KOMMISSIONENS RAPPORT - Kommissionens årsrapport om garantifondens situation och förvaltning under räkenskapsåret 2002

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Rättslig grund

2. Fondens situation per 31 december 2002

3. Tillgångar

3.1. Betalningar från den allmänna budgeten under räkenskapsåret

3.2. Räntor på fondens investerade tillgångar

3.3. Återvinning av fordringar från försumliga gäldenärer

4. Fondens kostnader

4.1. Betalningar av förfallna fordringar

4.2. Ersättning till EIB

BILAGA I

Rättslig grund för betalningar till garantifonden

1. Beslut rörande överföring nr 13/20002

2. Beslut rörande överföring nr 54/2002

BILAGA II

EIB:s redogörelse för fondens ställning och förvaltning - Resultat- och balansräkning per 31 december 2002

1. Fondens utveckling under 2002

2. Fondens situation

2.1 Fondens tillgångar per 31 december 2002

2.2 Fondens tillgodohavanden per 31 december2002

3. Helhetsanalys och analys per kategori av garantifonden

3.1 Likviditetsanalys

3.2 Samlad resultatanalys

3.3 Analys per kategori

3.3.1 Resultatanalys avseende förvaltningen av penningmarknadsinstrument

3.3.2 Resultatanalys avseende förvaltningen av obligationsinnehavet

BILAGA III.1

Garantifondens balansräkning

BILAGA III.2

Avkastning på garantifondens obligationer

BILAGA III.3

Garantifondens konsoliderade balansräkning per 31.12.2002

1. Rättslig grund

Genom rådets förordning nr 2728/94 (EG, Euratom) av den 31 oktober 1994 (nedan kallad "förordningen") upprättas en garantifond för åtgärder avseende tredje land för att betala gemenskapens borgenärer i de fall mottagaren av ett lån som beviljats eller garanterats av gemenskapen inte fullgör sina skyldigheter (EGT L 293, 12.11.1994, s. 1-4).

Enligt artikel 6 i förordningen har kommissionen på grundval av ett avtal som gemenskapen slöt med Europeiska investeringsbanken (EIB) den 23 november 1994 i Bryssel och den 25 november 1994 i Luxemburg överlämnat finansförvaltningen av fonden till (EIB) (nedan kallat "avtalet").

I artikel 8.2 i avtalet står följande: "före den 1 mars varje år skall banken överlämna en rapport till kommissionen rörande fondens situation och förvaltning, räkenskaper och balansräkning för föregående år". Ett utdrag ur den rapport som upprättats för räkenskapsår 2002 återfinns i bilaga II.

I artikel 7 i förordningen om upprättandet av fonden fastställs att kommissionen senast den 31 mars påföljande räkenskapsår skall överlämna en årsrapport till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten om fondens situation och förvaltning under föregående räkenskapsår.

2. Fondens situation per 31 december 2002

Vid utgången av räkenskapsåret 2002 uppgick fondens tillgångar till 1 646 291 687,98 euro (bilaga III.1). Detta är, sedan fonden upprättades, summan av

-utbetalningar till fonden (2 198 599 500 euro),

-föregående räkenskapsårs nettoresultat (456 474 871 ,71 euro), för provisioner och dröjsmålsräntor som förfallit för försenade återbetalningar,

-försenade återbetalningar från tredje land (568 217 579,44 euro),

-skuld motsvarande ännu ej betald ersättning till EIB (737 316,27 euro),

-minskat med garantiförpliktelser (468 662 140,15 euro) och kumulerade överföringar till gemenskapens allmänna budget av fondens överskott (1 009 520 000 euro).

Fondens sammanlagda tillgångar minus ersättningen till EIB uppgick per 31 december 2002 till 1 645 554 371,71 euro.

De sammanlagda tillgångarna redovisas i den konsoliderade balansräkningen (bilaga III.3) och uppgår till 1 646 291 687,98 euro. De utgörs huvudsakligen av 299 500 000 euro i tillgodohavanden med bunden löptid (banktillgodohavanden), 1 863 221,88 euro i kassamedel (avistakonton) och 1 311 255 202,45 euro i obligationer.

I artikel 3 i förordningen sägs att fondens tillgångar skall nå en lämplig nivå (målbeloppet) som fastställs till 9 % av gemenskapens samlade åtagande, dvs. såväl kapitalbelopp som obetald till betalning förfallen ränta, i samband med varje enskild transaktion.

Gemenskapens samlade åtagande i form av lån och lånegarantier till tredje land, vari således såväl kapitalbelopp som obetald till betalning förfallen ränta ingår, uppgick 31 december 2002 till 15 357 955 465,62 euro, därav förfallen obetald ränta utgjorde 142 811 943,97 euro.

Enligt definitionen i förordning nr 2728/94 är förhållandet mellan fondens tillgångar och de utestående beloppen 10,71%, vilket är högre än målbeloppet på 9 %. Eftersom målbeloppet således uppnåtts skall tillgångar från fonden föras över till gemenskapens allmänna budget enligt bestämmelserna i artikel 3.3 i förordningen. Det belopp som skall överföras till budgeten är 263 330 000 euro.

I följande avsnitt beskrivs hur fondens tillgångar och kostnader utvecklats under 2002.

3. Tillgångar

3.1. Betalningar från den allmänna budgeten under räkenskapsåret

I förordning nr 1149/99 av den 25 maj 1999 om ändring av förordning nr 2728/94 om upprättandet av en garantifond för åtgärder avseende tredje land sägs i artikel 1 att fonden skall tillföras medel genom betalningar från den allmänna budgeten motsvarande 9 % av transaktionsbeloppet till dess att fondens medel uppgår till målbeloppet. I artikeln sägs vidare att om fondens tillgångar sjunker till under 75 % av målbeloppet på grund av att garantiåtaganden verkställts till följd av betalningsunderlåtelser skall inbetalningarna höjas till 10 % för nya transaktioner (EGT L 139, 2.6.1999, s. 1-2).

De rättsliga grunderna för att tillföra fonden medel framgår av bilaga I.

Rådet beviljade genom sitt beslut av den 31 oktober 1994 (94/729/EG) om budgetdisciplin att en reserv för lån och lånegarantier införs i den allmänna budgeten. Till denna budgetpost anslogs 213 miljoner euro 2002. Medlen är avsedda för garantifonden och överförs efter hand till en budgetpost varifrån utbetalningar till fonden görs (EGT L 293, 12.11.1994, s. 14-18).

På dessa rättsliga grunder godkände budgetmyndigheten år 2002 två överföringar på sammanlagt 170 490 000 euro till garantifonden.

-Överföring 13/2002 av 166 720 000 euro: Denna första överföring i början av räkenskapsåret tillförde garantifonden medel med tillämpning av rådets beslut av den 24 januari 1994, den 19 maj 1998, den 22 april, 29 november och den 22 december 1999, 6 november 2001 enligt de betalningsförfaranden som fastställs i en bilaga till förordningen om upprättandet av garantifonden.

-Överföring 54/2002 av 3 770 000 euro: Denna andra överföring tillförde garantifonden medel för de utlåningstransaktioner som rådet godkände 12 juli och 5 november 2002. Besluten om denna överföring återfinns i bilaga I.

Den första årliga överföringen gjordes till fonden den 1 juli 2002 inom ramen för kompensationsmekanismen med återöverföring av fondens överskott; den andra var en verklig överföring till fonden den 8 januari 2003.

3.2. Räntor på fondens investerade tillgångar

Fondens disponibla medel placerades enligt principerna för förvaltning av disponibla medel i bilagan till avtalet av den 25 november 1994 mellan gemenskapen och EIB, ändrat genom tilläggsavtal nr 1 av den 17/23 september 1996 och tilläggsavtal nr 2 av den 26 april/8 maj 2002.

Genom tilläggsavtal nr 2 ändrades investeringsprinciperna för att korrigera en överlikviditet på mer än 50 % av fondens tillgångar, vilket inskränkte fondens avkastning. Den gräns enligt vilken minst en tredjedel av fondens medel skall placeras i kortfristiga investeringar (upp till 1 år) beaktades, men samtidigt utökades de instrument till vilka kortfristiga likvida medel kan användas. Häri ingår i fortsättningen värdepapper med rörlig ränta, oberoende av löptid, och värdepapper med fast ränta med en resterande löptid på högst 1 år, oberoende av den ursprungliga löptiden. Värdepappren med fast ränta inlöses således till 100 % av sitt nominella värde då deras löptid upphör (således inom högst 1 år), medan värdepappren med rörlig ränta kan säljas till nästan 100 % när som helst oberoende av resterande löptid. För att bevara balansen mellan de olika instrument som beaktats då likviditeten kontrollerades, bevaras minst 18 % (dubbla inbetalningssatsen) i monetära placeringar, främst banktillgodohavanden. Denna nya struktur är tänkt att förbättra fondens avkastning och samtidigt bevara en försiktig likviditetsnivå.

Som en följd av den minskade överlikviditeten har under 2002 tillämpningen av strategin för en större andel av portföljen placerad i obligationer med fast ränta successivt utökats och åtföljts av en förlängd löptid, från 2,5 år under föregående år till 4,2 år 2002. Detta har betydligt ökat fondens totala avkastning.

Kommissionen och EIB har gemensamt upprättat en förteckning över de banker som får låna in från fonden. Den ursprungliga förteckningen har i samförstånd med kommissionen regelbundet reviderats för att ta hänsyn till ändringar i bankernas kreditvärdighetsbetyg. De flesta av bankerna är anslutna till euro-clearingsystemet. De har alla kreditvärdighet från Moodys på minst A1 för långfristiga krediter och P1 för kortfristiga eller en motsvarande värdighet från Standard & Poors eller Fitch. Placeringar i dessa banker görs enligt regler som borgar för riskspridning och undvikande av en koncentration av riskerna.

Räntorna på garantifondens banktillgodohavanden och investeringar i värdepapper uppgick år 2002 till 75 437 331,41 euro som fördelades på följande sätt:

-Banktillgodohavanden: 12 898 616,22 euro. Detta avser situationen per 31 december 2002 och inbegriper både den ränta som uppburits på banktillgodohavanden (14 229 202,09 euro) och förändringen i upplupna räntor (-1 330 585,87 euro) för 2002. De upplupna räntorna är sådana som inte har utbetalats till fonden vid räkenskapsårets slut men som kommer att betalas på förfallodagen. Det bokförda värdet av de upplupna räntorna per 31 december 2002 (1 389 568,47 euro) skall minskas med de upplupna räntor som bokförts 2001 och uppburits år 2002 (2 720 154,34 euro).

-Kontotillgångar: 175 770,26 euro, räntor som förts in på avistakontot inbegripna.

-Värdepappersportfölj: 61 001 453,32 euro. Räntan på värdepapper avser värdepappersinvesteringar som gjorts enligt investeringsprinciperna i avtalet om Europeiska investeringsbankens uppdrag att förvalta fondens medel. Från dessa intäkter skall dras 2 712 785,37 euro, vilket motsvarar skillnaden under räkenskapsåret mellan ingångsvärdet och värdet vid inlösen fördelat i proportion till varje värdepappers kvarstående löptid (motsvarande den över- eller underkurs som bokförts i resultaträkningen).

Avkastningen tas upp i resultaträkningen för räkenskapsåret.

3.3. Återvinning av fordringar från försumliga gäldenärer

Eftersom fonden inte har gått in med garantibelopp under räkenskapsåret 2002 och de disponibla medlen inte har använts till garantiförpliktelser (samtliga fordringar inkasserades under räkenskapsåret 2001), uppgår den totala ackumulerade uppbörden per 31 december 2001 till 568 217 579,44 euro.

4. Fondens kostnader

4.1. Betalningar av förfallna fordringar

År 2002 utbetalade fonden inte några garantibelopp.

4.2. Ersättning till EIB

I artikel 6 i förvaltningsavtalet fastställs en årlig provision på 0,125 % beräknad efter fondens tillgångar i genomsnitt per månad. Provisionen skall omprövas i slutet av det år då fondens disponibla tillgångar uppgår till 300 miljoner euro och senast tre år efter det att den första betalningen till fonden genomförts, med hänsyn till bl.a. hur fondens verksamhet har utvecklats.

Eftersom fondens tillgångar uppgick till 300 miljoner euro i slutet av 1995 omprövades ersättningen till EIB. I ett tilläggsavtal av den 17 september och den 23 september 1996 till avtalet fastställdes den årliga ersättningen till 0,05 % av fondens tillgångar och tillämpades retroaktivt från den 31 december 1994.

I ett andra tilläggsavtal av den 26 april och den 8 maj 2002 fastställs att bankens ersättning skall bestämmas genom tillämpning av en degressiv årsprovision på varje del av fondens tillgångar. Denna ersättning skall beräknas på fondens genomsnittliga tillgångar.

Genom retroaktiv tillämpning per 1 januari 2001 fastställdes ersättningen till banken för räkenskapsåret 2002 till 737 316,27 euro, som förts in i resultaträkningen och bokförts som upplupna och förutbetalda kostnader bland skulderna i balansräkningen. Utbetalningen till EIB kommer att göras under första halvåret 2003.

BILAGA I

Rättslig grund för betalningar till garantifonden

Enligt bilagan till förordning nr 2728/94 om betalningar till garantifonden skall, för de in- eller utlåningstransaktioner eller garantier till finansieringsorgan som företas inom ett flerårigt ramprogram med en mikroekonomisk och strukturell inriktning, betalningarna till fonden göras i årliga delar på grundval av de årliga belopp som anges i den finansieringsöversikt som bifogas kommissionens förslag, i förekommande fall med justering efter rådets beslut.

För gemenskapens övriga in- eller utlåningstransaktioner, t.ex. betalningsbalanslån till tredje land i en eller flera delar, räknas betalningarna till fonden fram med hjälp av transaktionernas totala belopp enligt rådets beslut.

År 2002 gjordes två överföringar enligt bestämmelserna för garantireserven:

1. Beslut rörande överföring nr 13/20002

-EIB-Medelhavsprotokollen: inom ramen för det ekonomiska samarbetet med samtliga Medelhavsländer omfattas EIB-lånen till länderna i Medelhavsområdet av en global garanti på 75 % av samtliga krediter som beviljats i form av lån till de berörda länderna.

-EIB-Rysslands Östersjöregion: Rådets beslut av den 6 november 2001 (2001/777/EG) om att bevilja en gemenskapsgaranti till EIB för att täcka förluster i samband med en särskild utlåningsinsats för utvalda miljöprojekt i den ryska delen av Östersjöns avrinningsområde inom ramen för den nordliga dimensionen. Stödbeloppet i form av lån från EIB uppgår till 100 miljoner euro (EGT L 292, 9.11.2001, s. 41-42).

-Rådets beslut av 22 december 1999 (2000/24/EG) om beviljande av en gemenskapsgaranti för Europeiska investeringsbanken för att täcka eventuella förluster vid lån till projekt utanför gemenskapen (Länderna i Central- och Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika och Asien samt Sydafrika). Taket för de sammanlagda beviljade lånen motsvarar 18 410 miljoner euro och omfattar en tid om 7 år med början den 1 februari 2000 för länderna i Central- och Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika och Asien samt den 1 juli 2000 för Sydafrika och som avslutas den 31 januari 2007 (EGT L 9, 13.1.2000, s. 24-26).

-Rådets beslut av den 29 november 1999 (1999/786/EG) om beviljande av en gemenskapsgaranti för Europeiska investeringsbanken för att täcka eventuella förluster på lån till återuppbyggnadsprojekt i regioner i Turkiet som drabbats av jordskalv. Taket för de sammanlagda beviljade lånen är begränsat till 600 miljoner euro och omfattar en period om 3 år (EGT L 308, 3.12.1999, s. 35-37).

-Rådets beslut av 22 april 1999 (1999/282/EG) om makroekonomiskt stöd till Albanien på 20 miljoner euro. Stödbeloppet i form av lån för vilket någon låneförbindelse inte har undertecknats och som inte kan utnyttjas enligt detta beslut uppgår till 20 miljoner euro (EGT L 110, 28.4.1999, s. 13-15).

2. Beslut rörande överföring nr 54/2002

-Rådets beslut av den 12 juli 2002 (2002/639/EG) om upphävande av rådets beslut 98/592/EG och om ytterligare makroekonomiskt stöd till Ukraina. Stödbeloppet i form av lån uppgår till 110 miljoner euro (EGT L 209, 6.8.2002, s. 22-23).

-Rådets beslut av 5 november 2002 (2002/882/EG) om ytterligare makroekonomiskt bistånd till Förbundsrepubliken Jugoslavien. Stödbeloppet i form av lån uppgår till 55 miljoner euro (EGT L 308, 9.11.2002, s. 25-27).

-Rådets beslut av den 5 november 2002 (2002/883/EG) om ytterligare makroekonomiskt stöd till Bosnien-Hercegovina. Stödbeloppet i form av lån uppgår till 20 miljoner euro (EGT L 308, 9.11.2002, s. 28-29).

BILAGA II

EIB:s redogörelse för fondens ställning och förvaltning - Resultat- och balansräkning per 31 december 2002

1. Fondens utveckling under 2002

1.1. Fondens totala tillgångar uppgick per 31 december 2002 till 1 612,6 miljoner euro (se punkt 2.2) jämfört med 1 744,7 miljoner euro den 31 december 2001, vilket är en minskning med 132,1 miljoner euro.

>Hänvisning till>

Fig.1: Tillgångarnas värdeutveckling år 2002

1.2. Under 2002 var det främst två händelser som påverkade fondens tillgångar:

Den 23 oktober 2001 registrerade fonden betalningen av Förbundsrepubliken Jugoslaviens utestående skuld, inkl. provisioner. Den 29 maj 2002 erhöll EIB 5,1 miljoner euro såsom partiell återbetalning av sin egen provision i enlighet med en skrivelse av den 13 maj 2002 från Klaus Regling till EIB:s ordförande Philippe Maystadt.

Fonden hade per 31 december 2001 överskjutande tillgångar på 372,4 miljoner euro och fick den 1 juli 2002 ett tillskott på 166,7 miljoner euro. Skillnaden (205,7 miljoner euro) inbetalades till kommissionen. Det totala tillskottet för 2002 uppgår till 171,8 miljoner euro (166,7 miljoner euro + 5,1 miljoner euro).

1.3. Intäkterna per område står i proportion till fördelningen av de medel som anslogs till obligationer och penningmarknadsinstrument enligt överenskommelsen mellan EIB och kommissionen. Således uppgår förvaltningsresultatet till 71,8 miljoner euro per 31 december 2002 jämfört med 69,6 miljoner euro per 31 december 2001. Obligationsinnehavets bidrag till resultatet (inkl. kursvinster vid försäljning och efter kurskorrigeringar) uppgick till 59,7 miljoner euro och motsvarar cirka 83 % av totalresultatet per 31 december 2002. Avkastningen från penningmarknadsinstrumenten var 12,9 miljoner euro, dvs. 18 % av slutresultatet. Återstoden (-1 %) utgjordes av provisioner och finansiella avgifter (se bilaga III.1).

2. Fondens situation

2.1 Fondens tillgångar per 31 december 2002

Garantifondens saldo har minskat från 1 494 miljoner euro per 31 december 1999 till 1 294 miljoner euro per 31 december 2000, dvs. 200 miljoner euro eller mer än 13 %.

Resultatet beror på de transaktioner som visas i tabellen nedan.

>Plats för tabell>

Under perioden 1.1.2002-31.12 2002 förekom inga garantiinterventioner och heller ingen återvinning av fordringar från försumliga gäldenärer.

2.2 Fondens tillgodohavanden per 31 december2002

Per 31 december 2002 uppgick fondens tillgodohavanden till 1 612,6 miljoner euro fördelade enligt nedan. Fondens enda valuta är euro.

-299.5 miljoner euro i penningmarknadsinstrument (banktillgodohavanden).

-1.9 miljoner euro i kassamedel.

-1311,2 miljoner euro i obligationer (fast eller rörlig ränta) (se tabellen under punkt 3.1).

3. Helhetsanalys och analys per kategori av garantifonden

3.1 Likviditetsanalys

En förstärkning har skett av placeringarna till fast ränta, vilket svarar mot en överenskommelse mellan EIB och kommissionen under 2001. Under det sista kvartalet det året steg således andelen placeringar i instrument med fast ränta samtidigt som den genomsnittliga löptiden förlängdes.

Per 31 december 2002 motsvarade således andelen placeringar med fast ränta mer än 2/3 av det totala obligationsinnehavet, medan de under tidigare år utgjorde ungefär 50 %. Löptiden för denna del är nu nästan 4,22 år (placeringarnas löptid är fördelad på 0-10 år) jämfört med en bevarad nivå på 2,20-2,50 år dessförinnan (investeringarna fördelade mellan bara 0 och 5 år).

Per 31 december 2002 fördelade sig garantifondens tillgångar enligt följande:

>Plats för tabell>

3.2 Samlad resultatanalys

Sammantaget har garantifonden gett ett nettoresultat på 71,8 miljoner euro, vilket motsvarar en total genomsnittlig avkastning på 4,21 % [1] på en genomsnittlig kapitalbas på 1 682 miljoner euro. Den genomsnittliga tremånaders Euribidräntan låg under samma period på 3,20 %, vilket sammanlagt ger en positiv marginal på 101 räntepunkter över riktvärdet (jfr punkt 3.3.1).

[1] Beräkningsgrunden för den totala avkastningen är act/360.

En analys av intäkterna från de finansiella investeringarna per 31 december 2002 visas nedan.

>Hänvisning till>

3.3 Analys per kategori

3.3.1 Resultatanalys avseende förvaltningen av penningmarknadsinstrument

År 2002 uppgick den genomsnittliga avkastningen på penningmarknadsinstrumenten till 3,33 %, vilket skall jämföras med riktmärket på 3,21 %.

För 2002 blir avkastningsmarginalen då 12 räntepunkter över den rörliga tremånaders Euribid-räntan [2], som tjänar som referens, mot en marginal på 31 räntepunkter för 2001. Det kan konstateras att marginalen inte avspeglar situationen då operationerna påbörjades och inte har beaktats i beräkningarna av avkastningen.

[2] Likviditetsmarginalen är skillnaden i ränta mellan å ena sidan räntan på banktillgodohavanden och å andra sidan den rörliga referensräntan vilken motsvarar den tremånaders Euribids tremånadersränta dag för dag.

>Plats för tabell>

Banktillgodohavandena gav 12,9 miljoner euro i ränta under 2002 (perioden januari - december) på en genomsnittlig kapitalbas på 381 miljoner euro.

Avkastningens och referensräntans utveckling under år 2002 I diagrammet nedan visas avkastningen på monetära placeringar med kort löptid jämfört med Euribids tremånaders referensränta.

>Hänvisning till>

Fig. 2: Avkastningens utveckling i förhållande till riktvärdet

Beräkningen av resultatet bygger på en jämförelse mellan avkastningen på de monetära placeringarna (i allmänhet tre månaders löptid) och det för varje dag framräknade genomsnittet för Libids tremånadersränta. Riktmärket avspeglar därför dag för dag den genomsnittliga utvecklingen av Libids tremånadersränta, medan de placeringar som gjorts enligt "Buy and Hold"-strategin avspeglar denna utveckling först i efterhand. Det ger en mekanisk effekt som kan uttryckas på följande sätt:

-När den kortfristiga räntan sjunker visar avkastningen på placeringarna i räntebärande papper en tendens att ligga över riktvärdet (fig. 2, juni-december 2002).

-Om däremot räntan successivt går upp under en längre period (sex månader), tenderar avkastningen på de räntebärande pappren att närma sig riktmärket (fig. 2, januari-juni 2002).

Godkända banker

Enligt gemenskapens avtal med EIB om förvaltning av garantifonden skall endast banker med en kreditvärdighet på minst A1 anlitas.

>Hänvisning till>

Fig. 3:Fördelning av de kortfristiga penningplaceringarna efter bankens kreditvärdighet per 31 december 2002.

Geografisk fördelning

Den geografiska fördelningen under 2002 av fondens kortfristiga banktillgodohavanden (uttryckt som genomsnittliga investeringar) framgår av nedanstående tabell.

>Hänvisning till>

Fig. 4: Kortfristiga placeringar: geografisk fördelning av genomsnittligt investerat kapital

Europeiska investeringsbanken fortsätter att försöka sprida sina investeringar geografiskt över samtliga Europeiska unionens länder, utan att göra avkall på avkastningen.

3.3.2 Resultatanalys avseende förvaltningen av obligationsinnehavet

Obligationerna anses vara en långfristig placering. De är utställda i euro och har förvärvats i avsikt att behållas till dess att de löper ut. Per 31 december 2002 belöpte sig obligationerna med fast ränta och en återstående löptid på mindre än tre månader till 23,7 miljoner euro, obligationerna med fast ränta och en återstående löptid från 3 månader till 1 år till 102,2 miljoner euro, övriga obligationer med fast ränta och en återstående löptid på 1-10 år till 985,3 miljoner euro, medan obligationerna med rörlig ränta uppgick till 200 miljoner euro.

Värdepappersportföljens resultat per 31 december 2002 var 58,3 miljoner euro. Resultatet fördelades enligt följande:

Ränteinbetalningar // 61 001 453,32

Över- eller underkurs // -2 712 785,37

// 58 288 667,95

Försäljningen av tre obligationer gav en kursvinst på 1,4 miljoner euro. Försäljningen, som gällde Jumbo-Pfandbriefe, motiverades i enlighet med förvaltningsdirektiven av att obligationernas kreditvärdighet hade sjunkit från Aaa till Aa1 eller Aa2. Portföljens totala vinst uppgår då till 59,7 miljoner euro.

Förvärvskostnaden tas upp som ingångsvärde för de obligationer som ingår i portföljen. Skillnaden mellan ingångspriset och värdet vid inlösen utgör över- eller underkurs, fördelat i proportion till varje värdepappers kvarstående löptid. Per 31 december 2002 hade värdepappersportföljen ett nominellt värde på 1 298,4 miljoner euro och ett bokfört värde på 1 311,3 miljoner ecu (inkl. av- eller uppskriven över- eller underkurs).

Investeringsportföljens bokförda avkastning uppgick per 31 december 2002 till 4,48 % [3], jämfört med 4,61 % per 31 december 2001. Räknar man med ett övergripande riktvärde (Salomonindex för obligationer med fast ränta [4] och Euribids tremånadersränta för obligationer med rörlig ränta) ligger den sammanlagda marginalen på 73 räntepunkter över avkastningen på 3,75 % på detta kombinerade riktvärde (se bilaga 2). Det positiva resultatet förklaras till stor del av de allmänt sänkta räntorna sedan början av 2002. De nya placeringarna gjordes huvudsakligen i värdepapper med en löptid på 5-10 år, vilket innebär att portföljens löptid har förlängts betydligt. Det bör dock noteras att riktmärkets avkastning återspeglar konstaterade ränterörelser, medan portföljens avkastning återspeglar ett genomsnitt baserat på inköpspriset.

[3] Beräkningsgrunden för den totala avkastningen av investeringsportföljen är act/365.

[4] Detta riktvärde kommer att ändras då bankens och kommissionens nya strategi blir känd för att återspegla den förlängda löptiden och möjligheten att investera i papper med en löptid på upp till 10 år.

Ränteutveckling för tyska statsobligationer under 2002 (källa Bloomberg).

>Plats för tabell>

Per 31 december 2002 hade obligationsinnehavet ett marknadsvärde på 1 355,10 miljoner euro, jämfört med det bokförda värdet på 1 311,3 miljoner euro (inkl. över- eller underkurs), dvs. en latent värdeökning på 43,84 miljoner euro. Den skall jämföras med en latent värdeökning på 4,7 miljoner euro för ett bokfört värde på 1 244,1 miljoner euro per 31 december 200l. Även i detta fall kan situationen förklaras med den allmänna räntesänkningen under 2002.

Avkastningen förväntas bli annorlunda år 2003. Med tanke på de planerade ändringarna i fondens placeringsstrategi har det beslutats att koncentrera de årliga återinvesteringarna i obligationer till en viss del av året. Resultatet av återinvesteringarna bedöms och hänförs till den tidpunkt då de realiseras. Resultatet mäts genom skillnaden mellan avkastningen på de inköpta obligationerna och avkastningen på dem med motsvarande löptid som förekommer i IBOXX-indexen. Avkastningen iakttas under den period som är öppen för återinvesteringar.

Utvecklingen av marknadsvärdet i förhållande till det bokförda värdet för 2002.

>Hänvisning till>

Fig. 5: Utvecklingen av marknadsvärdet i förhållande till det bokförda värdet för 2002.

Per 1 januari 2002 var återbetalningsbeloppet för obligationer som förföll det året

108 miljoner euro för obligationer med fast ränta

202 miljoner euro för obligationer med rörlig ränta

dvs. 310 miljoner euro totalt.

I slutet av april förekom emellertid en koncentration på ca 188 miljoner euro i återbetalningar. För att minska risken för "timing" beslöt EIB att sprida återinvesteringarna av motsvarande belopp mellan januari och maj 2002 med hjälp av medel från de monetära placeringarna. I slutet av maj hade således samma belopp investerats som i början av året, främst därför att ett betydande tillskott till fonden som var planerat till juli inte längre krävde att delen med fast ränta förstärktes. Ytterligare investeringar gjordes efter detta tillskott för att justera den eftersträvade portföljfördelningen. Slutligen ökade den snabba räntesänkningen under det andra kvartalet den potentiella vinsten.

Fördelningen av värdepappersportföljen på fast ränta respektive rörlig ränta

>Hänvisning till>

Fig. 6: Fördelningen av värdepappersportföljen på fast resp. rörlig ränta 31 december 2000.

Återbetalningsprofil för obligationsinnehavet

>Hänvisning till>

Fig. 7: Återbetalningsprofil för investeringsportföljen per 31 december2002

Den sista förfallodagen på obligationer med fast ränta infaller 13/09/2012.

Emittenternas profil

Hela värdepappersinnehavet uppfyller något av följande kriterier:

-De har emitterats av stater eller institutioner för vilka Europeiska unionen, G10 eller internationella organisationer ställt garantier.

-Värdepappren har emitterats av någon annan självständig stat med en kreditvärdighet på minst Aa3.

-De har emitterats av någon annan med en kreditvärdighet på minst Aaa.

Emittenternas profil per 31 december 2002 framgår nedan.

>Hänvisning till>

Fig.: 8: Obligationsinnehavet: Emittenternas profil per 31 december 2002

BILAGA III.1

Garantifondens balansräkning

>Hänvisning till>

BILAGA III.2

Avkastning på garantifondens obligationer

>Hänvisning till>

Obligationsportföljens avkastning mäts genom skillnaden, uttryckt i räntepunkter, mellan avkastningen på portföljen beräknad på grundval av avkastningen vid förvärvet av obligationerna i portföljen och avkastningen av det kombinerade riktvärdet utifrån YTM vid tidpunkten för rapporten. Denna kombinerar avkastningen från riktmärket Salomon och Libids tremånadersränta i proportion till andelen av portföljens obligationer med fast resp. rörlig ränta.

BILAGA III.3

Garantifondens konsoliderade balansräkning per 31.12.2002

>Hänvisning till>