SV Europeiska unionens officiella tidning C 100/15

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om avlägsnande av hinder för gränsöverskridande investeringar från riskkapitalfonder”

KOM(2007) 853 slutlig

2009/C 100/03

Den 21 december 2007 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om avlägsnande av hinder för gränsöverskridande investeringar från riskkapitalfonder”

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 1 oktober 2008. Föredragande var Peter MORGAN och medföredragande var Olivier DERRUINE.

Vid sin 448:e plenarsession den 21–23 oktober 2008 (sammanträdet den 22 oktober 2008) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Meddelandet från kommissionen kombinerar två viktiga delar av Lissabonprogrammet. Dels fokuserar kommissionen på bildandet av innovativa småföretag och deras tillväxt, dels analyserar kommissionen frågan om integration av EU:s kapitalmarknader som ett sätt att finansiera sysselsättning och produktivitetstillväxt. För att skapa konvergens mellan dessa båda åtgärder krävs det att en alleuropeisk riskkapitalindustri utvecklas.

1.2 Kommissionens meddelande är ett arbete under utveckling. Det kommer att krävas ett nära samarbete mellan medlemsstaterna, kommissionen och riskkapitalbranschen för att vidta de åtgärder som beskrivs under punkt 3.6. Med utgångspunkt i detta arbete kommer kommissionen att offentliggöra en ny rapport under 2009.

1.3 Tillgången på riskkapital utgör inte någon patentlösning. Riskkapitalbolag är intresserade av stora affärer, eftersom en liten affär kan ta lika mycket tid i anspråk som en stor affär. Riskkapitalföretagen tenderar därför att vara mer intresserade av att tillhandahålla kapital för att finansiera tillväxtföretag i expansionsfasen än att finansiera nystartade företag. I de fall då riskkapitalföretag tillhandahåller kapital under såddfasen, för företagsetablering och för företagsexpansion är de en viktig del av Lissabonstrategin, och EESK stöder kommissionens initiativ. Det är viktigt att förbättra tillgången till riskkapital i de medlemsstater där utvecklingen av denna bransch ännu inte tagit fart.

1.4 Det är av avgörande betydelse för riskkapitalbolagen att de kan realisera sina investeringar. De måste därför antingen hitta en industriell köpare, dvs. ett större företag, eller sälja företaget till investerare via en fondbörsnotering. När man ser till EU som helhet är det ett problem att det inte finns tillräcklig aptit på investeringar i små, nystartade företag. EESK rekommenderar att medlemsstaterna via skattesystem skapar incitament för privatpersoner att investera i småföretag. Detta kommer i sin tur att uppmuntra utvecklingen av aktiemarknader där man kan handla med småföretagsaktier. För tillfället är Alternativa investeringsmarknaden (AIM) i London och Entry Standard inom Deutsche Börse de enda marknaderna inom EU där sådan handel bedrivs, även om det nu finns ett initiativ från Euronext.

1.5 Eftersom Alternativa investeringsmarknaden erbjuder den ideala lösningen för en övergång från onoterat till noterat bolag blir riskkapitalinvesteringar i onoterade bolag mycket attraktiva. Alternativa investeringsmarknaden ger riskkapitalbolagen i Storbritannien de exit-möjligheter som de behöver. Om man inför marknader som liknar Alternativa investeringsmarknaden i andra medlemsstater skulle man skapa en plattform för kapitalanskaffning till små och medelstora företag och en marknad för dessa företags aktier. Detta skulle kunna vara en viktig del av utvecklingen av riskkapitalbranschen på marknader inom EU där utvecklingen ännu inte tagit fart.

1.6 Medan riskkapital med nödvändighet fokuserar på exitmöjligheter på börsen ska man inte tro att börsintroduktion är den bästa exitvägen för varje litet företag. Offentliga företag har den fördelen att de besitter eget kapital och deras aktier ger förvärvsvaluta, men i gengäld går de på grund av marknadens krav miste om en viss handlingsfrihet särskilt på lång sikt. Riskkapital är följaktligen ingen förnuftig lösning för varje litet företag. Om ett litet eller medelstort företag som redan har stöd i riskkapital inte lämpar sig för en börsintroduktion kan ersättningskapital utgöra ett alternativ.

1.7 Riskkapitalet kommer inte att tillgodose all efterfrågan på startkapital eftersom risk-kapitalbolag endast investerar selektivt i ett tidigt skede av ett företags livscykel. Offentligt finansierade riskkapitalaktörer kan spela sin roll för att täcka kapitalbehovet, men detta kommer i sin tur att lämna en lucka som endast kan överbryggas med hjälp av vänner och bekanta till företagaren och av företagsänglar. Kravet att skapa incitament för tillhanda-hållande av startkapital är ett andra skäl till att EESK rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att införa skatteincitament för privata investeringar i nystartade företag.

1.8 I punkt två (Definitioner) förklarar vi att riskkapital tekniskt sett är en underordnad kategori av privat kapital (private equity). EESK understryker att undanröjandet av hindren för gränsöverskridande handel mellan riskkapitalbolag inte bör underlätta annan investmentbolagsverksamhet, såsom lånefinansierade företagsuppköp, utan att det införs vederbörliga skyddsmekanismer i detta hänseende.

1.9 I ett tidigare yttrande (1) har EESK redan gett uttryck för sin oro över att investmentbolagens verksamhet kan hota sysselsättningen (och även arbetskvaliteten). Det är viktigt att alla sådana transaktioner äger rum inom ramar som förhandlats fram med arbetsmarknadens parter i respektive medlemsstat. EESK uppmanar därför kommissionen att inom ramen för detta riskkapitalinitiativ slå vakt om den sociala dialogen även fortsättningsvis och se till att direktivet om information till och rådfrågning av arbetstagarna gäller i sådana fall. EESK uppmanar dessutom på nytt kommissionen att presentera ett förslag för att uppdatera direktivet om ”förvärvade rättigheter” så att överlåtelser av företag genom överlåtelser av aktier också omfattas (2).

1.10 Denna aspekt är av avgörande betydelse eftersom den vanligaste utgången är att ett företag säljs till ett annat företag, vilket sker i 39 % av alla företagsavvecklingar. Den näst vanligaste utgången är sekundäruppköp (24 %), som enligt vissa uppgifter blivit vanligare under de senaste decennierna (3).

2. Definitioner

2.1 Kommissionens meddelande underbyggs av ett arbetsdokument. Dokumentet innehåller en omfattande ordlista med förklaringar av olika termer. Nedan följer de viktigaste termerna som används när man diskuterar riskkapital.

2.2 Det finns sex allmänt erkända investeringstyper i riskkapitalbranschen:

— Såddkapital används för att studera, utvärdera och utveckla ursprungskonceptet.

— Startkapital ges till företag för produktutveckling och inledande marknadsföring.

— Expansionskapital används för att finansiera ett företags tillväxt.

— Ersättningskapital används för att köpa aktier i ett befintligt företag från en annan privat investerare eller aktieägare.

— Ett företagsuppköp innefattar köp av ett helt företag eller delar av ett företag från befintliga aktieägare. Detta kan innebära att ett noterat företag blir onoterat, dvs. privatägt. I fråga om företagsuppköp av företagsledningen är det den nuvarande företagsledningen som är köpare, vanligtvis med stöd från privata investerare eller riskkapitalbolag.

2.3 Begreppet riskkapital beskriver investeringar i onoterade bolag (dvs. företag som inte är noterade på någon fondbörs) av riskkapitalbolag, som såsom huvudman förvaltar privat, institutionellt och eget kapital. De viktigaste finansieringsstadierna är det tidiga stadiet (såddkapital och startkapital) och expansionsstadiet. Riskkapital används således som professionell investering i samarbete med företagaren för att finansiera verksamhet i företagets tidiga stadium och under expansionsstadiet. För att kompensera den höga risk som investeraren tar, förväntar sig denne en avkastning som ligger högre än genomsnittet.

2.4 En strikt definition av riskkapital är att det är en underkategori till privat kapital. Investment-bolag kan delta i riskkapitalverksamhet men deras mål går längre än riskkapitalbolagens inriktning genom att tillhandahålla ersättningskapital och finansiera företagsuppköp. EESK är oroad över de eventuella sociala konsekvenserna av investmentbolagens verksamhet.

2.5 Företagsänglar är förmögna privatpersoner som investerar direkt i nya eller växande onoterade bolag. Deras kapital kan komplettera riskkapitalbolagens kapital när det handlar om att finansiera verksamhet i det tidiga stadiet.

2.6 Institutionella investerare är finansinstitutioner, t.ex. försäkringsbolag, pensionsfonder, banker och investmentbolag som tar emot sparkapital från (vanligtvis) privata investerare och som därefter investerar detta kapital på finansmarknaden. De har betydande tillgångar och är erfarna investerare.

2.7 Privat placering är en försäljningsmetod i samband med finansiella investeringar som gör det möjligt för köparen och säljaren att genomföra en transaktion som undantas från många av de föreskrifter som gäller för teckningserbjudanden till allmänheten. Bestämmelserna som reglerar privata placeringar innefattar generellt kriterier om vem som har rätt att genomföra transaktioner enligt dessa villkor. Dessa bestämmelser gäller vanligtvis för investeringar som görs av institutionella investerare (som per definition har omfattande kunskaper) i fonder som förvaltas av riskkapitalbolag.

2.8 Med stöd av aktsamhetsprincipen kan pensionsfonder inkludera investmentbolags- och riskkapitalfonder i sina investeringsportföljer, samtidigt som de tar hänsyn till kundernas riskprofil. Med andra ord är en pensionsförvaltare tvungen att investera å sin klients vägnar som om det vore hans eller hennes egen investering. Detta torde innebära en rimlig portföljdiversifiering när riskkapital inkluderas.

3. Sammanfattning av kommissionens meddelande

3.1 Enligt uppgifter från Europeiska riskkapitalföreningen (EVCA) bidrar riskkapital i mycket stor utsträckning till skapandet av nya jobb. De företag i EU som får tillgång till externt riskkapital skapade en miljon nya jobb under åren 2000–2004. Över 60 % av dessa jobb skapades av företag som finansieras med hjälp av riskkapital och sysselsättningen i dessa företag ökade med 30 % per år. Dessutom spenderar innovativa och tillväxtorienterade företag som finansieras med hjälp av riskkapital i genomsnitt 45 % av sina totala utgifter på FoU. (EESK är oroad över att kommissionen inte lyckats hitta oberoende uppgifter som bevis för denna analys. Vi kommenterar denna aspekt ytterligare under punkterna 4.10 och 4.11 nedan.)

3.2 Potentialen för EU:s riskkapitalmarknader utnyttjas inte fullt ut och marknaderna tillför inte tillräckligt kapital till innovativa nystartade små och medelstora företag. Detta marknadsmisslyckande har framför allt följande orsaker: avsaknaden av en riskkapitalkultur, informationsproblem, marknadsfragmentering, höga kostnader samt outnyttjade samordningsvinster mellan näringslivet och den akademiska världen. Olika politik i de olika medlemsstaterna skapar omfattande marknadsfragmentering, vilket inverkar negativt på anskaffning av kapital och investeringar inom EU.

3.3 Vissa innovationer kan finansieras via offentliga medel, men omfattningen på den globala utmaningen innebär att endast ökade investeringar från privata investerare utgör en lösning på lång sikt. Kommissionen och medlemsstaterna måste därför agera för att förbättra ramvillkoren för riskkapital. Ett av dessa villkor handlar om att avlägsna oskäliga hinder för gränsöverskridande investeringar.

3.4 Strategin för att förbättra villkoren för gränsöverskridande investeringar handlar bl.a. om fri rörlighet för kapital, bättre villkor för kapitalanskaffning, bättre lagstiftning, mindre skillnader mellan olika länders skattelagstiftning och framsteg med ömsesidigt erkännande.

3.5 Ordlistan och expertgruppens rapport som utgör bilaga till meddelandet innehåller en analys av olika problem och förslag på hur dessa problem kan lösas (se tabell I).

Tabell I

Problem Möjlig lösning Kapitalanskaffning och kapitalfördelning (mellan investerare och riskkapitalfonder) Olika nationella regler för att definiera vem som är kvalificerad riskkapitalinvesterare (i fråga om institutionella och privata investerare) En gemensam definition i hela EU av vem som är kvalificerad investerare (i fråga om institutionella och privata investerare) Olika nationella bestämmelser för var investerare kan investera (landspecifika restriktioner) Tillämpning av aktsamhetsprincipen (genomförande av aktsamhetsprincipen enligt definitionen i direktiv 2003/41/EG om tjänstepensionsinstitut) Svårigheter att marknadsföra riskkapitalfonder i olika medlemsstater på grund av skillnader i regelverket avseende privata placeringar och undantag från bestämmelser som gäller teckningserbjudanden till allmänheten Gemensamma regler för ”privata placeringar” Skatteneutralitet (mellan riskkapitalfonder och det land där investeringen görs) Komplicerade fondstrukturer beroende på investerarnas och intresseföretagens hemländer (för att undvika dubbelbeskattning) Beskattning av kapitalvinster i investerarnas hemland, lika behandling av direkta investerare och riskkapitalinvesterare, lika behandling av noterade och onoterade värdepapper Olika regler och krav för att riskkapitalfonder ska kunna dra nytta av skatteavtal Överskådliga skatteregler : en lista över ömsesidigt erkända strukturer för riskkapitalfonder (eller gemensamma kriterier för medlemsstaterna i fråga om definitionen av överskådliga skatteregler) Skatteneutralitet : Riskkapitalfonder som är registrerade som aktiebolag (utan insyn) bör kunna dra nytta av dubbelbeskattningsavtal; gemensamma krav för att kunna dra nytta av dessa avtal Standarder (för riskkapitalfonder) Olika lokala regler för värdering och rapportering (ökade kostnader och bristfällig jämförbarhet) Uppmuntra användningen av branschens egna standarder (t.ex. den standard som utarbetats av Europeiska riskkapitalföreningen) Problem att tillämpa de internationella standarderna för finansiell rapportering på riskkapitalfonder, framför allt skyldigheten att upprätta sammanställd redovisning Fast driftställe (för komplementär eller fondförvaltare) Risk att komplementärer (riskkapitalbolaget) bedöms ha fast driftställe i intresseföretagets land (vilket får negativa skattekonsekvenser) — Ömsesidigt erkännande av förvaltningsbolag eller ett ”pass” för förvaltningsbolag, — Ett ”pass” för förvaltningsbolag som en lösning på lång sikt

3.6 För att komma till rätta med dessa problem har kommissionen föreslagit följande åtgärder och rekommendationer:

3.6.1 För att förbättra gränsöverskridande kapitalanskaffning och investeringar kommer kommissionen att:

a) Analysera nationella strategier och hinder för gränsöverskridande privata placeringar. Lägga fram en rapport om möjligheterna att inrätta en europeisk ordning för privata placeringar under första halvåret 2008 (nu försenad till tredje kvartalet 2008).

b) Kartlägga fall av dubbel beskattning och andra direkta skattehinder för gränsöverskridande riskkapitalinvesteringar tillsammans med experter från medlemsstaterna. Expertgruppen ska lämna in en rapport före slutet av 2008.

c) Mot bakgrund av dessa rapporter analysera möjligheterna att kartlägga gemensamma drag för att gå ett steg på väg mot gemensamma EU-bestämmelser för riskkapital.

d) Studera olika alternativ för att bistå medlemsstaterna under processen med ömsesidigt erkännande.

3.6.2 För att minska marknadsfragmenteringen och förbättra villkoren för anskaffning av och investeringar i riskkapital uppmanar kommissionen medlemsstaterna att:

a) Utöka aktsamhetsprincipen till att också omfatta andra typer av institutionella investerare, inklusive pensionsfonder, om så ännu inte är fallet.

b) Skapa en samsyn på grunddragen i riskkapitalfonder och på kunniga investerare och överväga ett ömsesidigt erkännande av de nationella bestämmelserna.

c) Undanröja regleringsmässiga och skattemässiga hinder genom att se över befintlig lagstiftning eller genom att anta nya lagar.

d) Möjliggöra samarbete och ömsesidigt godtagbara nivåer av tillsyn och öppenhet.

e) Uppmuntra utveckling av konkurrenskraftiga kluster (enligt principerna för forskningsparker).

f) Främja likvida exitmarknader.

4. Allmänna kommentarer

4.1 Utomstående observatörer av riskkapitalbranschen tenderar att se riskkapitalbolagen som enheter som tillhandahåller investeringskapital, medan riskkapitalbolagen själva anser att de arbetar lika mycket med kapitalanskaffning som med kapitalinvesteringar. Integrationen av riskkapitalfinansiering i hela EU måste därför innebära att det både blir enklare att investera i riskkapitalfonder och lättare för riskkapitalbolagen att investera.

4.2 Eftersom riskkapitalbranschen är beroende av god avkastning till sina investerare är tillvägagångssättet att anskaffa kapital, investera kapitalet och i sinom tid realisera investeringarna i syfte att betala ut den förväntade avkastningen till dem som investerat i fonden. En fonds livscykel är normalt sett sju år.

4.3 Det är av avgörande betydelse för riskkapitalbolagen att deras investeringar kan realiseras. De måste därför antingen hitta en industriell köpare, dvs. ett större företag, eller sälja företaget till investerare via en notering på fondbörsen. När man ser till EU som helhet är det ett problem att det inte finns tillräcklig aptit på att investera i små, nystartade företag. EESK rekommenderar medlemsstaterna att via skattesystemen skapa incitament för privatpersoner att investera i småföretag. Detta kommer i sin tur att uppmuntra utvecklingen av aktiemarknader där man kan handla med småföretagsaktier. För tillfället är Alternativa investeringsmarknaden (AIM) i London och Entry Standard inom Deutsche Börse de enda marknader inom EU där sådan handel bedrivs, även om det nu finns ett initiativ från Euronext.

4.4 Tillgången på riskkapital utgör inte någon patentlösning. Riskkapitalbolag är intresserade av stora affärer, eftersom en liten affär kan ta lika mycket tid i anspråk som en stor affär. Riskkapitalföretagen tenderar därför att vara mer intresserade av att tillhandahålla kapital för att finansiera tillväxtföretags expansion än att finansiera nystartade företag. Ett exempel på detta är 3I, ett brittiskt riskkapitalbolag med verksamhet sedan lång tid tillbaka. Företaget meddelade i slutet av mars 2008 att det avvecklar alla investeringar i det tidiga skedet av företagslivscykeln, vilket var det segment där företaget presterat sämst sedan Internet-företagsbubblan sprack år 2000. Dess riskkapitalexponering har redan minskats kraftigt och startkapitalinvesteringarna utgör nu endast en tiondel av företagets investeringsportfölj, vilket ska jämföras med 50 % år 2000. 3I meddelade att det fanns ett större värde i finansieringen av senare stadier av företagscykeln och att gruppen kommer att fokusera på företagsuppköp, tillväxtkapital och infrastruktur.

4.5 Riskkapital kommer inte att tillgodose hela startkapitalbehovet eftersom riskkapitalbolag endast investerar selektivt i nystartade företag. Offentligt finansierade riskkapitalaktörer kan spela sin roll för att täcka kapitalbehovet, men detta kommer i sin tur att lämna en lucka som endast kan överbryggas med hjälp av vänner och bekanta till företagaren och av företagsänglar. Det andra skälet till att EESK rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att införa skattelättnader för privata investeringar i nystartade företag, t.ex. med UK Enterprise Investment Scheme som förebild, är att det krävs incitament för tillhandahållande av startkapital. UK Enterprise Investment Scheme är en modell där investerat kapital ger rätt till skattelättnader och där riskkapitalvinster är skattefria. Dessa skatteincitament gör förhållandet mellan risk och avkastning mycket gynnsamt för privatpersoner som investerar i det tidiga skedet av företagens livscykel.

4.6 I den brittiska modellen gäller samma incitament för privatpersoners investeringar i kollektiva investeringsfonder som köper andelar i små, nystartade företag som är noterade på Alternativa investeringsmarknaden. Dessa fonder går under beteckningen Venture Capital Trusts (riskkapitalfonder). Investeringarna medger skattelättnader och det investerade kapitalet är undantaget från såväl vinstskatt som arvsskatt.

4.7 Liknande incitament finns för privatpersoner som investerar direkt i företag noterade på Alternativa investeringsmarknaden. Det faktum att Alternativa investeringsmarknaden inrättats och de skattelättnader som är förknippade med denna marknad har skapat en stark pådrivande kraft för företagsbildande i Storbritannien.

4.8 Alternativa investeringsmarknaden är specialiserad på erbjudanden till allmänheten att teckna aktier i små, nystartade företag. Detta gör riskkapitalinvesteringar i onoterade bolag mycket attraktiva i Storbritannien, eftersom Alternativa investeringsmarknaden genom sådana teckningserbjudanden ger riskkapitalbolagen de exitmöjligheter som de behöver. Inrättandet av motsvarigheter till Alternativa investeringsmarknaden i andra medlemsstater, för en eller flera nationella marknader, skulle skapa börser för kapitalanskaffning till små och medelstora företag och för handel med dylika företags aktier. Detta skulle kunna vara en viktig faktor för utvecklingen av riskkapital på marknader inom EU där utvecklingen ännu inte tagit fart.

4.9 EESK är mycket medveten om att det måste skapas en efterfrågan på riskkapital för att riskkapitalbranschen ska kunna blomstra. Detta innebär i sin tur att fler företag måste startas i hela EU, med en proportionell ökning av såväl företagande som innovation. EESK vill endast framföra sin oro på denna punkt. Syftet med detta yttrande är inte att diskutera olika aspekter av företagande och innovation, förutom att upprepa att fler småföretag kommer att bildas om det finns skatteincitament för detta ändamål.

4.10 EESK stöder förslagen om att underlätta gränsöverskridande riskkapitalinvesteringar, men beklagar avsaknaden av tillförlitliga och objektiva uppgifter som kan ligga till grund för en bedömning. Oberoende forskningsresultat tyder på att man bör gå försiktigt fram på detta område eftersom man inte lyckats göra en klar och entydig analys av förändringarna i sysselsättningsgraden i riskkapitalfinansierade företag och företag som finansieras på annat sätt (4).

4.11 I ett tidigare yttrande (5) har EESK redan uttryckt sin oro för att investmentbolagens verksamhet kan hota sysselsättningen (och även arbetskvaliteten). Företag med investmentbolag som ägare skapade ungefär 10 % färre jobb än liknande företag i företagsuppköpens kölvatten (fem år) (6). Det är också viktigt att investmentbolagens verksamhet äger rum inom ramar som förhandlats fram med arbetsmarknadens parter i respektive medlemsstat. EESK uppmanar därför kommissionen att inom ramen för detta riskkapitalinitiativ slå vakt om den sociala dialogen även fortsättningsvis och att se till att direktivet om information till och rådfrågning av arbetstagarna gäller i sådana fall. EESK uppmanar dessutom på nytt kommissionen att presentera ett förslag för att uppdatera direktivet om ”förvärvade rättigheter” så att överlåtelser av företag på grund av överlåtelser av aktier också omfattas (7).

5. Särskilda kommentarer till kommissionens förslag

5.1 Det är viktigt att förbättra de statistiska metoderna så att man på ett bättre sätt kan analysera branschen för hedgefonder och investmentbolag samt de indikatorer som hänger samman med företagsstyrningen. Detta bör ske genom en harmonisering på åtminstone europeisk nivå (8).

Kommissionens förslag att förbättra gränsöverskridande kapitalanskaffning och investeringar

5.2 EESK stöder till fullo förslaget att inrätta en europeisk ordning för privata placeringar. Detta är ett grundläggande krav i fråga om gränsöverskridande riskkapital.

5.3 Hindren på grund av dubbelbeskattning måste avlägsnas. Om detta inte sker kommer den gränsöverskridande verksamheten inte att vara tillräckligt lönsam för att riskkapitalbolagen ska agera. EESK emotser med intresse den rapport som ska utarbetas av den arbetsgrupp som kommissionen inrättat för att diskutera beskattningsfrågorna.

5.4 Förslaget om gemensamma EU-bestämmelser för riskkapital är positivt om det leder till att medlemsstaterna accepterar riskkapitalbolag vilkas verksamhet regleras av andra medlems-stater. Detta kommer att underlätta arbetet med ömsesidigt erkännande och förenkla riskkapitalbolagens gränsöverskridande verksamhet utan att det krävs alltför omfattande byråkrati. Eftersom det är viktigt att samordna finanspolitiken i högre grad anser kommittén dock att det är nödvändigt att utforma minimikrav avseende beskattningen av fondförvaltarna, så att man kan undvika skattedumpning och ekonomisk ineffektivitet.

Förslag till åtgärder som medlemsstaterna kan vidta för att minska marknads-fragmenteringen och förbättra villkoren för riskkapitalbolagens kapitalanskaffning och investeringar

5.5 Det är ett grundläggande krav att utvidga aktsamhetsprincipen för kapitalanskaffning, eftersom de institutionella investerarna står för den största kapitaltillförseln. Det är viktigt att medlemsstaterna skapar regelverk som underlättar ett aktsamt deltagande i riskkapitalbolag från de institutionella investerarnas sida, framför allt från pensionsfonder.

5.6 Medlemsstaterna måste samarbeta i fråga om reglering och ömsesidigt erkännande om kommissionens initiativ ska kunna omsättas i verkligheten.

5.7 Idén om konkurrenskraftiga kluster ligger i linje med åtgärder för att stödja företagande och innovation. Tanken är att kluster av innovativa företag ska växa fram och ligga i anslutning till universiteten. En sådan utveckling vore mycket attraktiv för riskkapitalbranschen.

5.8 De frågor som handlar om likvida exitmarknader diskuteras under punkt 4 ovan.

Bryssel den 22 oktober 2008 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs Mario SEPI Ordförande

(1) EUT C 10, 15.1.2008, s. 96.

(2) Rådets direktiv 2001/23 EG av den 12 mars 2001 om arbetstagarnas rättigheter vid överlåtelse av företag, rörelser eller delar av företag och rörelser. EGT L 82, 22.3.2001, s. 16–20.

(3) Globalisation of Alternative Investment: The Global Economic Impact of Private Equity (p. viii), studie publicerad av World Economic Forum, 2008.

(4) World Economic Forum, s. 43.

(5) EUT C 10, 15.1.2008, s. 96.

(6) World Economic Forum, s. 54.

(7) Rådets direktiv 2001/23 EG av den 12 mars 2001 om arbetstagarnas rättigheter vid överlåtelse av företag, rörelser eller delar av företag och rörelser. EGT L 82, 22.3.2001, s. 16–20.

(8) EUT C 10, 15.1.2008, s. 96.