå. Det underströks att gemenskapen och 
medlemsstaterna har en viktig roll att spela i 
övergången till informationssamhället genom att ge 
politisk stimulans, genom att utforma ett tydligt och 
stabilt regelverk och genom att statuera exempel på 
de områden som de övervakar. 
1 kommissionens handlingsplan "Europas väg till 
informationssamhället - en handlingsplan"6 erkänns 
innehållets betydelse och det fastställs att kommissionen 
kommer att ge förslag på hur gynnsamma förhållanden 
kan skapas för att de som tillhandahåller innehåll skall 
kunna anpassa sina färdigheter och produkter till den 
nya multimediamiljön, samt hur man kan stimulera till 
ökad användning av nya informationstjänster. 
Rådet framhöll den 28 september 19947 det trängande 
behovet att öka den europeiska innehållsindustrins 
internationella konkurrenskraft, med hänsyn till den 
kulturella mångfalden och dessa produkters påverkan på 
samhället. I kommissionens handlingsplan "Europas väg till 
informationssamhället - en handlingsplan"6 erkänns 
innehållets betydelse och det fastställs att 
kommissionen kommer att ge förslag på hur 
gynnsamma förhållanden kan skapas för att de som 
tillhandahåller innehåll skall kunna anpassa sina 
färdigheter och produkter till den nya 
multimediemiljön, samt hur man kan stimulera till 
ökad användning av nya informationstjänster. 
Rådet framhöll den 28 september 19947 det 
trängande behovet att öka den europeiska 
innehållssektorns internationella konkurrenskraft, 
med hänsyn till den kulturella mångfalden och dessa 
produkters påverkan på samhället. 
Vid Europeiska rådets möte i Essen den 9-10 december 
1994 framhölls innehållets betydelse för övergången till 
informationssamhället. 
I rådets resolution om kultur och multimedia8 av den 3-
4 april 1995 underströks vikten av multimedia för att 
underlätta utvecklingen av innehållsindustrin och 
förbättra medborgarnas tillgång till det kulturella arvet 
och framhölls medlemsstaternas och unionens 
katalysatorfunktion vid skapandet, produktionen och 
distributionen av kulturella multimediaprogram av hög 
kvalitet. Vid Europeiska rådets möte i Essen den 9-10 
december 1994 framhölls innehållets betydelse för 
övergången till informationssamhället. 
I rådets resolution om kultur och multimedia8 av den 
3-4 april 1995 underströks vikten av multimedia för 
att underlätta utvecklingen av innehållssektorn och 
förbättra medborgarnas tillgång till det kulturella 
arvet och framhölls medlemsstaternas och unionens 
katalysatorfunktion vid skapandet, produktionen och 
distributionen av kulturella multimedieprogram av 
hög kvalitet. 
"Europa och det globala informationssamhället -
rekommendationer till Europeiska rådet", 
Bryssel, 26.5.1994. 
6 KOM(94) 347 slutl., 19.7.1994, "Europas väg 
till informationssamhället - en 
handlingsplan". 
7 Slutsatser av rådets 1787:e möte 9561/94 (Press 
197), 28.9.1994. 
8 Rådets sammanträde nr 1841 den 3-4 april 1995 
om audiovisuella medier och kultur, rådets 
dok. 6072/95 av den 24 mars 1995. "Europa och det globala 
informationssamhället - rekommendationer 
till Europeiska rådet", Bryssel, 26.5.1994. 
KOM(94) 347 slutl., 19.7.1994, "Europas 
väg till informationssamhället - en 
handlingsplan". 
Slutsatser av rådets 1787:e möte 9561/94 
(Press 197), 28.9.1994. 
Rådets sammanträde nr 1841 den 3-4 april 
1995 om audiovisuella medier och kultur, 
rådets dok. 6072/95 av den 24 mars 1995. 
ni 
De tre långsiktiga strategiska målsättningarna för 
unionens innehållspolitik bör vara att underlätta 
utvecklingen av den europeiska innehållsindustrin, att 
optimera de nya informationstjänsternas bidrag när det 
gäller tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning i 
Europa, samt att maximera de avancerade 
informationstjänsternas bidrag till de europeiska 
medborgarnas yrkesmässiga, sociala och kulturella 
utveckling. De tre långsiktiga strategiska målsättningarna för 
unionens innehållspolitik bör vara att underlätta 
utvecklingen av den europeiska innehållssektorn, att 
optimera de nya informationstjänsternas bidrag när 
det gäller tillväxt, konkurrenskraft och 
sysselsättning i Europa, samt att maximera de 
avancerade informationstjänsternas bidrag till de 
europeiska medborgarnas yrkesmässiga, sociala och 
kulturella utveckling. 
Det finns många hinder för utvecklingen av en 
europeisk multimediainnehållsindustri och -marknad, 
och dessa försvårar övergången till ett 
informationssamhälle. Det finns många hinder för utvecklingen av en 
europeisk innehållssektor och -marknad för 
multimedia, och dessa försvårar övergången till ett 
informationssamhäl le. 
Gemenskapen behöver bygga vidare på den goda 
konkurrenskraft som uppnåtts i vissa sektorer inom 
innehållsindustrin, och behöver stärka sin ställning i 
andra sektorer. Gemenskapen behöver bygga vidare på den goda 
konkurrenskraft som uppnåtts i vissa delar av 
innehållssektorn, och behöver stärka sin ställning i 
andra delar. 
Särskild uppmärksamhet bör fästas vid de behov som 
användarna av informationstjänster har, särskilt i små 
och medelstora företag och i gemenskapens mindre 
gynnade regioner. Det bör fästas särskild uppmärksamhet vid de behov 
som användarna av informationstjänster har, särskilt 
i små och medelstora företag och i gemenskapens 
mindre gynnade regioner, och vid medborgarnas 
intressen. 
Åtgärder bör vidtas för att främja små och medelstora 
företags deltagande i programmet. 
De olika utvecklingstakterna i medlemsstaterna vad 
gäller tillhandahållande och användning av 
informationstjänster bör särskilt beaktas, med tanke på 
gemenskapens inre sammanhållning och de risker som 
hänger samman med ett tvådelat informationssamhälle. I utbudet av multimedietjänster bör principen om 
lika tillgång till vissa bastjänster till låg kostnad 
respekteras och utbudet bör bidra till 
sammanhållning, särskilt i de regioner i Europa som 
är geografiskt missgynnade. 
Åtgärder bör vidtas för att främja små och 
medelstora företags deltagande i programmet. 
De olika utvecklingstakterna i medlemsstaterna vad 
gäller tillhandahållande och användning av 
informationstjänster bör särskilt beaktas, med tanke 
på gemenskapens inre sammanhållning och de risker 
som hänger samman med ett tvådelat 
informationssamhälle. 
Gemenskapsåtgärderna som vidtas beträffande 
informationsinnehåll bör ta hansyn till den språkliga 
mångfalden i unionen och uppmuntra initiativ som 
syftar till att anpassa innehållet i 
multimedieinformationen till medlemsstaternas 
språk. 
Programåtgärderna bör bidra till att minska riskerna 
för att ickekompetenta eller föga kompetenta 
arbetstagare slås ut, att det skapas ett 
tvåskiktssamhälle, att olikheterna mellan regionerna 
förstärks och att isoleringen av den enskilda 
individen ökar. 
llZ 
De åtgärder som vidtas inom ramen för detta program 
syftar till att stärka den europeiska innehållsindustrins 
ställning och kommer att komplettera andra 
innehållsrelaterade åtgärder, särskilt de som avser den 
audiovisuella sektorn9. Det är lämpligt att i samband med genomförandet av 
programmet vara särskilt uppmärksam på riskerna 
för missbruk av multimedieinnehåll inom så skadliga 
områden som rasism, illegal pornografi och annan 
brottslig verksamhet. 
De åtgärder som vidtas inom ramen för detta 
program syftar till att stärka den europeiska 
innehållssektorns ställning och kommer att 
komplettera andra innehållsrelaterade åtgärder, 
särskilt de som avser den audiovisuella sektorn 
(biograffilm och television) . 
10 Rådets beslut 93/424/EEG av den 22 juli 1993 
om en handlingsplan för införande av 
avancerade televisionstjänster i Europa; 
KOM(94) 523, 8 februari 1995 "Politique 
Audio-visuelle. Créer un environnement 
favorable à l'essor des entreprises de 
l'industrie européenne des programmes 
(MEDIA2 1996-2000); rådets direktiv 
89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om 
"television över gränserna" (EGT nr L 298, 
17.10.1989, s. 15). 
KOM(93) 708 slutl., 3.2.1994. 
12 Rådets beslut av den 6 december 1994 (EGT nr 
L340, 29.12.1994, s. 8). 
Fjärde ramprogrammet för Europeiska 
gemenskapens verksamhet på området 
forskning och teknisk utveckling samt 
demonstration (1994 till 1998), som antogs 
genom Europaparlamentets och rådets beslut 
nr 1110/94/EG av den 26 april 1994 (EGT nr 
L126, 18.5.1994, s. 1). 
KOM(94) 207 slutl., 3.6.1994. 10 
12 Rådets beslut 93/424/EEG av den 22 juli 
1993 om en handlingsplan för införande av 
avancerade televisionstjänster i Europa; 
KOM(94) 523, 8 februari 1995 "Politique 
Audio-visuelle. Créer un environnement 
favorable à l'essor des entreprises de 
l'industrie européenne des programmes 
(MEDIA2 1996-2000); rådets direktiv 
89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om 
"television över gränserna" (EGT nr L 298, 
17.10.1989, s. 15).. 
Fjärde ramprogrammet för Europeiska 
gemenskapens verksamhet på området 
forskning och teknisk utveckling samt 
demonstration (1994 till 1998), som antogs 
genom Europaparlamentets och rådets beslut 
nr 1110/94/EG av den 26 april 1994 (EGT nr 
L126, 18.5.1994, s. 1). 
KOM(93) 708 slutl., 3.2.1994. 
Rådets beslut av den 6 december 1994 (EGT 
nr L 340, 29.12.1994, s. 8). 
13 KOM(94) 207 slutl., 3.6.1994. 
13 
Alla innehållsrelaterade policyåtgärder måste 
komplettera andra pågående initiativ på nationell nivå 
och gemenskapsnivå, som beskrivs särskilt i 
kommissionens handlingsplan "Europas väg till 
informationssamhället - en handlingsplan", och bör 
genomföras i samklang med kommissionens politik och 
initiativ på områdena utbildning10, yrkesutbildning", 
forskning och teknisk utveckling12 samt små och 
medelstora företag13. Alla innehållsrelaterade policyåtgärder måste 
komplettera andra pågående initiativ på nationell 
nivå och gemenskapsnivå, som beskrivs särskilt i 
kommissionens handlingsplan "Europas väg till 
informationssamhället - en handlingsplan", och bör 
genomföras i samklang med program inom det 
fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk 
utveckling (program för avancerad teknik, teknik, 
avancerade telekommunikationstjänster och 
telematik) och kommissionens politik och initiativ 
på områdena utbildning11, yrkesutbildning12, kultur 
samt små och medelstora företag13 samt 
strukturfonderna. 
De framsteg som görs inom ramen för detta program 
bör övervakas kontinuerligt och systematiskt, så att 
programmet vid behov kan anpassas till utvecklingen på 
marknaden för multimediainnehåll. Så småningom bör 
en oberoende utvärdering göras av framstegen med 
programmet, i syfte att ta fram den 
bakgrundsinformation som behövs för att fastställa 
målsättningarna för framtida policyåtgärder på 
innehållsområdet. Efter programmet bör en avslutande 
utvärdering göras av de resultat som uppnåtts, där 
resultaten jämförs med de målsättningar som fastställs i 
detta beslut. 
Åtgärderna inom ramen för detta program kommer inte 
på något sätt att påverka tillämpningen av 
gemenskapens konkurrensregler. 
Det kan vara lämpligt att inleda internationellt 
samarbete med internationella organisationer och tredje 
land i syfte att genomföra detta program. De framsteg som görs inom ramen för detta program 
bör övervakas kontinuerligt och systematiskt, så att 
programmet vid behov kan anpassas till 
utvecklingen på marknaden för multimedieinnehåll. 
Så småningom bör en oberoende utvärdering göras 
av framstegen med programmet, i syfte att ta fram 
den bakgrundsinformation som behövs för att 
fastställa målsättningarna för framtida policyåtgärder 
på innehållsområdet. Efter programmet bör en 
avslutande utvärdering göras av de resultat som 
uppnåtts, där resultaten jämförs med de 
målsättningar som fastställs i detta beslut. 
Åtgärderna inom ramen för detta program kommer 
inte på något sätt att påverka tillämpningen av 
gemenskapens konkurrensregler. 
Den verksamhet som skulle kunna vara lämplig för 
internationellt samarbete med internationella 
organisationer och tredje land i syfte att verkställa 
detta program bör genomföras på grundval av 
kriteriet om ömsesidiga fördelar. 
Det är nödvändigt att fastställa programmets löptid. Det är nödvändigt att fastställa programmets löptid. 
HÄRIGENOM FORESKRIVS FÖLJANDE. HÄRIGENOM FORESKRIVS FÖLJANDE. 
A^\ 
Artikel 1 
Härmed antas ett program som syftar till att 
- stimulera efterfrågan på och användningen av 
multimediainnehåll, 
- skapa gynnsamma förutsättningar för 
utvecklingen av den europeiska 
multimediainnehållsindustrin, 
- bidra till de europeiska medborgarnas 
yrkesmässiga, sociala och kulturella 
utveckling. Artikel 1 
Härmed antas ett program som syftar till att 
stimulera efterfrågan på och användningen av 
multimedieinnehåll, 
skapa gynnsamma förutsättningar för 
utvecklingen av den europeiska 
innehållssektorn, 
bidra till de europeiska medborgarnas 
yrkesmässiga, sociala och kulturella 
utveckling. 
Artikel 2 
För att uppnå de målsättningar som anges i artikel 1 
skall följande åtgärder genomföras under 
kommissionens vägledning, i enlighet med 
handlingslinjerna i bilaga 1 och de 
genomförandebestämmelser som beskrivs i bilaga 3: 
- Stimulering av efterfrågan samt 
upplysningsverksamhet. 
- Utnyttjande av information inom den offentliga 
sektorn i Europa. 
- Utlösande av Europas potential på 
multimediaområdet. 
- Stödåtgärder. Artikel 2 
För att uppnå de målsättningar som anges i artikel 1 
skall följande åtgärder genomföras under 
kommissionens vägledning, i enlighet med 
handlingslinjerna i bilaga 1 och de 
genomförandebestämmelser som beskrivs i bilaga 3: 
Stimulering av efterfrågan samt 
upplysningsverksamhet. 
Bättre utnyttjande genom multimedia 
av information som finns inom den offentliga 
sektorn . 
Tillvaratagande av Europas potential 
på multimedieområdet. 
Stödåtgärder. 
Artikel 3 
Programmet skall omfatta en period av fyra år från 1 
januari 1996 till 31 december 1999. Artikel 3 
Programmet skall omfatta en period av fyra år från 1 
januari 1996 till 31 december 1999. 
Artikel 4 
1. Kommissionen skall ansvara för programmets 
genomförande. 
2. Det förfarande som föreskrivs i artikel 5 skall 
gälla 
arbetsprogrammet, 
uppdelningen av budgetutgifterna, 
innehållet i anmodan om förslag, 
åtgärder för utvärdering av 
programmet, 
eventuella avvikelser från 
föreskrifterna i bilaga 3, Artikel 4 
1. Kommissionen skall svara för 
programmets genomförande och för beslut 
om tillstånd till en anbudsinfordran inom 
gemenskapen för de antagna projekten. 
2. Det förfarande som föreskrivs i 
artikel 5 skall gälla 
arbetsprogrammet, 
innehållet i uppmaningar till 
förslagsgivning, 
åtgärder för utvärdering av 
programmet, 
eventuella avvikelser från 
föreskrifterna i bilaga 3, 
y\s 
juridiska personer från tredje land och 
internationella organisationer när dessa deltar 
i ett projekt. 
Artikel 5 Artikel 5 undersöking av objektiva faktorer, 
som skulle tillåta att juridiska 
personer från tredje land och 
internationella organisationer deltar 
i ett projekt. 
1. Kommissionen skall biträdas av en rådgivande 
kommitté som skall bestå av företrädare för 
medlemsstaterna och ha en företrädare för 
kommissionen som ordförande. Kommissionen skall biträdas av en 
rådgivande kommitté som skall bestå av 
företrädare för medlemsstaterna och ha en 
företrädare för kommissionen som 
ordförande. 
Kommissionens företrädare skall förelägga 
kommittén ett förslag till åtgärder. 
Kommittén skall yttra sig om förslaget inom 
den tid som ordföranden bestämmer med 
hänsyn till hur brådskande frågan är, om 
nödvändigt genom omröstning. 
Yttrandet skall protokollföras och dessutom har 
varje medlemsstat rätt att begära att få sin 
uppfattning tagen till protokollet. 
Kommissionen skall ta största hänsyn till det 
yttrande som kommitténs avgett. Den skall 
underrätta kommittén om det sätt på vilket 
dess yttrande har beaktats. Kommissionens företrädare skall förelägga 
kommittén ett förslag till åtgärder. 
Kommittén skall yttra sig om förslaget inom 
den tid som ordföranden bestämmer med 
hänsyn till hur brådskande frågan är, om 
nödvändigt genom omröstning. 
Yttrandet skall protokollföras och dessutom 
har varje medlemsstat rätt att begära att få sin 
uppfattning tagen till protokollet. 
Kommissionen skall ta största hänsyn till det 
yttrande som kommitténs avgett. Den skall 
underrätta kommittén om det sätt på vilket 
dess yttrande har beaktats. 
Artikel 6 Artikel 6 
Efter halva perioden och vid programmets slut skall 
kommissionen för Europaparlamentet, rådet, 
Ekonomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén lägga fram en utvärderingsrapport, 
som utarbetats av oberoende experter och granskats av 
den kommitté som nämns i artikel 5, avseende de 
resultat som uppnåtts vid genomförandet av de 
handlingslinjer som anges i artikel 2. Kommissionen 
får på grundval av dessa resultat lägga fram förslag om 
justering av programmets inriktning. Efter halva perioden och vid programmets slut skall 
kommissionen för Europaparlamentet, rådet, 
Ekonomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén lägga fram en 
utvärderingsrapport, som utarbetats av oberoende 
experter och granskats av den kommitté som nämns i 
artikel 5, avseende de resultat som uppnåtts vid 
genomförandet av de handlingslinjer som anges i 
artikel 2. Kommissionen får på grundval av dessa 
resultat lägga fram förslag om justering av 
programmets inriktning. 
Artikel 7 Artikel 7 
Detta program är öppet för juridiska personer i tredje 
land och för internationella organisationer, dock i 
allmänhet utan ekonomiskt stöd från gemenskapen, när 
deras deltagande på ett effektivt sätt bidrar till 
programmets genomförande, med beaktande av 
principen om ömsesidig nytta. Detta program är öppet för juridiska personer i 
tredje land och för internationella organisationer, 
dock utan ekonomiskt stöd från unionens budget, 
när deras deltagande på ett effektivt sätt bidrar till 
programmets genomförande, med beaktande om 
principen om ömsesidig nytta. 
Artikel 8 Artikel 8 
^ t 
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. 
Utfärdat i Bryssel den 
På rådets vägnar 
(XX) 
Ordförande Utfärdat i Bryssel den 
På rådets vägnar 
(XX) 
Ordförande 
M 
BILAGA 1 BILAGA 1 
HANDLINGSLINJER FÖR DMFO2000 HANDLINGSLINJER FÖR 
programmet INFO 2000-
HANDL1NGSLINJE1: Stimulering av efterfrågan 
samt upplysningsverksamhet 
Bristande medvetenhet om potentialen hos de nya 
multimediala informationsprodukterna och -tjänsterna är 
en faktor som i hög grad begränsar efterfrågan. Denna 
handlingslinje bidrar till att rätta till denna situation 
genom att ge en europeisk dimension till den 
verksamhet som sker i upplysningssyfte och inom 
användargrupper på nationell eller regional nivå. 
Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas verksamhet 
som syftar till att främja utvecklingen av efterfrågan i 
unionens mindre gynnade och yttre regioner. HANDLINGSLINJE 1: Stimulering 
efterfrågan samt upplysningsverksamhet av 
1.1 Skapande av nya marknader genom 
upplysningsverksamhet på europeisk nivå 
med särskilda användargrupper 
Inom ramen för IMPACT-programmet inrättades ett 
nätverk av organisationer i medlemsstaterna med ansvar 
för att genomföra upplysnings- och 
informationskampanjer i samband med nya 
informationstjänster. Denna roll innehas av olika 
organisationer i de olika medlemsstaterna, t.ex. 
handelskammare, yrkesföreningar eller offentliga organ. 
Genom att delta i ett europeiskt nätverk kan dessa 
organisationer ge sin verksamhet en europeisk 
dimension. 
Detta "recept för framgång" kommer att bibehållas och 
utvidgas i samband med INFO2000. Gemenskapens 
engagemang i nätverket som katalysator och samordnare 
förstärker effekten av enskilda verksamheter och ställer 
dessa verksamheter i ett tydligt europeiskt sammanhang. 
Förutom ekonomiskt stöd till särskilda verksamheter 
med en europeisk dimension kommer kommissionen att 
uppmuntra utbyte av know-how och erfarenheter, 
användning av gemensamma hjälpmedel för 
kommunikation och information, samt samarbete mellan 
olika organisationer i gemensamma projekt. Bristande medvetenhet om de möjligheter som de 
nya multimediala informationsprodukterna och -
tjänsterna erbjuder är en av de faktorer som 
begränsar efterfrågan. Denna handlingslinje syftar 
till att rätta till denna situation genom att ge en 
europeisk dimension åt den verksamhet som bedrivs 
i upplysningssyfte och inom användargrupper på 
nationell och regional nivå. Denna 
upplysningsverksamhet måste också vända sig till de 
medborgare som av personliga eller sociala skäl lätt 
skulle kunna hamna utanför. Särskild 
uppmärksamhet kommer att ägnas 
efterfrågeutvecklingen i vissa användargrupper samt 
i unionens mindre gynnande och yttre regioner. 
1.1 Skapande av nya marknader genom 
upplysningsverksamhet på europeisk nivå 
med särskilda användargrupper 
Inom ramen för Impact-programmet inrättades ett 
nätverk av organisationer i medlemsstaterna med 
ansvar för att genomföra upplysnings- och 
informationskampanjer i samband med nya 
informationstjänster. Denna roll innehas av olika 
organisationer i de olika medlemsstaterna, t.ex. 
handelskammare, yrkesföreningar eller offentliga 
organ. Genom att delta i ett europeiskt/inter­
nationellt nätverk kan dessa organisationer ge sin 
verksamhet en europeisk/internationell dimension. 
Detta "recept för framgång" kommer att bibehållas 
och utvidgas i samband med INFO2000. 
Gemenskapens engagemang i nätverket som 
katalysator och samordnare förstärker effekten av 
enskilda verksamheter och ställer dessa 
verksamheter i ett tydligt europeiskt sammanhang. 
Förutom ekonomiskt stöd till särskilda verksamheter 
med en europeisk dimension kommer kommissionen 
att uppmuntra utbyte av know-how och erfarenheter, 
användning av gemensamma hjälpmedel för 
kommunikation och information, samt samarbete 
mellan olika organisationer i gemensamma projekt. 
Organisationerna i nätverket kommer att utföra följande 
uppgifter: Organisationerna i nätverket kommer att utföra 
följande uppgifter: 
Iff 
- Ge tillgång till informationssamlingar och 
kataloger i hela Europeiska unionen. 
- Demonstrera och underlätta tillgängligheten till 
de elektroniska motorvägarna. 
- Ge användare råd om möjliga källor för att möta 
deras multimediabehov, såväl nationellt som 
internationellt. 
- Organisera upplysningskampanjer på nationell 
eller regional nivå. 
- Främja användarutbildning. 
Den huvudsakliga målgruppen för åtgärderna kommer 
att vara små och medelstora företag samt bibliotek. Det 
faktiska valet av specifika målgrupper kommer att 
skötas av berörda organisationer på nationell och 
regional nivå, eftersom de befinner sig närmast 
målgrupperna. 
Efter anmodan om förslag kommer sammanlagt 30 till 
50 organisationer att väljas ut för deltagande i 
nätverket. Urvalskriterierna kommer att omfatta 
kunskap om den lokala informationsmarknaden, 
samhörighet med planerade målgrupper samt villighet 
att arbeta i ett europeiskt nätverk. Åtgärder som syftar 
till att stimulera kvinnors intresse för nya 
informationstjänster uppmuntras. 
Nätverket kommer att samarbeta med andra relevanta 
nationella organisationer. Det kommer att stå i nära 
förbindelse med andra EU-stödda organ och nätverk 
med kompletterande arbetsuppgifter, som till exempel 
projektkontoret för informationssamhället (ISPO), 
europeiska informationscentrer (EIC), nätverket för 
företagssamarbete (BC-NET), VALUE-
informationscentrer samt utbildningspartnerskap mellan 
högskolor och företag (UETP). Organisationer från 
dessa nätverk kan väljas vid anmodan om förslag. 
Ansträngningar kommer att göras för att undvika att 
nätverken får parallell eller överlappande verksamhet. 
Nära samverkan och spin-off-effekter eftersträvas också 
med andra upplysningsverksamheter som bedrivs inom 
ramen för program för forskning och teknisk 
utveckling, som till exempel programmen för 
avancerade kommunikationsteknologier (ACTS) och 
Telematiktillämpningar. 
1.2 Främjande av sammanslutningar för 
alleuropeiska användare Ge tillgång till informationssamlingar och 
kataloger i hela Europeiska unionen. 
Demonstrera och underlätta tillgängligheten 
till de elektroniska motorvägarna. 
Ge användare råd om möjliga källor för att 
möta deras multimediebehov, såväl nationellt 
som internationellt. 
Organisera upplysningskampanjer på 
nationell eller regional nivå. 
Främja användarutbildning. 
Den huvudsakliga målgruppen för åtgärderna 
kommer att vara små och medelstora företag, 
bibliotek, dokumentationscentrum, och upplysnings-
och informationscentraler. På grundval av dessa 
kriterier kommer det slutgiltiga valet göras av 
berörda nationella och regionala organisationer, 
eftersom de befinner sig närmast målgrupperna. 
Efter en uppmaning till förslagsgivning kommer 
sammanlagt 30 till 50 organisationer att väljas ut för 
deltagande i nätverket. Urvalskriterierna kommer att 
omfatta kunskap om den lokala informa­
tionsmarknaden, samhörighet med planerade 
målgrupper samt villighet att arbeta i ett europeiskt 
nätverk. Åtgärder som syftar till att stimulera 
kvinnors intresse för nya informationstjänster 
uppmuntras. 
Nätverket kommer att samarbeta med andra 
relevanta nationella organisationer. Det kommer att 
stå i nära förbindelse med andra EU-stödda organ 
och nätverk med kompletterande arbetsuppgifter, 
som till exempel projektkontoret för 
informationssamhället (ISPO), Euroinfocentrer 
(EIC), nätverket för företagssamarbete (BC-NET), 
Value-informationscentrer samt 
utbildningspartnerskap mellan högskolor och företag 
(UETP). Organisationer från dessa nätverk kan 
väljas vid uppmaning till förslagsgivning. 
Ansträngningar kommer att göras för att undvika att 
nätverken får parallell eller överlappande 
verksamhet. Nära samverkan och spin-off-effekter 
eftersträvas också med andra 
upplysningsverksamheter som bedrivs inom ramen 
för program för forskning och teknisk utveckling, 
som till exempel programmen för avancerade 
kommunikationsteknologier (ACTS) och 
Telematiktillämpningar. 
1.2 Främjande av sammanslutningar för 
alleuropeiska användare 
45 
En välutvecklad efterfrågan är viktig för utvecklingen 
av en sund marknad för avancerade 
informationsprodukter och -tjänster som till exempel 
multimedia. Med tanke på de snabba förändringar som 
sker på informationsmarknaden kan övergångsprocessen 
göras smidigare genom en regelbunden dialog mellan 
leverantörer och användare. I allmänhet tenderar 
utbudssidan att vara mer välorganiserad än 
användarsidan, både på nationell och europeisk nivå. I 
två av de tre sektorer som utgör multimediaindustrin -
informationsteknologi och telekommunikationer - håller 
användarsidan i allt högre utsträckning på att organisera 
sig, både på nationell och europeisk nivå. En välutvecklad efterfrågan är viktig för 
utvecklingen av en sund marknad för avancerade 
informationsprodukter och -tjänster som till exempel 
multimedia. Med tanke på de snabba förändringar 
som sker på informationsmarknaden kan övergångs­
processen göras smidigare genom en regelbunden 
dialog mellan leverantörer och användare. I 
allmänhet tenderar utbudssidan att vara mer 
välorganiserad än användarsidan, både på nationell 
och europeisk nivå. I två av de tre sektorer som 
utgör multimediebranschen - informationsteknik och 
telekommunikationer - håller användarsidan i allt 
högre utsträckning på att organisera sig, både på 
nationell och europeisk nivå. 
I multimediaindustrins tredje sektor - innehållsindustrin 
- är efterfrågesidan splittrad och mycket mindre 
välorganiserad. Historiskt har förhållandet mellan 
leverantörer och användare av innehåll varit indirekt, 
dvs kontakterna har skötts genom mellanhänder. Under 
påverkan av de nya kommunikationsnätverken håller 
detta dock på att ändras. Man känner även inom 
innehållsindustrin ett allt större behov av att utveckla 
direkta relationer mellan leverantörer och användare. 
På nationell nivå börjar frågan att behandlas inom 
yrkesföreningar och organisationer för olika 
industrisektorer. För att den europeiska marknaden för 
multimediainnehåll skall utvecklas på ett framgångsrikt 
sätt är det dock viktigt att användargrupper skapas även 
på europeisk nivå. Inom multimediebranschens tredje sektor 
innehållssektorn - är efterfrågesidan splittrad och 
mycket mindre välorganiserad. Historiskt har 
förhållandet mellan leverantörer och användare av 
innehåll varit indirekt, dvs. kontakterna har skötts 
genom mellanhänder. Under påverkan av de nya 
kommunikationsnätverken håller detta dock på att 
ändras. Man känner även inom innehållssektorn ett 
allt större behov av att utveckla direkta relationer 
mellan leverantörer och användare. På nationell nivå 
börjar frågan att behandlas inom yrkesföreningar 
och organisationer för olika industrisektorer. För att 
den europeiska marknaden för multimedieinnehåll 
skall utvecklas på ett framgångsrikt sätt är det dock 
viktigt att användargrupper skapas även på europeisk 
nivå. 
De åtgärder som planeras inom ramen för INFO2000-
programmet syftar till att stimulera denna process 
genom att ge incitament för samarbete och utbyte av 
erfarenhet mellan nationella användargrupper, och 
därigenom främja uppkomsten av europeiska 
sammanslutningar. Särskilda åtgärder kommer att 
utformas för att behandla centrala problem för 
användarna, som till exempel kvalitetssäkring och 
ansvarsfrågor. Nätverket med organisationer som 
bedriver upplysningsverksamhet kommer att användas 
för att analysera situationen i enskilda medlemsstater 
och kommer att ha rollen av katalysator när det gäller 
att upprätta alleuropeiska användargrupper. De åtgärder som planeras inom ramen för Info 2000-
programmet syftar till att stimulera denna process 
genom att ge incitament för samarbete och utbyte av 
erfarenhet mellan nationella användargrupper, och 
därigenom främja uppkomsten av europeiska 
sammanslutningar. Särskilda åtgärder kommer att 
utformas för att behandla centrala problem för 
användarna, som till exempel kvalitetssäkring och 
ansvarsfrågor. Nätverket med organisationer som 
bedriver upplysningsverksamhet kommer att 
användas för att analysera situationen i enskilda 
medlemsstater och kommer att ha rollen av 
katalysator när det gäller att upprätta alleuropeiska 
användargrupper. 
HANDLINGSLINJE 2: Utnyttjande av 
information inom den offentliga sektorn i 
Europa HANDLINGSLINJE 2: Bättre utnyttjande 
genom multimedia av information som finns 
inom den offentliga sektorn. 
Zo 
Den information som finns inom den offentliga sektorn 
i Europa är en gömd resurs som väntar på att tas i 
anspråk. Den offentliga sektorn samlar in och 
producerar enorma mängder information som ofta är av 
intresse för individer och företag, och som kan utgöra 
råmaterial för informationstjänster med förädlingsvärde 
vilka produceras av den privata sektorn inom 
innehållsindustrin. Offentliga statistikorgan, på 
antingen regional, nationell eller europeisk nivå, är ett 
exempel. 
Följande tre typer av åtgärder kommer att vara särskilt 
lämpliga för att stödja den offentliga sektorn i denna 
roll och utnyttja dess potential på europeisk nivå: Den information som finns inom den offentliga 
sektorn i Europa är en viktig resurs som väntar på 
att bättre utnyttjas genom multimedia. Den 
offentliga sektorn samlar in och producerar enorma 
mängder information som ofta kan utgöra råmaterial 
för informationstjänster med förädlingsvärde för 
individer och företag. Offentliga statistikorgan, på 
antingen regional, nationell eller europeisk nivå, är 
ett exempel. 
Följande tre typer av åtgärder kommer att vara 
särskilt lämpliga för att stödja den offentliga sektorn 
i denna roll och utnyttja dess potential på europeisk 
nivå: 
- Utveckling av en politik för åtkomst till och 
utnyttjande av den offentliga sektorns 
information. 
- Sammanlänkning av kataloger över den 
offentliga sektorns information 
- Användning av innehållsmässiga resurser inom 
den offentliga sektorn. 
Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att 
förbättra tillgången för unionens yttre regioner. Utveckling av en politik för 
åtkomst till och utnyttjande av den 
offentliga sektorns information. 
Sammanlänkning av kataloger över 
den offentliga sektorns information. 
Användning av innehållsmässiga 
resurser inom den offentliga sektorn. 
Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att 
förbättra tillgången för unionens yttre regioner. 
2.1 Utveckling av en politik för åtkomst till och 
utnyttjande av den offentliga sektorns 
information 
I medlemsstaterna tillämpas mycket olika regler när det 
gäller åtkomst till den offentliga sektorns information; i 
vissa fall finns inga regler alls. I utvecklingen mot 
informationssamhället kan denna situation hindra 
individer och företag i hela Europa från att delta till 
fullo, och kan dessutom leda till en ojämn fördelning av 
möjligheterna. Därför krävs initiativ på europeisk nivå 
för att utveckla en politik som underlättar åtkomst till 
och utnyttjande av den information som finns inom den 
offentliga sektorn, särskilt när det gäller 
informationsresurser av europeiskt intresse. 2.1 Utveckling av en politik för åtkomst till och 
utnyttjande av den offentliga sektorns 
information 
I medlemsstaterna tillämpas mycket olika regler när 
det gäller åtkomst till den offentliga sektorns 
information; i vissa fall finns inga regler alls. I 
utvecklingen mot informationssamhället kan denna 
situation hindra individer och företag i hela Europa 
från att delta till fullo, och kan dessutom leda till en 
ojämn fördelning av möjligheterna. Därför krävs 
initiativ på europeisk nivå för att utveckla en politik 
som underlättar åtkomst till och utnyttjande av den 
information som finns inom den offentliga sektorn, 
särskilt när det gäller informationsresurser av 
europeiskt intresse. Särskild uppmärksamhet 
kommer att ägnas de rättsliga villkoren för 
överföring av information från den offentliga 
sektorn till den privata sektorn för att bevara och 
säkerställa den offentliga sektorns rätt till den 
information som den samlar in och producerar. 
£1 
Kommissionen kommer i nära samarbete med 
medlemsstaterna och marknadsaktörerna, att utarbeta en 
grönbok med analyser av situationen i de olika 
medlemsstaterna, EU: s relativa ställning i ett 
internationellt sammanhang och de olika möjligheterna 
till konvergens mellan nationella strategier. Jämförande 
studier av situationen i de olika länderna kommer att 
ligga till grund för denna grönbok, och 
erfarenhetsutbyte mellan länder kommer att främjas. Kommissionen kommer i nära samarbete med 
medlemsstaterna och marknadens aktörer att 
publicera en grönbok med analyser av situationen i 
de olika medlemsstaterna, EU:s relativa ställning i 
ett internationellt sammanhang och de olika 
möjligheterna till konvergens mellan nationella 
strategier. Jämförande studier av situationen i de 
olika länderna kommer att ligga till grund för denna 
grönbok och utbyte av erfarenheter kommer att 
främjas. I detta sammanhang är det lämpligt att 
beakta erfarenheterna som framkom i samband med 
kommissionens meddelande om allmänt tillgängliga 
tjänster. 
På grundval av grönboken kommer kommissionen 
att lägga fram förslag för att säkerställa 
konvergensen mellan nationella strategier och 
förstärka bestämmelserna om tillgång till 
information från den offentliga sektorn. 
Det bör understrykas att utvecklingen av 
informationssystem hos bibliotek och informations­
tjänster kommer att göra det möjligt att främja 
användningen av innehåll, eftersom dessa tjänster 
själva framställer viktig information om information 
(sekundärinformation), i samband med att de 
katalogiserar material som framställs inom olika 
områden. 
2.2 Sammanlänkning av kataloger över den 
offentliga sektorns information 
I ett antal medlemsstater har praktiska initiativ inletts 
för att förbättra åtkomsten till den offentliga sektorns 
information. I det europeiska informationssamhället 
måste det säkerställas att relevant information från den 
offentliga sektorn blir mer lättillgänglig för alla 
europeiska individer och företag som kan ha intresse av 
sådan information. 
Kommissionen kommer att stödja initiativ för att 
utarbeta kataloger över den information som finns inom 
den offentliga sektorn i Europa, så att de kan 
sammanlänkas och på ett enkelt sätt konsulteras oavsett 
var i Europa man befinner sig. 2.2 Sammanlänkning av kataloger över den 
offentliga sektorns information 
I ett antal medlemsstater har praktiska initiativ 
inletts för att förbättra åtkomsten till den offentliga 
sektorns information. I det europeiska 
informationssamhället måste det .säkerställas att 
relevant information från den offentliga sektorn blir 
mer lättillgänglig för alla europeiska individer och 
företag som kan ha intresse av sådan information. 
Kommissionen kommer att stödja initiativ för att 
utarbeta kataloger över den information som finns 
inom den offentliga sektorn i Europa, så att de kan 
sammanlänkas och på ett enkelt sätt konsulteras 
oavsett var i Europa man befinner sig. 
1<L 
Efter anmodan om förslag kommer stöd att ges till 
pilotprojekt för att utarbeta informationskataloger med 
de egenskaper som beskrivs ovan. Dessa pilotprojekt 
kan till exempel behandla sammanlänkningen över 
gränserna av befintliga nationella eller regionala 
informationskataloger och samarbete när det gäller 
utarbetande av nya kataloger. Pilotprojekt baserade på 
partnerskap mellan offentliga och privata organisationer 
och som tillämpar flerspråkiga lösningar kommer 
särskilt att främjas. 
2.3Användning av innehållsmässiga resurser inom 
den offentliga sektorn 
Europa har betydande resurser när det gäller 
"innehållssamlingar" som står under den offentliga 
sektoms kontroll. Här ingår till exempel, museer, 
bibliotek, patent- och registreringsverk, utbildnings-
och yrkesutbildningsanstalter, historiska arkiv och 
arkitektoniska och industriella objekt. Dessa 
innehållssamlingar behöver tas i anspråk om Europa 
skall kunna utnyttja dessa kulturella och ekonomiska 
tillgångar kommersiellt och förverkliga den potential 
som följer av att den offentliga sektorn får stöd av 
avancerad teknologi. De är av stor betydelse för 
Europeiska unionens styrka i det globala 
informationssamhället och deras kommersiella och 
strategiska potential har redan framhävts genom en rad 
transaktioner som inneburit att kontrollen över vissa av 
dessa resurser har övergått till privata företag, varav en 
del har varit utomeuropeiska. 
De flesta av dessa informationssamlingar finns 
fortfarande i analogt format, men digitaliseras i allt 
större utsträckning. INFO2000-programmet syftar till 
att mobilisera dessa digitala informationssamlingar och 
främja sammanlänkningen av dessa i hela Europeiska 
unionen. Efter uppmaning till förslagsgivning kommer stöd 
att ges till pilotprojekt för att utarbeta informations­
kataloger med de egenskaper som beskrivs ovan. 
Dessa pilotprojekt kommer framför allt att behandla 
sammanlänkningen över gränserna av befintliga 
nationella eller regionala informationskataloger och 
samarbete när det gäller utarbetande av nya 
kataloger särskilt på grundval av deras ekonomiska 
och sociala nytta. Pilotprojekt som tillämpar 
flerspråkiga lösningar kommer särskilt att främjas. 
Internationalisering och multimedia är nyckelord i 
detta sammanhang. Själva innehållet och nya sätt att 
skapa, presentera och saluföra innehållet bli i allt 
högre grad de viktigaste drivkrafterna bakom denna 
utveckling. 
2.3 Användning av innehållsmässiga resurser 
inom den offentliga sektorn 
Europa har betydande resurser när det gäller 
"innehållssamlingar" som står under den offentliga 
sektorns kontroll. Här ingår till exempel, museer, 
bibliotek, patent- och registreringsverk, utbildnings-
och yrkesutbildningsanstalter, historiska arkiv och 
arkitektoniska och industriella objekt. Dessa 
innehållssamlingar behöver tas i anspråk om Europa 
skall kunna utnyttja dessa kulturella och ekonomiska 
tillgångar kommersiellt och förverkliga den potential 
som följer av att den offentliga sektorn får stöd av 
avancerad teknik. De är av stor betydelse för 
Europeiska unionens styrka i det globala 
informationssamhället och deras kommersiella och 
strategiska potential har redan framhävts genom en 
rad transaktioner som inneburit att kontrollen över 
vissa av dessa resurser har övergått till privata 
företag, varav en del har varit utomeuropeiska. 
Info 2000-programmet har som målsättning att 
främja överföringen av dessa informationssamlingar 
till elektronisk form och på så sätt höja deras värde 
och underlätta utnyttjandet av dem. 
Kommissionen kommer därför att stimulera till 
upprättande av register över intressanta digitala 
informationssamlingar i Europa, och främja 
sammanlänkningen av dessa i hela Europeiska unionen. 
Detta kräver att man definierar ett gemensamt 
standardformat för sådana register och införlivar dem 
med systemen för handel med immateriella tillgångar. 
Stöd till upprättande av register och införlivandet av 
dessa med systemen för handel med immateriella 
tillgångar kommer att ges på grundval av anmodan om 
ingivande av förslag. Tillhörande standarder och 
specifikationer kommer att utvecklas genom studier och 
av arbetsgrupper bestående av berörda aktörer. Kommissionen kommer därför att stimulera till 
upprättande av register över intressanta digitala 
informationssaml ingår i Europa, och främja 
sammanlänkningen av dessa i hela Europeiska 
unionen. Detta kräver att man definierar ett 
gemensamt standardformat för sådana register och 
införlivar dem med systemen för handel med 
immateriella tillgångar. Stöd till upprättande av 
register och införlivandet av dessa med systemen för 
handel med immateriella tillgångar kommer att ges 
på grundval av uppmaning till förslagsgivning. 
Tillhörande standarder och specifikationer kommer 
att utvecklas genom studier och av arbetsgrupper 
bestående av berörda aktörer. 
Zl> 
HANDLINGSLINJE 3: Utlösande av Europas 
potential på multimediaområdet 
Övergången från "skrivare till skärm" innebär snabba 
och grundläggande förändringar när det gäller 
innehållsindustrins struktur och de olika aktörernas 
roller inom denna industri. Internationalisering och 
multimedia är nyckelord i detta sammanhang. Själva 
innehållet och nya sätt att skapa, presentera och saluföra 
innehållet blir i allt högre grad de viktigaste 
drivkrafterna bakom denna utveckling. HANDLINGSLINJE 3: Tillvaratagande av 
Europas potential på multimedieområdet 
Övergången från "skrivare till skärm" innebär 
snabba och grundläggande förändringar när det 
gäller innehållssektorns struktur och de olika 
aktörernas roller inom denna sektor. 
Internationalisering och multimedia är nyckelord i 
detta sammanhang. Själva innehållet och nya sätt att 
skapa, presentera och saluföra innehållet blir i allt 
högre grad de viktigaste drivkrafterna bakom denna 
utveckling. Utvecklingen av nya verktyg för 
programvara och nya datahjälpmedel, i samarbete 
med gemenskapens program för informationsteknik, 
är nödvändig om upphovsmän inom multimedia 
skall skapa attraktiva och användarvänliga produkter 
på bästa möjliga produktionsvillkor, som i full 
utsträckning tillvaratar multimedias egna 
möjligheter. 
Den rikedom som den kulturella och språkliga 
mångfalden i Europa utgör kan användas som en 
tillgång för att förstärka den europeiska 
konkurrenskraften. 
Ansvaret att möta dessa utmaningar och utnyttja de nya 
möjligheterna vilar till största delen hos de berörda 
industrierna. Förutom ett begränsat antal stora bolag 
som är verksamma internationellt består dock dagens 
innehållssektor i Europa av små och medelstora företag. 
Dessa har svårt att hantera den internationella 
multimediamarknaden som är stadd i snabb förändring 
och den snabbhet med vilken ändringarna sker. 
Dessutom innebär produktion av högkvalitativa 
multimediatitlar höga startkostnader samtidigt som den 
europeiska marknaden är uppsplittrad på grund av 
kultur- och språkbarriärer. Det är därför mycket 
svårare att uppnå den försäljningsvolym som behövs för 
att täcka den ursprungliga investeringen. 
Det försätter europeiska multimediaförlag, som är vana 
att verka i nationella eller regionala sammanhang, i ett 
ofördelaktigt läge jämfört med deras konkurrenter från 
andra delar av världen. Utnyttjandet av potentialen hos 
den inre marknaden kommer att få avgörande betydelse 
för den internationella konkurrenskraften. Ansvaret för att anpassa sig till dessa förändringar, 
och att tillvarata de möjligheter som uppstår, vilar 
framför allt på de berörda sektorerna. Dagens 
innehållssektor består dels av stora företag med 
verksamhet som för närvarande är världsomfattande 
och som spelar en avgörande roll i utvecklingen av 
multimedia, och dels av en stort antal små och 
medelstora företag som ofta är nyskapande och 
konkurrenskraftiga, men med begränsade 
ekonomiska resurser i jämförelse med de stora 
investeringar som krävs i början för att framställa 
och sprida multimedia av hög kvalitet. 
Info 2000-programmet har alltså till uppgift att 
skapa villkor för att uppnå en verklig synergi inom 
denna sektor mellan de stora multimedieföretagen 
och de mindre företagen. Denna industripolitik bör 
också tillmötesgå de speciella behoven hos en 
europeisk multimediemarknad som är kulturellt och 
språkligt fragmenterad. 
Det försätter europeiska multimedieförlag, som är 
vana att verka i nationella eller regionala 
sammanhang, i ett ofördelaktigt läge jämfört med 
deras konkurrenter från andra delar av världen. Att 
den inre marknadens möjligheter tas tillvara kommer 
att få avgörande betydelse för den internationella 
konkurrenskraften. 
2 M 
Denna handlingslinje syftar till att mildra dessa relativa 
nackdelar för europeiska producenter på den 
framväxande multimediamarknaden genom 
stimulering till högkvalitativt europeiskt 
multimediainnehåll, 
främjande av en praktisk inställning när det 
gäller handel med multimediarättigheter, 
utveckling och utbyte av de bästa 
affärsmetoderna. Denna handlingslinje syftar till att skapa mer 
gynnsamma villkor för utvecklingen av multimedia i 
Europa och att mildra det faktum att den europeiska 
marknaden har färre komparativa fördelar genom 
att stimulera framställningen av 
europeiska multimedieprodukter som 
införlivar de språkliga och kulturella 
egenskaperna, 
att främja en praktisk inställning 
när det gäller handel med 
multimedierättigheter, 
att utveckla och utbyta de bästa 
affärsmetoderna. 
3.1 Stimulering till högkvalitativt europeiskt 
multimediainnehåll 
Produktionen av högkvalitativt europeiskt 
multimediainnehåll kommer att stimuleras på tre 
strategiska områden: ekonomiskt utnyttjande av 
Europas kulturarv, företagstjänster för små och 
medelstora företag samt geografisk information. 
Genom IMPACT-programmets pilotprojekt på dessa 
områden har de problem som hänger samman med en 
alleuropeisk strategi belysts, och grunden lagts för 
vidare åtgärder inom ramen för INFO2000. 
Flerspråkiga interaktiva multimediaprodukter kan 
skapas utifrån ett överflöd av tillgängligt europeiskt 
innehåll, och övervinna språksvårigheter och andra 
begränsningar för de nationella och regionala 
marknaderna. Aktiva insatser från det europeiska 
näringslivets sida på detta område medför inte bara 
ekonomiska fördelar, utan bidrar sannolikt även till att 
skydda den kulturella identiteten och den språkliga 
mångfalden. Det kommer också att ge allmänheten 
ökad förståelse för den kulturella mångfalden i Europa 
över nations- och regiongränserna. 
Genom anmodan om förslag avseende de områden som 
nämns ovan - Europas kulturarv, företagstjänster för 
små och medelstora företag samt geografisk information 
- kommer stöd att ges till de inledande stadier i 
utvecklingen av alleuropeiskt multimediainnehåll som 
föregår den kommersiella. Stödet bör hjälpa de berörda 
företagen att övervinna specifika hinder för flerspråkig 
och mångkulturell (åter)användning av innehåll och 
samarbete över nationsgränserna. I dessa inledande 
stadier bör ingå produktdefinition, fastställande av 
samarbetspartners, förhandling om korsvisa licenser, 
planering av samarbete vid distribution, osv till och 
med produktion av en prototyp. 3.1 Stimulering av framställningen av europeiska 
multimedieprodukter som införlivar de 
språkliga och kulturella egenskaperna 
Produktionen av högkvalitativt europeiskt multi­
medieinnehåll kommer att stimuleras på tre 
strategiska områden: ekonomiskt utnyttjande av 
Europas kulturarv, företagstjänster för små och 
medelstora företag samt geografisk information. 
Pilotprojekt inom Impact-programmet har visat på 
vikten av en samordnad strategi för att förverkliga 
dessa mål i ett alleuropeiskt sammanhang. 
Flerspråkiga interaktiva multimedieprodukter kan 
skapas utifrån ett Överflöd av tillgängligt europeiskt 
innehåll, och övervinna språksvårigheter och andra 
begränsningar för de nationella och regionala 
marknaderna. Aktiva insatser från det europeiska 
näringslivets sida på detta område medför inte bara 
ekonomiska fördelar, utan bidrar sannolikt även till 
att skydda den kulturella identiteten och den 
språkliga mångfalden. Det kommer också att ge 
allmänheten ökad förståelse för den kulturella 
mångfalden i Europa över nations- och 
regiongränserna. 
Genom uppmaning till förslagsgivning avseende de 
områden som nämns ovan - Europas kulturarv, 
företagstjänster för små och medelstora företag samt 
geografisk information - kommer stöd att ges till de 
inledande stadier i utvecklingen av alleuropeiskt 
multimedieinnehåll som föregår den kommersiella. 
Stödet bör hjälpa de berörda företagen att övervinna 
specifika hinder för flerspråkig och mångkulturell 
(åter)användning av innehåll och samarbete över 
nationsgränserna. 1 dessa inledande stadier bör ingå 
produktdefinition, fastställande av 
samarbetspartners, förhandling om korsvisa licenser, 
planering av samarbete vid distribution, osv. fram 
till och med produktion av en prototyp. 
£r 
Stöd kommer att ges till projekt som bland annat visar 
att en transeuropeisk, flerspråkig och mångkulturell 
strategi är genomförbar, har inslag av risktagande, har 
en stark katalytisk effekt på marknaden och i stor 
utsträckning engagerar användarna. Särskilt 
tilläggsstöd kan ges för att främja att små och 
medelstora företag och organisationer från mindre 
gynnade och yttre regioner deltar. 
Anmodan om förslag kommer att ske i nära samordning 
med gemenskapsprogrammet RAPHAEL och det 
integrerade programmet för små och medelstora företag 
och hantverkssektorn, samt med sektorsinriktade 
policyåtgärder på områdena handel, turism och social 
ekonomi.-
3.2Handel med multimediarättigheter 
Historiskt sett har förvaltningen av rättigheter varit 
uppdelad på sektorer (text, ljud, bild, video osv.) och 
på länder. I multimediaåldern blir denna situation i allt 
större utsträckning ett hinder för utvecklingen av 
marknader för multimediainnehåll, eftersom allt mer tid 
och allt större ansträngningar måste ägnas åt att 
identifiera och förvärva olika rättigheter, i och med det 
ökande antalet datatyper och antalet länder i vilka 
innehavarna av dessa rättigheter befinner sig. Små 
företag och nystartade medieverksamheter lider mest av 
det aktuella systemet eftersom de kan vilja återanvända 
befintligt material. Info 2000-programmet kommer att främja 
utvecklingen av multimedieprodukter som lätt kan 
anpassas från en medlemsstat till en annan, både 
språkligt och kulturellt sett. Stöd kommer att ges till 
projekt som bland annat visar att en transeuropeisk, 
flerspråkig och mångkulturell strategi är 
genomförbar, har inslag av risktagande, har en stark 
katalytisk effekt på marknaden och i stor 
utsträckning engagerar användarna. Särskilt 
tilläggsstöd kan ges för att främja att små och 
medelstora företag och organisationer från mindre 
gynnade och yttre regioner deltar. 
Uppmaning till förslagsgivning kommer att ske i 
nära samordning med gemenskapsprogrammet 
Raphael och det integrerade programmet för små 
och medelstora företag och hantverkssektom, samt 
med sektorsinriktade policyåtgärder på områdena 
handel, turism och social ekonomi. 
3.2 Handel med multimedierättigheter 
Historiskt sett har förvaltningen av rättigheter varit 
uppdelad på sektorer (text, ljud, bild, video osv.) 
och på länder. I multimedieåldern blir denna 
situation i allt större utsträckning ett hinder för 
utvecklingen av marknader för multimedieinnehåll, 
eftersom allt mer tid och allt större ansträngningar 
måste ägnas åt att identifiera och förvärva olika 
rättigheter, i och med det ökande antalet datatyper 
och antalet länder i vilka innehavarna av dessa 
rättigheter befinner sig. Små företag och nystartade 
medieverksamheter lider mest av det aktuella 
systemet eftersom de kan vilja återanvända befintligt 
material. 
Utvecklingen av alleuropeiskt multimediainnehåll 
kräver ofta bidrag från olika medlemsstater. 
Verkningsfulla och effektiva mekanismer för handel 
med multimediarättigheter på europeisk nivå är därför 
en nödvändighet för utvecklingen av en europeisk 
multimediainnehållsindustri. 
Anmodan om förslag kommer att utlysas för att få fram 
förslag till pilotprojekt som lägger grunden till 
elektronisk handel med multimediarättigheter. 
Dessutom kommer studier att företas för att fastställa 
hur olika de system för handel med immateriella 
tillgångar som tillämpas på multimediarättigheter i 
Europa kan samordnas. Som stöd till små och 
medelstora företag kommer praktiska verktyg att 
utarbetas avseende de bästa metoderna för att förvärva, 
utnyttja och skydda multimediarättigheter. Åtgärderna 
kommer att utgå från relevant verksamhet på området 
forskning och teknisk utveckling inom ramen för det 
fjärde ramprogrammet. Utvecklingen av alleuropeiskt multimedieinnehåll 
kräver ofta bidrag från olika medlemsstater. 
Verkningsfulla och effektiva mekanismer för handel 
med multimedierättigheter på europeisk nivå är 
därför en nödvändighet för utvecklingen av en 
europeisk innehållssektor. 
Uppmaning till förslagsgivning kommer att utlysas 
för att få fram förslag till pilotprojekt som lägger 
grunden till elektronisk handel med multimedie­
rättigheter. Dessutom kommer studier att företas för 
att fastställa hur olika de system för handel med 
immateriella tillgångar som tillämpas på multimedie­
rättigheter i Europa kan samordnas. Som stöd till 
små och medelstora företag kommer praktiska 
verktyg att utarbetas avseende de bästa metoderna 
för att förvärva, utnyttja och skydda 
multimedierättigheter. Åtgärderna kommer att utgå 
från relevant verksamhet på området forskning och 
teknisk utveckling inom ramen för det fjärde 
ramprogrammet. 
26 
Även om svårigheten att nå samförstånd inte bör 
underskattas, kan det på längre sikt bli nödvändigt med 
harmonisering och rationalisering av de rättsliga 
kraven. 
3.3 Utveckling och utbyte av de bästa 
affärsmetoderna 
Stöd kommer att ges till åtgärder som syftar till 
utveckling och utbyte av de bästa affärsmetoderna i 
multimediainnehållsindustrin på europeisk nivå. Bland 
sådana åtgärder ingår beskrivningar av affärsprocesser 
och modeller som är relevanta för innehållsindustrin, 
som till exempel förfaranden för förvärv av immateriell 
äganderätt och för värdering och förvaltning av 
innehållstillgångar, samt erfarenhetsutbyte med 
konsumentpaneler för att testa och utvärdera 
multimediaprodukter och -tjänster. Även om svårigheten att nå samförstånd inte bör 
underskattas, kan det på längre sikt bli nödvändigt 
med harmonisering och rationalisering av de 
rättsliga kraven. 
3.3 Utveckling och utbyte av de bästa 
affärsmetoderna 
Stöd kommer att ges till åtgärder som syftar till 
utveckling och utbyte av de bästa affärsmetoderna 
inom innehållssektorn på europeisk nivå. Särskilt 
stöd måste ges till utvecklingen av 
multimedietjänster som främjar 
företagsadministrationen i små och medelstora 
företag. Bland sådana åtgärder ingår beskrivningar 
av affärsprocesser och modeller som är relevanta för 
innehållssektorn, som till exempel förfaranden för 
förvärv av immateriell äganderätt och för värdering 
och förvaltning av innehållstillgångar, samt 
erfarenhetsutbyte med konsumentpaneler för att testa 
och utvärdera multimedieprodukter och - tjänster. 
Denna verksamhet kommer att bedrivas genom en 
kombination av undersökningar, studiecirklar, 
seminarier och publikationer, i nära samarbete med 
relevanta organisationer i den europeiska 
innehållsindustrin. Denna verksamhet kommer att bedrivas genom en 
kombination av undersökningar, studiecirklar, 
seminarier och publikationer, i nära samarbete med 
relevanta organisationer i den europeiska 
innehållssektorn. 
4. Stödåtgärder 
Stödåtgärderna inom ramen för programmet syftar till 
att åstadkomma en förhöjd effekt av programmets 
centrala åtgärder, genom att behandla ett antal 
övergripande frågor som är relevanta för programmet 
som helhet. 
4.1 Övervakning och analys av marknaden för 
multimediainnehåll 4. Stödåtgärder 
Programmets stödåtgärder syftar till stödja 
programmets centrala mål och att förstärka 
effekterna av de viktigaste åtgärderna. Åtgärderna 
beaktar betydelsen av att det utvecklas ett rättsligt 
ramverk som främjar harmonisering och 
standardisering. 
4.1 Övervakning och analys av marknaden för 
multimedieinnehåll 
Med regelbundna mellanrum kommer högt kvalificerade 
experter från innehållsindustrin, användarsidan och 
medlemsstaterna att sammankallas för att övervaka, 
analysera och diskutera hur multimedia påverkar 
innehållsindustrin och de olika aktörerna i 
informationsförädlingskedjan. Vid dessa möten 
kommer moderna multimediala hjälpmedel för 
information och kommunikation att användas där så är 
möjligt. Med regelbundna mellanrum kommer högt 
kvalificerade experter från innehållssektorn, 
användarsidan och medlemsstaterna att 
sammankallas för att övervaka, analysera och 
diskutera hur multimedia påverkar innehållssektorn 
och de olika aktörerna i 
informationsförädlingskedjan. Vid dessa möten 
kommer moderna multimediala hjälpmedel för 
information och kommunikation att användas där så 
är möjligt. 
^ 
Mötenas sammansättning kommer att återspegla de olika 
segmenten avseende produktion, distribution och 
användning av innehåll inom Europeiska unionen, och 
de många rättsliga aspekter (t.ex. skydd av 
personuppgifter) som påverkar den innehållsmässiga 
dimensionen. Mötena kommer sålunda att tjäna som en 
samlingspunkt för diskussion, erfarenhetsutbyte och 
samarbete mellan innehållsindustrins olika sektorer, 
mellan de politiska ansvariga på europeisk och nationell 
nivå och mellan utbudssidan och användarsidan på 
innehållsmarknaden. Mötenas sammansättning kommer att återspegla de 
olika segmenten avseende produktion, distribution 
och användning av innehåll inom Europeiska 
unionen, och de många rättsliga aspekter (t.ex. 
skydd av personuppgifter) som påverkar den 
innehållsmässiga dimensionen. Mötena kommer 
sålunda att tjäna som en samlingspunkt för 
diskussion, erfarenhetsutbyte och samarbete mellan 
innehållssektorn olika delar, mellan de politiska 
ansvariga på europeisk och nationell nivå och mellan 
utbudssidan och användarsidan på innehålls­
marknaden. 
Mötena kommer att inriktas på följande: Mötena kommer att inriktas på följande: 
Långsiktiga scenarier och, vid behov, 
uppdatering på grundval av den 
internationella utvecklingen när det gäller 
marknader, tekniker, industrier och politik. 
Centrala frågor av gemensamt intresse för 
marknadsaktörer från olika sektorer och från 
olika medlemsstater, som till exempel 
rättsliga aspekter och kvalitetssäkring. 
Hinder för marknadsutvecklingen och 
rekommendationer till berörda industrier, 
förvaltningar och användare om hur hindren 
kan övervinnas. 
Genomförandet av INFO2000, utfärdande av 
rekommendationer om inriktningar och 
prioriteringar. Långsiktiga scenarier och, vid behov, 
uppdatering på grundval av den 
internationella utvecklingen när det gäller 
marknader, tekniker, industrier och politik. 
Centrala frågor av gemensamt intresse för 
marknadsaktörer från olika sektorer och från 
olika medlemsstater, som till exempel 
rättsliga aspekter och kvalitetssäkring. 
Hinder för marknadsutvecklingen och 
rekommendationer till berörda industrier, 
förvaltningar och användare om hur hindren 
kan övervinnas. 
Genomförandet av Info 2000-programmet, 
utfärdande av rekommendationer om 
inriktningar och prioriteringar. 
Studier kommer att företas för att övervaka förändringar 
på de europeiska och internationella 
innehållsmarknaderna och ta fram ingående analyser av 
centrala frågor. Studier kommer att företas för att övervaka 
förändringar på de europeiska och internationella 
innehållsmarknaderna och ta fram ingående analyser 
av centrala frågor. 
4.2Spridning av användningen av standarder för 
multimediainnehåll 4.2 Spridning av användningen av standarder 
för multimedieinnehåll 
Standarder för strukturering och presentation av 
information, och standarder för kodning av innehåll, 
inbegripet terminologi, är nödvändiga för att underlätta 
utbytet av dokument och publikationer och för att 
möjliggöra utnyttjande, åtkomst, underhåll och 
återanvändning av innehållet. Harmoniseringen av standarder är särskilt viktigt för 
att kunna erbjuda avancerade informationstjänster 
till de europeiska slutanvändarna. Standarder för 
strukturering och presentation av information, och 
standarder för kodning av innehåll, inbegripet 
terminologi, är nödvändiga för att underlätta utbytet 
av dokument och publikationer och för att 
möjliggöra utnyttjande, åtkomst, underhåll och 
återanvändning av innehållet. 
Det arbete som inleddes på detta område under 
IMPACT-programmet kommer att fortsätta och utökas. 
Stöd kommer att ges till projekt som informerar om och 
stimulerar till användning av befintliga standarder för 
innehåll, genom studiecirklar och elektroniska forum 
och genom publicering av rapporter i tryck och i 
elektroniskt format. Det arbete som inleddes på detta område under 
Impact-programmet kommer att fortsätta och utökas. 
Stöd kommer att ges till projekt som informerar om 
och stimulerar till användning av befintliga 
standarder för innehåll, genom studiecirklar och 
elektroniska forum och genom publicering av 
rapporter i tryck och i elektroniskt format. 
2C6 
4.3Främjande av färdighetsutveckling på europeisk 
nivå 
För att stimulera färdighetsutvecklingen kommer 
relevanta europeiska sammanslutningar att uppmuntras 
att utveckla och genomföra åtgärder som syftar till att 
förse europeiska innehållsleverantörer med de 
färdigheter som krävs för att träda in i multimedia- och 
interaktivitetsåldem. De åtgärder som ges stöd är 
vanligen baserade på en trestegsmetod enligt följande: 4.3 Främjande av 
färdighetsutveckling på europeisk nivå 
För att stimulera färdighetsutvecklingen kommer 
relevanta europeiska sammanslutningar att 
uppmuntras att utveckla och genomföra åtgärder 
som syftar till att förse europeiska 
innehållsleverantörer med de färdigheter som krävs 
för att träda in i multimedie- och 
interaktivitetsåldem. Även inom undervisningen bör 
man lägga större vikt vid det europeiska kultur och 
språkarvet, varigenom man i ett senare skede i större 
utsträckning kan ta hjälp av produkter och tjänster 
härrörande från underhållningsindustrin. Inom den 
tekniska utbildningen i Europa bör större vikt läggas 
vid olika multimedieaspekter. De åtgärder som ges 
stöd är vanligen baserade på en trestegsmetod enligt 
e: 
Fastställande av de mest trängande 
utbildningsbehoven. 
Utveckling av pilotkurser för att prova de 
föreslagna åtgärdemas verkningskraft och 
effektivitet. 
Lansering av verksamhet i relevanta delar av 
innehållsindustrin och i utbildnings- och 
yrkesutbildningssystemen. 
INFO2000 kan stödja de två första stegen. Det tredje 
steget omfattas av program som SOKRATES och 
LEONARDO, vilket innebär att stora 
multiplikatoreffekter kan uppnås. 
Innehållsindustrin kommer att rådfrågas i stor 
utsträckning för att fastställa trängande 
utbildningsbehov och centrala områden. Företrädare 
för universitet och yrkesutbildningsinstitut kommer att 
vara nära knutna till dessa initiativ. Gemenskapens roll 
kommer huvudsakligen att bestå i att stimulera, 
samordna och underlätta denna process. Fastställande av de mest trängande 
utbildningsbehoven. 
Utveckling av pilotkurser för att 
prova de föreslagna åtgärdemas 
verkningskraft och effektivitet. 
Lansering av verksamhet i 
relevanta delar av innehållssektorn och i 
utbildnings- och 
yrkesutbildningssystemen. 
Info 2000-programmet kan stödja de två första 
stegen. Det tredje steget omfattas av program som 
Sokrates och Leonardo, vilket innebär att stora 
multiplikatoreffekter kan uppnås. 
Innehållssektorn kommer att rådfrågas i stor 
utsträckning för att fastställa trängande utbildnings­
behov och centrala områden. Företrädare för 
universitet och yrkesutbildningsinstitut kommer att 
vara nära knutna till dessa initiativ. Gemenskapens 
roll kommer huvudsakligen att bestå i att stimulera, 
samordna och underlätta denna process. 
2-5 
BILAGA 2 BILAGA 2 
VÄGLEDANDE UPPDELNING AV DET BELOPP 
SOM ANSES BEHÖVAS VÄGLEDANDE UPPDELNING AV DET 
BELOPP SOM ANSES BEHÖVAS 
1. Stimulering av efterfrågan samt 
upplysningsverksamhet 30-40 % 
2. Utnyttjande av information inom den offentliga 
sektorn i Europa 18-23 % 
3. Utlösande av Europas potential på 
multimediaområdet 33-45 % 
4. Stödåtgärder 7-12 % 
Sammanlagt 100 % 1. Stimulering av efterfrågan samt 
upplysningsverksamhet 20-30 % 
2. Bättre utnyttjande genom multimedia av 
information som finns inom den offentliga 
sektorn 18-23 % 
3. Tillvaratagande av Europas potential på 
multimedieområdet 43-55 % 
4. Stödåtgärder 7-12 % 
Sammanlagt 100 % 
I denna uppdelning utesluts inte att ett projekt kan 
omfatta flera typer av verksamhet. I denna uppdelning utesluts inte att ett projekt kan 
omfatta flera typer av verksamhet. 
3>o 
BILAGA 3 BILAGA 3 
METODER FÖR 
GENOMFÖRANDE PROGRAMMETS METODER FÖR 
GENOMFÖRANDE PROGRAMMETS 
1. Kommissionen kommer att genomföra 
programmet i enlighet med det tekniska innehåll 
som preciseras i bilaga 1. 
2. Programmet kommer att genomföras genom 
indirekt aktion och med gemensam finansiering. 
Gemenskapens bidrag till projekt som finansieras 
gemensamt skall normalt inte överstiga 50 % av 
den totala kostnaden, och denna andel minskar 
progressivt i takt med att projektet närmar sig 
marknaden. Särskilt tilläggsstöd kan ges för att 
främja små och medelstora företags samt mindre 
gynnade regioners deltagande. 
3. De projekt som skall finansieras gemensamt 
väljs ut på grundval av det vanliga förfarandet 
med anmodan om förslag som offentliggörs i 
Europeiska gemenskapemas officiella tidning. 
Innehållet i anmodan om förslag fastställs i 
samråd med relevanta experter och i enlighet 
med det förfarande som anges i artikel 5 i 
beslutet. Huvudkriteriet lör att ge stöd till 
projekt genom anmodan om förslag är projektens 
potentiella bidrag till att uppnå programmets 
målsättningar. Genomförandeförfarandena 
beaktar alla marknadsaktörers intressen och 
underlättar deras deltagande i programmet. 
4. Kommissionen kommer också att införa ett 
finansieringssystem som ger större flexibilitet än 
anmodan om förslag. Avsikten är att skapa 
incitament till etablering av partnerskap, särskilt 
när det gäller små och medelstora företag och 
företag och organisationer i mindre gynnade 
regioner, eller till förberedande verksamhet inom 
andra segment av marknaden för 
multimediainnehåll. Detta system kan komma 
att bli ett permanent inslag. 
5. Kommissionen kommer att vara beredd att i 
undantagsfall beakta projektförslag som inte 
begärts, om dessa rör en särskilt lovande och 
viktig utveckling på marknaden för 
multimediainnehåll, ett starkt nyskapande 
tillvägagångssätt eller en exceptionell teknik eller 
metodik, och som inte kan lämnas in inom ramen 
för det ordinarie förfarandet för anmodan om 
förslag. Målsättningen att undvika en 
snedvridning av marknaden kommer att 
upprätthållas. 1. Kommissionen kommer att genomföra 
programmet i enlighet med det tekniska innehåll 
som preciseras i bilaga 1. 
2. Programmet kommer att genomföras genom 
indirekt verksamhet och med samfinansiering. 
Gemenskapens bidrag till projekt som finansieras 
gemensamt skall normalt inte överstiga 50 % av den 
totala kostnaden, och denna andel minskar 
progressivt i takt med att projektet närmar sig 
marknaden. Särskilt tilläggsstöd kan ges för att 
främja små och medelstora företags samt mindre 
gynnade regioners deltagande. 
3. De projekt som skall samfinansieras väljs ut på 
grundval av det vanliga förfarandet med uppmaning 
till förslagsgivning som offentliggörs i Europeiska 
gemenskapemas officiella tidning. Innehållet i 
uppmaning till förslagsgivning fastställs i samråd 
med relevanta experter och i enlighet med det 
förfarande som anges i artikel 5 i beslutet. 
Huvudkriteriet för att ge stöd till projekt genom 
uppmaning till förslagsgivning är projektens 
potentiella bidrag till att uppnå programmets 
målsättningar. Genomförandeförfarandena beaktar 
alla marknadsaktörers intressen och underlättar deras 
deltagande i programmet. 
4. Kommissionen kommer också att införa ett 
finansieringssystem som ger större flexibilitet än 
uppmaning till förslagsgivning. Avsikten är att 
skapa incitament till etablering av partnerskap, 
särskilt när det gäller små och medelstora företag 
och företag och organisationer i mindre gynnade 
regioner, eller till förberedande verksamhet inom 
andra segment av marknaden för 
multimedieinnehåll. Detta system kan komma att bli 
ett permanent inslag. 
5. Kommissionen kommer att vara beredd att i 
undantagsfall beakta projektförslag som inte begärts, 
om dessa rör en särskilt lovande och viktig 
utveckling på marknaden för multimedieinnehåll, ett 
starkt nyskapande tillvägagångssätt eller en 
exceptionell teknik eller metod, och som inte kan 
lämnas in inom ramen för det ordinarie förfarandet 
för uppmaning till förslagsgivning. Målsättningen 
att undvika en snedvridning av marknaden kommer 
att upprätthållas. 
3i 
6. Närmare bestämmelser för de förfaranden 
som anges under punkt 4 och 5 kommer att 
genomföras genom förfarandet för rådgivande 
kommittéer (typ 1) och i enlighet med 
kommissionens finansiella bestämmelser. Dessa 
offentliggörs i Europeiska gemenskapemas 
officiella tidning. 
7. Projekt som 
kommissionen inom 
tjänsteavtal kommer finansieras helt av 
ramen för studie- och 
att genomföras genom 
anmodan om förslag i enlighet med 
kommissionens finansiella bestämmelser. 
Verksamhetens öppenhet säkerställs genom att 
arbetsprogrammet offentliggörs och sprids till 
branschorganisationer och andra berörda 
organisationer. 
8. För genomförande av programmet kommer 
kommissionen också att bedriva förberedande, 
åtföljande och stödjande verksamhet med syfte 
att uppnå programmets allmänna målsättningar 
och de särskilda målen för varje handlingslinje. 
Häri ingår följande verksamhet: studier och 
konsultverksamhet till stöd för programmet, 
förberedande åtgärder för framtida verksamhet, 
åtgärder för att underlätta deltagande i 
programmet och göra programmets resultat mer 
lättillgängliga, publikationer och åtgärder för 
spridning, främjande och utnyttjande av 
resultaten, analys av möjliga socioekonomiska 
konsekvenser i samband med programmet, samt 
stödverksamhet som till exempel att övervaka 
och analysera marknaden för multimediainnehåll, 
sprida användningen av standarder för 
multimediainnehåll och främja 
färdighetsutvecklingen på europeisk nivå. 
9. Internationella organisationers deltagande i 
detta program kan i undantagsfall finansieras på 
samma grundval som när det gäller juridiska 
personer inom gemenskapen. 6. Närmare bestämmelser för de förfaranden som 
anges under punkt 4 och 5 kommer att genomföras 
genom förfarandet för rådgivande kommittéer (typ 
1) och i enlighet med kommissionens finansiella 
bestämmelser. Dessa offentliggörs i Europeiska 
gemenskapemas officiella tidning. 
7. Projekt som finansieras helt av kommissionen 
inom ramen för studie- och tjänsteavtal kommer att 
genomföras genom anbudsinfordran i enlighet med 
gällande budgetbestämmelser. Verksamhetens 
öppenhet säkerställs genom att arbetsprogrammet 
offentliggörs och sprids till branschorganisationer 
och andra berörda organisationer. 
8. För genomförande av programmet kommer 
kommissionen också att bedriva förberedande, 
åtföljande och stödjande verksamhet med syfte att 
uppnå programmets allmänna målsättningar och de 
särskilda målen för varje handlingslinje. Häri ingår 
följande verksamhet: studier och konsultverksamhet 
till stöd för programmet, förberedande åtgärder för 
framtida verksamhet, åtgärder för att underlätta 
deltagande i programmet och göra programmets 
resultat mer lättillgängliga, publikationer och 
åtgärder för spridning, främjande och utnyttjande av 
resultaten, analys av möjliga socioekonomiska 
konsekvenser i samband med programmet, samt 
stödverksamhet som till exempel att övervaka och 
analysera marknaden för multimedieinnehåll, sprida 
användningen av standarder för multimedieinnehåll 
och främja färdighetsutvecklingen på europeisk 
nivå. 
9. Internationella organisationers deltagande i 
detta program kan i undantagsfall finansieras på 
samma grundval som när det gäller juridiska 
personer inom gemenskapen. 
10. Alla projekt som får ekonomiskt stöd från 
Info 2000-programmet måste märka sina produkter 
med ett omnämnande av stödet. 
3£ 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 188 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 10 
Katalognummer : CB-CO-96-196-SV-C 
ISBN 92-78-03170-4 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
3 <: