P9_TA(2020)0378

Strategin för EU:s säkerhetsunion

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om strategin för EU:s säkerhetsunion (2020/2791(RSP))

(2021/C 445/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 2 och 3, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 4, 16, 67, 70–72, 75, 82–87 och 88,

— med beaktande av EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 6, 7, 8, 11, 14, 21 och 24,

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2020Strategi för EU:s säkerhetsunion (COM(2020)0605),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2020EU-strategi för en effektivare bekämpning av sexuella övergrepp mot barn (COM(2020)0607),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2020 om EU:s handlingsplan mot olaglig handel med skjutvapen 2020–2025 (COM(2020)0608),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2020EU:s agenda och handlingsplan för narkotika 2021–2025 (COM(2020)0606),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2020A Counter-Terrorism Agenda for the EU: Anticipate, Prevent, Protect, Respond (COM(2020)0795) (inte översatt till svenska),

— med beaktande av sin resolution av den 19 september 2019 om läget i genomförandet av EU:s lagstiftning mot penningtvätt (1),

— med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 om en övergripande EU-politik för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism – kommissionens handlingsplan och annan utveckling på senare tid (2),

— med beaktande av sin resolution av den 12 december 2018 om slutsatser och rekommendationer från särskilda utskottet för terrorismfrågor (3),

— med beaktande av sin resolution av den 19 september 2019 om vikten av europeisk hågkomst för Europas framtid (4),

— med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om protesterna mot rasism till följd av George Floyds död (5),

— med beaktande av sin resolution av den 26 november 2019 om barnets rättigheter med anledning av 30-årsjubileet för konventionen om barnets rättigheter (6),

— med beaktande av domstolens dom av den 6 oktober 2020 i de förenade målen C-511/18, La Quadrature du Net m.fl., C-512/18, French Data Network m.fl. och C-520/18, Ordre des barreaux francophones et germanophone m.fl.,

— med beaktande av domstolens rättspraxis om massövervakning och lagring av uppgifter,

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2018Ett EU som skyddar: ett initiativ för att utsträcka Europeiska åklagarmyndighetens befogenheter till att även omfatta gränsöverskridande terroristbrott (COM(2018)0641),

— med beaktande av de senaste rapporterna från Europol (7),

— med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen,

— med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, och av följande skäl:

A. Unionens säkerhetspolitik måste förbli förankrad i de värden som EU vilar på och som stadgas i artikel 2 i EU-fördraget, inbegripet principerna om demokrati, individens friheter och rättsstaten samt stadgan om de grundläggande rättigheterna. Rätten till säkerhet enligt vad som fastställs i artikel 6 i stadgan hänvisar till säkerhet från oskäliga gripanden, oskälig husrannsakan och andra statliga ingripanden. Det europeiska projektet bygger på idén om ett öppet samhälle. Varje begränsning i utövandet av dessa rättigheter och friheter ska vara föreskriven i lag och förenlig med det väsentliga innehållet i de rättigheterna och friheterna. Begränsningar får, med beaktande av proportionalitetsprincipen, endast göras om de är nödvändiga och faktiskt svarar mot mål av allmänt samhällsintresse som erkänns av unionen eller behovet av skydd för andra människors rättigheter och friheter.

B. Den nya strategin för EU:s säkerhetsunion bör omfatta lämpliga åtgärder för att på ett effektivt sätt bemöta befintliga och framväxande utmaningar i ett snabbt föränderligt landskap av säkerhetshot i EU. Kommissionen har som de största utmaningarna pekat ut it-brottslighet, inbegripet identitetsstöld, och it-säkerhet, hybridhot, desinformation, terrorattentat och organiserad brottslighet, som omfattar allt från människohandel och handel med skjutvapen till narkotikahandel och finansiell, ekonomisk och miljörelaterad brottslighet.

C. Under 2019 minskade antalet terrorattentat i EU, men EU har nyligen drabbats av nya attentat. Flera attentat som begåtts av högerextremister har inte officiellt erkänts som terrordåd (8). Hotet från jihadistisk terrorism är fortfarande stort, och hotet från högerextremistisk terrorism har ökat under de senaste åren. Hotet från vänsterextremistisk terrorism fortsätter att vara en realitet i vissa medlemsstater. Terrorism i alla dess former och yttringar måste fördömas och bekämpas. Internet är ett av de redskap som terroristorganisationer oftast använder för att sprida terrorisminnehåll (9), rekrytera nya medlemmar och uppvigla till våld.

D. Enligt en rapport som kommissionen offentliggjorde den 30 september 2020 (10) har stora luckor i genomförandet av direktiv (EU) 2017/541 (11) rapporterats i flertalet medlemsstater.

E. Nya former av organiserad brottslighet som utnyttjar sårbarheter i samhället vilka ständigt förändras fortsätter att växa fram i Europa, och de flesta organiserade kriminella grupper är inblandade i många olika brottsliga aktiviteter. De organiserade kriminella gruppernas vinster uppskattas till 110 miljarder euro per år i EU, men endast omkring en procent av dessa vinster beslagtas (12). Det finns en stark koppling mellan organiserad brottslighet och korruption.

F. Under 2019 inledde kommissionen överträdelseförfaranden mot 23 medlemsstater för bristande efterlevnad av direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi (13). Medlemsstaterna har gjort framsteg i genomförandet av direktivet, men utmaningar kvarstår, särskilt när det gäller förebyggande arbete, straffrätt samt skydd, stöd och hjälp till offren. Sexuellt tvång och utpressning av barn på nätet, liksom sexuell exploatering på grundval av explicit material som barnen själva framställt, underlättas av den utbredda tillgången till internetteknik. Allt fler barn och tonåringar utsätts för gromning på nätet.

G. Sexuell exploatering kvarstår som det vanligaste syftet med människohandel i EU, samtidigt som en ökning av människohandel för arbetskraftsexploatering har rapporterats i flera medlemsstater (14). Antalet fällande domar och åtal är fortfarande lågt i förhållande till det rapporterade antalet brottsoffer. Digital teknik, sociala medier och internettjänster är de mest använda verktygen för att rekrytera offer för människohandel.

H. Enligt rapporter från Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN) och Europol omsätter den illegala marknaden för narkotika i EU, som blir alltmer komplex, anpassningsbar och innovativ, uppskattningsvis omkring 30 miljarder euro per år, och handeln med olaglig narkotika utgör en viktig inkomstkälla för organiserade kriminella grupper, med kopplingar till annan olaglig verksamhet och terrorism. Handeln med olaglig narkotika håller på att bli en drivkraft för ökat våld och korruption och kan få omfattande negativa konsekvenser för samhället. Antalet narkotikarelaterade dödsfall i Europa ser ut att vara stabilt och ligger på mer än 9 000 dödsfall varje år (15), och narkotikamissbruk är fortfarande en viktig folkhälsofråga.

I. Under 2019 fortsatte Europol att förse medlemsstaterna med operativa analyser och behandling av bidrag, liksom proaktivt stöd till uppmärksammade utredningar inom de tre områden som utgör ett kontinuerligt hot mot unionens inre säkerhet, nämligen it-brottslighet, grov och organiserad brottslighet samt terrorism.

J. 2019 fanns det i Prümnätverket över 9,2 miljoner dna-profiler tillgängliga för jämförelse i alla databaser i medlemsstaterna, och mer än 2,2 miljoner dna-sökningar gjordes det året. Vidare gjordes det nästan 400 000 fingeravtryckssökningar, vilket renderade i 10 000 verifierade träffar, liksom mer än 16 miljoner sökningar på uppgifter ur fordonsregister (16).

K. Det straffrättsliga samarbetet är en av grundvalarna för unionens område med frihet, säkerhet och rättvisa och bygger på principen om ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden. Ömsesidigt erkännande måste bygga på ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. Utredningen av många brott kräver elektroniskt lagrad bevisning (”e-bevisning”). De behöriga myndigheterna stöter ofta på praktiska svårigheter med att få tillgång till relevanta uppgifter från tjänsteleverantörer i gränsöverskridande utredningar för att de befintliga instrumenten, såsom avtal om ömsesidig rättslig hjälp och den europeiska utredningsordern, inte är ändamålsenliga. De befintliga förfarandena kan dra ut på tiden, och de eftersökta uppgifterna har ofta hunnit raderas när begäran väl når tjänsteleverantören. Medlagstiftarna diskuterar för närvarande ett lagstiftningspaket om e-bevisning.

L. Genomförandet av direktivet om rättssäkerhetsgarantier (17), vars syfte att säkerställa rättvisa straffrättsliga förfaranden, har inte varit tillfredsställande, vilket skadar det ömsesidiga förtroendet och samarbetet mellan rättsliga myndigheter.

M. Domstolen har åtskilliga gånger slagit fast att generell lagring av uppgifter och massövervakning av elektronisk kommunikation eller av reseuppgifter inte är förenligt med stadgan om de grundläggande rättigheterna. I sin dom i de förenade målen C-511/18, C-512/18 och C520/18 höll domstolen fast vid sin rättspraxis från målet Tele2 om att endast riktad lagring av uppgifter som begränsas till specifika personer eller ett specifikt geografiskt område är tillåten. Domstolen preciserade dock också att ip-adresser som tilldelats en kommunikationskälla kan bli föremål för generell och odifferentierad lagring i syfte att bekämpa grov brottslighet och allvarliga hot mot den allmänna säkerheten, under förutsättning att strikta skyddsåtgärder vidtas.

N. Genomförandet av direktivet om brottsoffers rättigheter (18) har inte varit tillfredsställande, i synnerhet på grund av ofullständigt och/eller felaktigt genomförande (19).

O. Covid-19-krisen har avsevärt förvärrat vissa brott, såsom framställning och spridning av material med sexuella övergrepp mot barn på nätet, och det finns rapporter där det uppskattas att sådant material har ökat med 25 procent i vissa medlemsstater. Mellan 70 och 85 procent av de drabbade barnen känner förövaren, och de allra flesta utsätts för övergrepp av människor de litar på. Våldet inom familjen, särskilt mot kvinnor och barn, har ökat markant under perioden. Pandemin har visat sig ha en avsevärd inverkan på den grova och organiserade brottsligheten i hela Europa på områden som it-brottslighet, varuförfalskning, bedrägerier och organiserade egendomsbrott (20). Krisen orsakar förseningar och hindrar tillgången till rättvisa, bistånd och stöd samt förvärrar fängelseförhållandena. Krisen har förvärrat situationen för migranter och gjort dem mer sårbara för att utnyttjas av brottslingar och har fått till följd att smugglingsvägarna har flyttat.

1. Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av den nya strategin för EU:s säkerhetsunion och framhåller att befintlig EU-lagstiftning på området måste genomföras och utvärderas på ett effektivt sätt. Parlamentet håller med kommissionen om att det behövs uppföljning i form av lagstiftningsinitiativ och andra initiativ där luckor i lagstiftnings- och verkställighetsramarna har identifierats. Vidare måste åtgärderna inom ramen för strategin för säkerhetsunionen vara tillräckligt flexibla för att svara mot omständigheter som konstant förändras och kriminella organisationer som ändrar sitt arbetssätt.

2. Europaparlamentet betonar att alla nya lagstiftningsförslag måste åtföljas av en grundlig och heltäckande konsekvensbedömning som omfattar inverkan på de grundläggande rättigheterna och risker för diskriminering. Parlamentet framhåller den nyckelroll som EU:s byrå för grundläggande rättigheter (FRA) spelar för att utvärdera respekten för de grundläggande rättigheterna.

3. Europaparlamentet betonar att terrorismen i alla dess former har som mål att hota de demokratiska samhällena i Europa och att dess måltavla är de europeiska värdena. Parlamentet beklagar djupt de många offren för i synnerhet jihadistattacker och högerextremism under de senaste åren. Parlamentet betonar de brottsbekämpande myndigheternas viktiga arbete, som har bidragit till att många attentat har kunnat avvärjas, men konstaterar att terroristhotet i EU fortfarande är stort. Kommissionen uppmanas eftertryckligen att säkerställa ett fullständigt och skyndsamt genomförande av direktiv (EU) 2017/541 om bekämpande av terrorism i alla medlemsstater. Parlamentet välkomnar den nya EU-agenda för terrorismbekämpning som kommissionen lade fram den 9 december 2020 och som främjar en samordnad strategi baserad på befintligt arbete och de nya initiativ som tillkännages i agendan för att förutse, förhindra, skydda mot och reagera på terrorhot med olika drivkrafter, såsom de som nämns i Europols rapport TE-SAT 2020. Parlamentet anser att de åtgärder och insatser som finns med i agendan – i synnerhet de för samordning, intensifierat samarbete på nationell, regional och internationell nivå samt utbyte av information mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter om finansiering av terrorism, motverkande av radikalisering på och utanför nätet, förebyggande och utbildning, bekämpning av hatpropaganda, rasism och intolerans och om skydd, hjälp och stöd till offer för terrorism – kommer att bidra till att motverka hotet från terrorismen på ett effektivare sätt i framtiden.

4. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta ett helhetsgrepp på förebyggandet och motverkandet av radikalisering, vilket bör kombinera säkerhets-, utbildnings-, social-, kultur- och antidiskrimineringspolitik och involvera alla berörda aktörer, bland annat nätverket för kunskapsspridning om radikalisering (RAN), gräsrotsinitiativ och lokalt arbete på gräsrotsnivå, närpolisarbete, integration av språk och värderingar samt livslångt lärande. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att använda EU-medel mer effektivt i detta syfte och att utveckla metoder för att bedöma de berörda programmens genomslagskraft.

5. Europaparlamentet betonar att utbildning, inbegripet utveckling av kritiskt tänkande, digitala färdigheter och kunskaper om säkerhet på nätet, är avgörande för förebyggande på medellång och lång sikt och en nyckel till att minska radikalisering och utanförskap, som leder till kriminalitet.

6. Europaparlamentet upprepar att terrorisminnehåll på nätet visserligen inte är den enda faktorn, men har visat sig vara en katalysator för radikalisering av enskilda personer och i synnerhet ungdomar, av vilka somliga har begått terroristbrott enligt definitionen i direktiv (EU) 2017/541. Kampen mot sociala orättvisor är avgörande för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till radikalisering. Terrorisminnehåll på nätet måste snabbt kunna identifieras och fullständigt avlägsnas på grundval av tydliga rättsliga bestämmelser, inbegripet mänsklig tillsyn och lämpliga och kraftfulla skyddsåtgärder för att säkerställa fullständig respekt för grundläggande rättigheter och konstitutionella normer. Även om vissa framsteg har gjorts i detta avseende måste företagen vara mycket mer engagerade i denna process. Parlamentet efterlyser transparenta mekanismer som gör det möjligt att snabbt identifiera och rapportera terrorisminnehåll på nätet och för allmänheten i EU att flagga sådant innehåll. Parlamentet anser att förslaget till förordning om förhindrande av spridning av terrorisminnehåll online ( 21 ) , som parlamentet och rådet nyligen kommit överens om, är ett viktigt instrument i detta avseende och begär att det genomförs fullt ut så snart det börjar tillämpas. Kapaciteten för Europols EU-enhet för anmälan av innehåll på internet (EU IRU) behöver också stärkas.

7. Europaparlamentet påminner om att religionsfrihet och yttrandefrihet är grundläggande rättigheter som fastställs i artiklarna 10 och 11 i stadgan om de grundläggande rättigheterna. EU och dess medlemsstater uppmanas att upprätthålla dessa grundläggande rättigheter mot bakgrund av den senaste tidens religiöst motiverade terrordåd.

8. Europaparlamentet välkomnar den agenda för bekämpning av organiserad brottslighet som kommissionen aviserat. Parlamentet upprepar sina tidigare krav på en revidering av rådets rambeslut 2008/841/RIF av den 24 oktober 2008 om kampen mot organiserad brottslighet ( 22 ) och behovet att fastställa en gemensam definition av organiserad brottslighet. Denna gemensamma definition bör också beakta kriminella gruppers utövande av våld, korruption eller hot för att ta kontroll över ekonomisk verksamhet eller offentliga upphandlingar eller för att påverka demokratiska processer. Organiserade kriminella grupper kan upplösas på ett effektivare sätt genom att de berövas sin vinning av brott. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det behövs ytterligare åtgärder för att frysa och beslagta tillgångar, inbegripet tillgångar utan koppling till fällande domar. Medlemsstaterna uppmanas att intensifiera samarbetet och informationsutbytet i detta avseende. Framväxande brottsliga aktiviteter såsom miljöbrott, organiserade egendomsbrott eller olaglig handel med kulturföremål bör inte förbises, eftersom de ofta finansierar annan brottslig verksamhet.

9. Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande av den 7 maj 2020 om en handlingsplan för en övergripande EU-politik för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism, som innehåller ytterligare förbättringar av EU:s reaktion på dessa brott, särskilt när det gäller verkställigheten och genomförandet av befintlig lagstiftning. Parlamentet upprepar att det behövs ett bättre samarbete mellan administrativa, rättsliga och brottsbekämpande myndigheter inom EU, särskilt medlemsstaternas finansunderrättelseenheter (FIU), även genom FIU.net. Man bör öka synligheten för befintliga samarbetsmodeller på säkerhetsområdet, såsom Europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot (Empact). Parlamentet anser att EU bör ta täten för de välbehövliga reformerna av arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) och att penningtvättsdirektivet måste utvärderas grundligt och vid behov ses över.

10. Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EU-institutionerna och medlemsstaterna att beslutsamt bekämpa systemkorruption och ta fram effektiva instrument för att förhindra, motverka och bestraffa korruption och bekämpa bedrägerier, liksom att regelbundet övervaka användningen av offentliga medel. Kommissionen uppmanas därför att omedelbart återuppta sin årliga övervakning av och rapportering om insatserna mot korruption, som bör omfatta alla medlemsstater och EU:s institutioner, byråer och organ. Parlamentet betonar att EU-finansiering inom ramen för den nya fleråriga budgetramen och återhämtningsplanen på ett verkningsfullt sätt måste skyddas från korruption och bedrägerier från organiserade kriminella gruppers sida.

11. Europaparlamentet påminner om att medlemsstater som har ordningar med uppehållstillstånd och medborgarskap i utbyte mot investeringar ofta underlättar korruption och penningtvätt och därmed importerar säkerhetsrisker till unionen. Parlamentet välkomnar de överträdelseförfaranden som kommissionen inlett ( 23 ) i detta avseende. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att till fullo utnyttja sin initiativrätt på lagstiftningsområdet för att lägga fram ett lagstiftningsförslag om att förbjuda eller reglera dessa ordningar.

12. Europaparlamentet betonar behovet att intensifiera insatserna på unionsnivå och nationell nivå för att ta itu med det växande fenomenet med sexuella övergrepp mot barn på och utanför nätet, bland annat för att förhindra, upptäcka och rapportera sexuella övergrepp mot barn, ta bort material med sexuella övergrepp mot barn på nätet och förbättra utredning och lagföring av relaterade brott. Parlamentet noterar kommissionens meddelande av den 24 juli 2020 om en EU-strategi för en effektivare bekämpning av sexuella övergrepp mot barn. Parlamentet noterar vidare kommissionens avsikt att före juni 2021 lägga fram ett nytt omfattande lagstiftningsförslag med krav på att tjänsteleverantörer ska upptäcka och rapportera sexuella övergrepp mot barn på nätet. Parlamentet förväntar sig att detta förslag till fullo respekterar de grundläggande rättigheterna och åtföljs av en grundlig konsekvensbedömning.

13. Europaparlamentet betonar att dessa åtgärder måste kompletteras med en informationskampanj för allmänheten som utformas i samarbete med alla berörda aktörer, däribland organisationer för barns rättigheter, och som upplyser barn, föräldrar och lärare om farorna på nätet. Parlamentet efterlyser bättre skydd av barn, bland annat deras personuppgifter och integritet, på internet och uppmanar medlemsstaterna att stödja befintliga nätverk och pågående kampanjer på området.

14. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra direktiv 2011/93/EU och att tillhandahålla lämpliga personalresurser och ekonomiska resurser för att det ska kunna tillämpas fullt ut så snart som möjligt. Parlamentet beklagar djupt att strafflagen i flera medlemsstater föreskriver mycket lindriga påföljder för sexuellt umgänge med barn vilka inte utgör ett effektivt avskräckande medel ( 24 ) . Medlemsstaterna uppmanas att ompröva dessa påföljder och att göra nödvändiga lagändringar för att skyndsamt anpassa sina lagtexter efter bestämmelserna i direktiv 2011/93/EU. Kommissionen uppmanas eftertryckligen att bedöma om detta direktiv behöver stärkas genom att det inkluderas bestämmelser om skydd och stöd för brottsoffer samt förhindrande av dessa brott.

15. Europaparlamentet påminner kommissionen om sin uppmaning att utse en EU-företrädare för barns rättigheter som bör fungera som referenspunkt för alla frågor och politikområden inom EU som rör barn. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att i EU-strategin av den 24 juli 2020 för en effektivare bekämpning av sexuella övergrepp mot barn ta med inrättandet av ett europeiskt centrum för förebyggande och motverkande av sexuella övergrepp mot barn, så som parlamentet begärde i sin resolution av den 26 november 2019 om barnets rättigheter, som en central punkt i en samordnad europeisk flerpartsstrategi som inbegriper brottsbekämpning, förebyggande arbete och stöd till offer för sexuella övergrepp mot barn.

16. Europaparlamentet betonar att totalsträckskryptering bidrar till medborgarnas personliga integritet, inbegripet skyddet av barn på internet, bidrar till it-systemens säkerhet och är oumbärligt för bland annat undersökande journalister och visselblåsare som vill rapportera om missförhållanden. Parlamentet påpekar att bakdörrar allvarligt kan äventyra krypteringens styrka och effektivitet och kan missbrukas av brottslingar och externa statliga aktörer utanför EU som försöker destabilisera vårt samhälle. Brottslingar anpassar sig snabbt efter utvecklingen och utnyttjar ny teknik för olagliga ändamål, och därför uppmanar parlamentet medlemsstaterna och EU:s byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) att tillhandahålla brottsbekämpande myndigheter utbildning av hög kvalitet på relevanta områden. Kommissionen uppmanas att bedöma om en regleringslösning skulle kunna hittas för att brottsbekämpande myndigheter ska kunna få laglig och riktad tillgång till uppgifter som de behöver på ett sätt som respekterar de grundläggande rättigheterna.

17. Europaparlamentet framhåller att desinformation, särskilt när den förstärks av ny teknik såsom artificiell intelligens och deepfake, och oavsett om den sprids av statliga eller icke-statliga aktörer, kan utgöra ett hot mot demokratin och säkerheten. Kommissionen uppmanas att göra kampen mot desinformation till en integrerad del av vår strategi för en säkerhetsunion, bland annat genom att anslå tillräckliga medel. Parlamentet noterar den europeiska handlingsplanen för demokrati, som tar upp utmaningen med desinformation som ett potentiellt hot mot den inre säkerheten. Parlamentet påminner om vikten av upplysningskampanjer för att informera allmänheten om användningen av sådan desinformationsteknik.

18. Europaparlamentet framhåller att stävjandet av hybridhot som syftar till att försvaga den sociala sammanhållningen och urholka förtroendet för institutionerna, liksom stärkandet av EU:s resiliens, är viktiga inslag i strategin för en säkerhetsunion. Parlamentet betonar i detta avseende att det behövs starkare samarbete mellan medlemsstaterna och bättre samordning på EU-nivå mellan samtliga aktörer för att motverka dessa hot. Parlamentet välkomnar de nyckelåtgärder för att motverka hybridhot som kommissionen fastställt och betonar behovet att beakta hybridhot i det bredare beslutsfattandet.

19. Europaparlamentet betonar att ny teknik som hela tiden utvecklas genomsyrar alla säkerhetsaspekter och skapar nya utmaningar och hot på säkerhetsområdet. Det är viktigt att säkra kritisk infrastruktur, inbegripet digital infrastruktur och kommunikationsinfrastruktur. Kommissionen uppmanas att proaktivt planera för forskning, utveckling och införande av ny teknik för att säkerställa EU:s interna säkerhet, med full respekt för de grundläggande rättigheterna och EU:s värden. Parlamentet understryker att EU inte får finansiera teknik som kränker grundläggande rättigheter.

20. Europaparlamentet betonar att 5G-infrastruktur är en strategisk del av den framtida säkerheten i Europa och en nyckelkomponent i Europas strategiska resiliens. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en plan för att bygga europeisk 5G, inklusive finansiering av dess utveckling i Europa och en plan för att fasa ut och ersätta 5G-teknik från tredjeländer som inte respekterar de grundläggande rättigheterna och EU:s värden.

21. Europaparlamentet konstaterar att organiserad människosmuggling ofta är sammanflätad med andra former av organiserad brottslighet. Parlamentet förväntar sig att EU-handlingsplanen mot smuggling av migranter för 2021–2025 kommer att innehålla förslag om åtgärder för att förbättra kapaciteten att förebygga, identifiera, utreda och lagföra nätverk av människosmugglare. En av de viktigaste aspekterna av handlingsplanen bör vara att ta itu med användningen av sociala medier och meddelandetjänster via nätet som smugglare utnyttjar för att göra reklam för sina tjänster och rekrytera kunder. Särskild uppmärksamhet bör ägnas ensamkommande barn, som utgör en mycket sårbar grupp och utsätts för olika risker, bland annat våld, övergrepp och exploatering längs migrationsvägarna till och inom EU ( 25 ) . Parlamentet noterar den roll som EU:s byråer och enheter spelar, särskilt Europeiska centrumet för bekämpning av människosmuggling (EMSC) inom Europol. Medlemsstaterna uppmanas att följa internationell rätt när de hanterar humanitärt bistånd till människor i sjönöd i linje med kommissionens riktlinjer från 2020.

22. Europaparlamentet välkomnar antagandet av EU:s handlingsplan mot olaglig handel med skjutvapen 2020–2025, som inbegriper lämpliga indikatorer och rapporteringsbestämmelser och omfattar partnerna i sydöstra Europa (västra Balkan, Moldavien och Ukraina), samtidigt som samarbetet med länderna i Mellanöstern och Nordafrika intensifieras. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att införa systematisk och harmoniserad insamling av uppgifter om beslagtagande av skjutvapen.

23. Europaparlamentet efterlyser ett snabbt genomförande av den förberedande åtgärd som föreslagits av parlamentet om effektiv övervakning av darknet på EU-nivå, och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att titta på ytterligare åtgärder för att förhindra olaglig handel med skjutvapen på darknet.

24. Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att genom antagandet av en ny EU-agenda om narkotika för de kommande fem åren bekräfta unionens och medlemsstaternas föresats att skydda människors hälsa och säkerhet mot narkotikarelaterade hot. Unionens narkotikapolitik bör fortsätta att följa en integrerad, balanserad, tvärvetenskaplig, evidensbaserad och människorättsbaserad strategi och nära samordnas med unionens yttre åtgärder. Parlamentet insisterar på att unionen i sina åtgärder mot olaglig narkotika måste ägna lika mycket uppmärksamhet och resurser åt utbuds- som åt efterfrågesidan, och efterlyser ett ökat fokus på rehabilitering och förebyggande i EU:s handlingsplan, även genom informationskampanjer som särskilt riktar sig till barn och ungdomar.

25. Europaparlamentet stöder det civila samhällets och andra berörda parters deltagande i de pågående diskussionerna om kommissionens meddelande om EU:s agenda och handlingsplan för narkotika 2021–2025. Unionens och medlemsstaternas bemötande av narkotikarelaterade utmaningar bör utformas med bredast möjliga medverkan av dem som berörs, däribland narkotikamissbrukare. Parlamentet efterlyser en utvidgning av ECNN:s mandat så att det omfattar beroende av flera substanser.

26. Europaparlamentet noterar kommissionens lagstiftningsförslag av den 9 december 2020 ( 26 ) om att stärka Europols mandat inom ramen för byråns uppdrag och uppgifter i enlighet med fördraget, i syfte att göra det möjligt för byrån att bättre fullgöra sin roll som nav för utbyte av information om brottsbekämpning och för samarbete i kampen mot terrorism och grov och organiserad brottslighet i EU, och om att förse Europol med relevanta verktyg för ett effektivare samarbete med alla relevanta partner. Förändringarna bör gå hand i hand med utökad politisk ansvarsskyldighet och förbättrad rättslig kontroll och parlamentarisk granskning, med ett starkt fokus på ansvarsskyldighet, transparens och respekt för de grundläggande rättigheterna. Revideringen av Europols mandat bör utmynna i en fullständig anpassning av byråns ordning för uppgiftsskydd till förordning (EU) 2018/1725 ( 27 ) . Parlamentet begär att utvärderingen av de nuvarande rättsliga ramarna för Europols mandat läggs fram i enlighet med artikel 68 i den befintliga Europolförordningen.

27. Europaparlamentet noterar att lagstiftningsramen för Prümbesluten kan komma att moderniseras. Det finns brister och utrymmen för förbättringar som identifierats av olika experter och som bland annat tillskrivs otillräcklig datakvalitet. Parlamentet påminner om vikten av offentligt tillgängliga och korrekta uppgifter om användningen av Prümsystemet, och uppmanar kommissionen att samla in dessa uppgifter från alla deltagande medlemsstater för att göra en ordentlig utvärdering av den nuvarande Prümramen och möjliggöra meningsfull demokratisk granskning. Parlamentet begär att ett eventuellt nytt förslag ska innehålla en skyldighet för medlemsstaterna att förse kommissionen med dessa uppgifter, som sedan ska ligga till grund för regelbundna och offentligt tillgängliga granskningsrapporter. Parlamentet begär vidare att förslaget ska åtföljas av en grundlig konsekvensbedömning som omfattar konsekvenserna för de grundläggande rättigheterna och som bör påvisa huruvida det skulle finnas ett mervärde med ett automatiskt utbyte av uppgifter och huruvida det behövs ytterligare kategorier av biometriska uppgifter. Varje ny lösning måste respektera principerna om nödvändighet och proportionalitet och EU:s samlade regelverk om dataskydd samt omfatta kraftfulla skyddsåtgärder för de grundläggande rättigheterna.

28. Europaparlamentet framhåller att direktivet om förhandsinformation om passagerare (API-direktivet) ( 28 ) har bidragit till effektivare gränskontroller och identifiering av personer som utgör säkerhetshot. Parlamentet noterar kommissionens avsikt att föreslå en ny version av API-direktivet som ska vara förenlig med bestämmelserna i Lissabonfördraget och det samlade regelverket om dataskydd. Parlamentet förväntar sig att denna revidering åtföljs av en grundlig konsekvensbedömning, även när det gäller konsekvenserna för de grundläggande rättigheterna.

29. Europaparlamentet påminner om att viktiga EU-lagstiftningsinitiativ har slutförts under senare år för att brottslingar ska upptäckas vid EU:s yttre gränser och för att polissamarbetet ska effektiviseras, med målet att bidra till en hög säkerhetsnivå inom området med frihet, säkerhet och rättvisa i unionen. Parlamentet påminner vidare om att dessa initiativ inbegriper en ny struktur för EU:s informationssystem och deras interoperabilitet och att uppmärksamheten nu bör riktas mot att genomföra dem i tid, med full respekt för de grundläggande rättigheterna.

30. Europaparlamentet betonar att tillräcklig kapacitet för brottsbekämpande myndigheters behandling av information är en vital del av hela kedjan av säkerhetsinsatser i unionen som helhet. Parlamentet påpekar att otillräcklig kapacitet i en eller flera medlemsstater allvarligt försvagar slagkraften för EU:s säkerhetspolitik. Kommissionen uppmanas att göra allt som dess befogenheter tillåter för att säkerställa tillräcklig kapacitet för informationsbehandling i medlemsstaterna.

31. Europaparlamentet erkänner Eurojusts arbete med att stödja och samordna de nationella rättsliga myndigheternas arbete med att utreda och lagföra gränsöverskridande brottslighet. Parlamentet efterlyser ökade insatser för att främja ömsesidigt förtroende mellan de rättsliga myndigheterna – bland annat genom ett verkningsfullt genomförande av direktiven om färdplanen för processuella rättigheter – och för att underlätta och påskynda informationsutbyte och kommunikation inom rättsväsendet i EU. Parlamentet betonar att det straffrättsliga samarbetet släpar efter i digitaliseringen. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att ge de rättsliga myndigheterna ekonomiskt stöd för att säkerställa adekvata analytiska standarder och lämpliga digitala verktyg, underlätta och påskynda samarbetet dem emellan samt möjliggöra ett säkert informationsutbyte. Parlamentet välkomnar kommissionens meddelande av den 2 december 2020 om digitalisering av rättsväsendet i EU och förslaget till förordning om ett datoriserat kommunikationssystem i gränsöverskridande civil- och straffrättsliga förfaranden (systemet e-Codex).

32. Europaparlamentet påpekar att det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaterna och det ömsesidiga erkännandet av rättsliga avgöranden och domar bör förbättras, bland annat genom ett snabbt och korrekt genomförande av instrumenten för straffrättsligt samarbete. Vissa förändringar i rättsstatssituationen i flera medlemsstater har påverkat detta informationsutbyte och det polisiära och rättsliga samarbetet i allmänhet. Parlamentet betonar i detta avseende att ömsesidigt förtroende bygger på en gemensam förståelse av EU:s värden, som stadgas i artikel 2 i EU-fördraget, inbegripet rättsstaten, där oberoende rättsväsenden och kampen mot korruption är väsentliga beståndsdelar.

33. Europaparlamentet upprepar sin begäran om ytterligare åtgärder för att förbättra utbildningen för brottsbekämpande myndigheter i strategier för att bekämpa rasism och diskriminering och för att förebygga, identifiera och förbjuda rasprofilering och etnisk profilering samt våld med rasistiska och etniska förtecken. Medlemsstaterna uppmanas att investera på detta område och samarbeta med Cepol och det europeiska nätverket för rättslig utbildning. Parlamentet understryker att det finns ett fortsatt behov av utbildning om trender inom radikalisering, terrorism och penningtvätt.

34. Europaparlamentet välkomnar inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo). Parlamentet begär att myndighetens oberoende ska bevaras och att dess faktiska funktion i nationella rättsliga förfaranden ska säkerställas. Parlamentet är bekymrat över att kommissionen har gjort sig skyldig till en stor försummelse genom att inte beakta Eppos roll i stärkandet av vår säkerhetsunion. Parlamentet efterlyser en bedömning av en eventuell utvidgning av Eppos mandat i enlighet med artikel 83 i EUF-fördraget, så snart myndigheten har inlett sin verksamhet fullt ut.

35. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa ett fullständigt och korrekt genomförande av direktivet om brottsoffers rättigheter och andra EU-bestämmelser om brottsoffers rättigheter. Parlamentet välkomnar antagandet av strategin för brottsoffers rättigheter och inrättandet av befattningen kommissionens samordnare för brottsoffers rättigheter. Parlamentet upprepar sin begäran om att särskild uppmärksamhet ska ägnas åt utsatta brottsoffer och möjligheten att betala ut ersättning genom att utnyttja beslagtagna och förverkade tillgångar och vinning av brott. Parlamentet upprepar sin begäran om att hållbar finansiering av stödtjänster för brottsoffer ska säkerställas.

36. Europaparlamentet upprepar att det behövs effektivt skydd och stöd till utsatta offer för människohandel, däribland en återintegrering av dem i samhället, med särskild uppmärksamhet riktad mot ensamkommande barn. Personal inom brottsbekämpande myndigheter måste utbildas i de psykologiska aspekterna av människohandel och att det behövs en jämställdhetsbaserad och barnvänlig strategi som innebär att lagstiftningen mot diskriminering genomförs.

37. Europaparlamentet betonar att jämställdhet är en avgörande aspekt för att bekämpa radikalisering, minska våld i hemmet och förebygga sexuella övergrepp och övergrepp mot barn. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta med åtgärder som stöder jämställdhet som en viktig förebyggande del i sin säkerhetsstrategi, och uppmanar rådet att aktivera övergångsklausulen genom att anta ett enhälligt beslut om att fastställa våld mot kvinnor och flickor (och andra former av könsrelaterat våld) som ett av de brottsområden som definieras i artikel 83.1 i EUF-fördraget. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att prioritera kampen mot våld i hemmet genom att tillhandahålla stödtjänster, inrätta specialiserade brottsbekämpande enheter och lagföra dessa brott. Kommissionen och medlemsstaternas uppmanas att tillhandahålla uppdaterade uppgifter om detta. EU och medlemsstaterna uppmanas att ratificera Istanbulkonventionen.

38. Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna systematiskt inte genomför EU:s säkerhetsåtgärder fullt ut och i tid. Säkerhetsåtgärder måste genomföras inte bara enligt lagens ordalydelse, utan även i dess anda. Om säkerhetsåtgärderna systematiskt inte genomförs fullt ut och i tid riskerar de att bli verkningslösa, leder kanske inte till ökad säkerhet och uppfyller därmed inte längre kraven på nödvändighet och proportionalitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda överträdelseförfaranden omedelbart efter att tidsfristen för införlivande löpt ut eller efter att en överträdelse har konstaterats.

39. Europaparlamentet betonar vikten av bevis för att EU:s nuvarande säkerhetsåtgärder har effekt. Parlamentet påpekar att den utsträckning i vilken en inskränkning av de grundläggande rättigheterna kan anses vara nödvändig och proportionerlig beror på hur effektiva dessa åtgärder är, vilket måste styrkas genom offentligt tillgängliga kvantitativa och kvalitativa bevis. Det är beklagligt att kommissionen hittills bara har framlagt anekdotiska bevis för säkerhetsåtgärdernas effekt, men inga kvantitativa bevis.

40. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet utvärdera aktuella åtgärder och avtal på säkerhetsområdet och vid behov anpassa dem till domstolens rättspraxis. Avtalen om passageraruppgifter (PNR-uppgifter) med USA och Australien måste ändras omgående så att de överensstämmer med domstolens rättspraxis, och anser att kommissionens vägran att agera i enlighet med detta är en allvarlig försummelse.

41. Europaparlamentet är bekymrat över utkontrakteringen av viss verksamhet från brottsbekämpande organ till den privata sektorn, och efterlyser bättre tillsyn över allt offentlig-privat samarbete på säkerhetsområdet. Parlamentet beklagar bristen på insyn i EU:s finansiering av privata företag som inrättar säkerhetssystem eller delar av dessa.

42. Europaparlamentet är djupt oroat över de bristande resurser som tilldelas vissa EU-byråer som är verksamma på området rättsliga och inrikes frågor för att de ska kunna fullgöra sitt mandat fullt ut. Parlamentet efterlyser ordentlig finansiering och bemanning av EU:s byråer och organ på området rättsliga och inrikes frågor, så att EU kan förverkliga strategin för säkerhetsunionen.

43. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

(1) Antagna texter, P9_TA(2019)0022.

(2) Antagna texter, P9_TA(2020)0204.

(3) EUT C 388, 13.11.2020, s. 42.

(4) Antagna texter, P9_TA(2019)0021.

(5) Antagna texter, P9_TA(2020)0173.

(6) Antagna texter, P9_TA(2019)0066.

(7) Rapport om situationen och tendenserna i fråga om terrorism i EU (TE-SAT) 2020, offentliggjord den 23 juni 2020; Europols hotbildsbedömning av internetstödd organiserad brottslighet (Iocta) 2020, offentliggjord den 5 oktober 2020; Exploiting isolation: Offenders and victims of online child sexual abuse during the Covid-19 pandemic (”Förövare av och offer för sexuella övergrepp mot barn på nätet under covid-19-pandemin”), offentliggjord den 19 juni 2020.

(8) Europol, TE-SAT 2020, s. 66.

(9) På grundval av Europol TE-SAT 2020, s. 24.

(10) Kommissionens rapport av den 30 september 2020 på grundval av artikel 29.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/541 av den 15 mars 2017 om bekämpande av terrorism (COM(2020)0619).

(11) EUT L 88, 31.3.2017, s. 6.

(12) Strategin för EU:s säkerhetsunion, s. 19.

(13) EUT L 335, 17.12.2011, s. 1.

(14) Arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer tredje rapporten om framsteg i kampen mot människohandel (2020) i enlighet med artikel 20 i direktiv 2011/36/EU om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer, s. 3 (SWD(2020)0226).

(15) ECNN, European Drug Report 2020: Trends and Developments (”Europeisk narkotikarapport 2020: trender och utveckling”), september 2020, s. 66.

(16) Deloitte Consulting & Advisory CVBA, Study on the Feasibility of Improving Information Exchange under the Prüm Decisions (”Studie om möjligheter till förbättrat informationsutbyte inom ramen för Prümbesluten”), maj 2020, s. 7.

(17) EUT L 132, 21.5.2016, s. 1.

(18) EUT L 315, 14.11.2012, s. 57.

(19) Kommissionens rapport av den 11 maj 2020 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF, s. 9 (COM(2020)0188).

(20) Europol, How COVID-19-related crime infected Europe during 2020, 12 november 2020.

(21) COM(2018)0640.

(22) EUT L 300, 11.11.2008, s. 42.

(23) Överträdelseförfaranden mot Cypern och Malta av den 20 oktober 2020 avseende deras ordningar för medborgarskap för investerare, även kallat ”gyllene pass”.

(24) Kommissionens rapport av den 16 december 2016 med en utvärdering av i vilken utsträckning medlemsstaterna har vidtagit de åtgärder som är nödvändiga för att följa bestämmelserna i direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi, s. 8 (COM(2016)0871).

(25) Europeiska centrumet för bekämpning av människosmuggling (Europol), fjärde årliga verksamhetsrapporten, 2020.

(26) Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EU) 2016/794, as regards Europol’s cooperation with private parties, the processing of personal data by Europol in support of criminal investigations, and Europol’s role on research and innovation (COM(2020)0796) (inte översatt till svenska).

(27) EUT L 295, 21.11.2018, s. 39.

(28) Rådets direktiv 2004/82/EG av den 29 april 2004 om skyldighet för transportörer att lämna uppgifter om passagerare (EUT L 261, 6.8.2004, s. 24).