Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Kommissionens förslag om fastställande av priserna på jordbruksprodukter (2000-2001)"

(2000/C 168/06)

Den 13 mars 2000 beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som ansvarade för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 19 april 2000. Föredragande var Rudolf Strasser.

Vid sin 372:a plenarsession den 27 april 2000 antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 71 röster för, 12 emot och 8 nedlagda röster.

1. Sammanfattning av kommissionens förslag

1.1. Förslag till jordbrukspriser

1.1.1. Kommissionen hänvisar i inledningen till sitt förslag om fastställandet av jordbrukspriser för regleringsåret 2000-2001 till besluten om Agenda 2000 från i maj 1999 och framhåller att det endast är ett fåtal sektorer kvar som berörs av det årliga fastställandet av institutionella priser och belopp. Under regleringsåret 2000-2001 skall de månatliga höjningarna för spannmål och ris, olika priser och belopp inom sockersektorn, stödet för silkesmaskar, baspriset på fårkött samt baspriset på griskött fastställas. Kommissionen föreslår att man skall behålla den fleråriga metoden, dvs. att de institutionella priserna och beloppen för de berörda sektorerna - förutom sockersektorn - skall fastställas på obestämd tid.

1.1.2. Interventionspriset för spannmål (för närvarande 119,19 euro/ton) kommer i enlighet med besluten i samband med Agenda 2000 att sänkas med 7,5 % till 110,25 euro/ton under regleringsåret 2000-2001 och ytterligare 7,5 % till 101,31 euro/ton under regleringsåret 2001-2002. Samtidigt höjs arealbidraget från 54,34 euro/ton till 58,67 euro respektive 63,00 euro. Kommissionen föreslår även att de månatliga höjningarna på 1 euro/ton/månad skall sänkas till 0,93 euro under regleringsåret 2000-2001 respektive till 0,85 euro från och med regleringsåret 2001-2002. Kommissionen föreslår vidare att interventionsperioden i Sverige (1 december till den 30 juni) skall anpassas till de övriga medlemsstaterna (förutom de sydliga medlemsstaterna).

1.1.3. Vad beträffar oljeväxter sänks basbeloppet för direktstöd i tre steg till nivån för spannmålsstöd och för arealuttaget.

1.1.4. I enlighet med besluten från maj 1999 fastställdes arelauttagsnivån för perioden 2000-2006 till 10 %. Detta belopp kan komma att ändras beroende på marknadsutvecklingen.

1.1.5. Kommissionen föreslår att den månatliga höjningen på 2 euro/ton/månad vad gäller ris skall behållas.

1.1.6. Vad beträffar socker föreslår kommissionen att både de institutionella priserna (bas-, minimi-, interventions- och riktpriser) och de månatliga lagringskostnadsersättningarna skall behållas på den nuvarande nivån.

Kommissionen påpekar att man inom ramen för GATT-förpliktelserna kan komma att behöva minska produktionskvoterna för regleringsåret 2000-2001 i enlighet med artikel 26 i grundförordningen.

1.2. Budgetsituationen

1.2.1. Enligt den prognos som gjordes av kommissionen i januari 2000 uppgår anslagsbehoven för år 2000 till 37471 miljoner euro. Detta innebär att budgetplanen (som antogs av kommissionen den 16 december 1999) överskrids med 582 miljoner euro. I förhållande till de finansiella ramarna som antogs under europeiska rådets möte i Berlin skulle man därför behöva överskrida utgiftstaket med 119 miljoner euro.

1.2.2. Kommissionen påpekar att den uppskattning på anslagsbehov för EUGFJ:s garantisektion på 37471 miljoner euro som gjordes i januari tar hänsyn till den utveckling som ägt rum i förhållande till de ekonomiska förutsättningar och de rättsakter som låg till grund för budgeten. Kommissionen betonar att prisförslagen inte påverkar beräkningen för anslagsbehoven för år 2000 som gjordes i januari.

1.2.3. I budgetplanen fastställdes en euro/dollarkurs på 1:1,12. Enligt kommissionen skulle man med ett medelvärde på 1 euro = 1,04 dollar kunna spara 400 miljoner euro.

1.2.4. Anslagen för får- och getkött, mjölkprodukter, vin och även olivolja sänks medan anslagen för nötkött, spånadsväxter och socker är högre än vad som förutsetts i budgetberäkningen.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Kommittén beklagar att kommissionens förslag om fastställande av priser på jordbruks- och livsmedelsprodukter (2000-2001) i motsats till tidigare år varken behandlar jordbrukets situation i allmänhet eller utvecklingen av jordbruksproduktionen respektive inkomsterna från jordbruket samt livsmedelspriserna.

2.2. Kommittén påminner kommissionen ännu en gång om att man redan vid flera tillfällen uppmanat den att noga undersöka vilka effekter den gemensamma jordbrukspolitiken och framför allt minskningen av producentpriserna för jordbruksprodukter får för konsumentpriserna, livsmedelskvaliteten, hälsan, miljön och sysselsättningen. Kommittén noterar att kommissionen bland annat tar upp möjliga fördelar för konsumenterna i sin analys om effekterna av GJP-reformen som offentliggjordes i februari 2000. Denna analys täcker dock bara vissa aspekter av den undersökning som förordas av kommittén.

2.3. Redan i fjol uttryckte ESK i sitt yttrande om prispaketet sin oro över jordbrukarnas inkomstutveckling i de flesta EU-medlemsstaterna. Farhågorna att inkomsttrycket på jordbrukarna skulle öka har på grund av inkomstutvecklingen under 1999 tyvärr bekräftats. I enlighet med Eurostats beräkningar har inkomsterna från jordbruket i genomsnitt sänkts med 2,8 % under 1999. De kraftigaste förlusterna gjordes i Irland (-11,7 %), Danmark (-10,5 %), Belgien (-9,1 %) och Nederländerna (-5,8 %). De länder som är mycket inriktade på animalieproduktion drabbades främst eftersom priserna på animalieprodukter och framför allt på griskött kraftigt sänkts. I vissa regioner i Spanien, Grekland och Portugal har inkomstbortfallet för spannmål och oliver även varit stort, vilket har försvårat inkomstläget för flera jordbrukare.

2.4. Med tanke på den otillräckliga inkomstutvecklingen inom jordbruket och det spända läget på de viktiga jordbruksmarknaderna, anser kommittén att den gemensamma jordbrukspolitikens samtliga instrument bör utnyttjas till fullo. Kommittén förväntar sig också att man för kontinuitetens skull håller fast vid fjolårets reformbeslut - vilket krävs med hänsyn till förhandlingarna inom Världshandelsorganisationen WTO - och även avsätter de nödvändiga och planerade finansiella medlen till reformen.

2.5. Under europeiska rådets mötet i Berlin försäkrade stats- och regeringscheferna jordbrukarna om att nödvändiga finansiella medel skulle avsättas för reformåtgärderna. Enligt ESK bör den så kallade marginalen (skillnaden mellan det beräknade och faktiska utgiftstaket) även omfatta åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken om detta är nödvändigt. Det är under alla omständigheter oacceptabelt att på grund av besparingar ändra de planerade åtgärderna endast ett år efter reformens ikraftträdande.

2.6. Kommittén anser att programmet för Kosovos återuppbyggnad är absolut nödvändigt och välkomnar att inflytelserika stats- och regeringschefer i Lissabon i mars 2000 uttalat sig mot överföringen av medel från jordbruksbudgeten till Balkan-stabilitetspakten. Kommittén förväntar sig av kommissionen att man håller fast vid besluten från Berlin om Agenda 2000, vilket är viktigt inte minst med tanke på trovärdigheten.

2.7. Kommittén hänvisar även till Europaparlamentets jordbruksutskotts yttrande till budgetutskottet där man framhåller att ekonomiska konsekvenser för särskilda budgetutgifter måste fördelas jämnt på alla budgetposter.

2.8. ESK hänvisar ännu en gång till de viktigaste jordbruksmarknadernas svåra situation som även är en följd av det ökade importtrycket. Kommittén förväntar sig att kommissionen effektivt utnyttjar de marknadsföringsåtgärder och de budgetmedel som står till dess förfogande och förordar en ökning av anslagen. Kommittén anser att budgetmedel även bör avsättas under perioden 2000-2001 för att främja försäljningen av prydnadsväxter och blommor eftersom ett uppehåll i beprövade marknadsföringsåtgärder skulle få negativa konsekvenser för effektiviteten.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Spannmål

3.1.1. Ekonomiska och sociala kommittén avvisar förslaget att minska de månatliga höjningarna, eftersom en sådan minskning inte kan motiveras sakligt. Kostnaderna för lagerhållning bestäms inte bara av finansieringskostnaderna utan även av andra faktorer som personal-, byggnads- och energikostnader. Dessa kostnader är helt oberoende av hur spannmålspriserna utvecklas. Detta gäller även den allmänna räntenivån. Kommittén påpekar att en minskning av de månatliga höjningarna inte bara skulle leda till en ytterligare prissänkning utan även till ett försämrat skydd mot importkonkurrens.

3.1.2. Kommittén stöder rent principiellt åtgärder i syfte att främja kvalitetsproduktion men beklagar samtidigt att kommissionen skärpte minimikriterierna för stödåtgärder under regleringsåret 2000-2001 vid en tidpunkt då producenterna inte längre kunde ställa om till de nya villkoren, eftersom höstsådden då redan var genomförd. Dessutom står detta agerande i motsättning till den reform som gick igenom förra året, eftersom skärpningen av kraven kraftigt begränsar interventionens funktion som säkerhetsnät och i förlängningen kommer att utlösa ett större pristryck. Kommittén anser att bestämmelsen om frönas storlek hos korn är korrekt, men förordar att övriga stödåtgärdskriterier på nytt ses över i samband med besluten om prispaketet. Man skall inte glömma bort att lantbrukaren är beroende av väderförhållandena och på grund av detta inte kan råda över alla faktorer som är avgörande för kvaliteten, exempelvis vattenhalten och falltalet hos råg.

3.1.3. Med tanke på den spända situationen på spannmålsmarknaderna anmodar kommittén kommissionen att undersöka i vilken utsträckning övriga leverantörer på världsmarknaden bidrar till att avlasta marknaden och hur stort ett obligatoriskt arealuttag bör vara för regleringsåret 2000-2001.

3.1.4. Ekonomiska och sociala kommittén välkomnar kommissionens förslag att låta de månatliga höjningarna för ris förbli oförändrade. Risproducenternas svåra situation visar tydligt att de instrument som används av den gemensamma marknadsorganisationen för ris kommer att vara nödvändiga även i framtiden.

3.2. Socker

3.2.1. Kommittén stöder kommissionens förslag att låta såväl de institutionella priserna som bidragen för lagerkostnader för socker förbli oförändrade.

3.2.2. Ekonomiska och sociala kommittén utgår ifrån att det i enlighet med förpliktelserna i Uruguayrundan i god tid vidtas lämpliga åtgärder för att minska produktionsvolymerna; på så vis lämnar den europeiska sockernäringen även ett viktigt bidrag till avlastningen av den övermättade världsmarknaden.

3.3. Lin och hampa

3.3.1. Kommissionen förutsätter uppenbarligen i samband med budgeteringen av sitt prisförslag att reformförslagen för den gemensamma marknadsorganisationen för lin och hampa skall träda i kraft redan under regleringsåret 2000-2001. Kommittén anser att detta är oacceptabelt, eftersom det krävs en rimlig förberedelsetid för genomförande och diskussioner, vilket påpekas tydligt i ESK:s yttrande om GMO/Lin och hampa. Kommittén anmodar därför kommissionen att i tillräcklig omfattning beakta invändningarna i detta yttrande vid den nödvändiga omarbetningen av reformförslagen.

3.4. Frukt och grönsaker

3.4.1. Ekonomiska och sociala kommittén påpekar att gemenskapens nuvarande tröskelvärden för bearbetade citrusprodukter och kvotsystemet för bearbetade tomatprodukter skulle vara svåra att omsätta i praktiken och att man därför måste justera dessa värden uppåt. Därför bör det undersökas om inte de tröskelvärden som skall gälla för beredare av citrusfrukter och tomater bättre motsvarar produktions- och marknadskraven om de sätts individuellt av medlemsstaterna.

3.4.2. Kommittén påpekar att trycket på vissa speciella frukt- och grönsaksprodukter, t.ex. nötter, sparris och vitlök, stadigt ökar på grund av lågprisimporter. Därigenom hotas många arbetstillfällen, eftersom det huvudsakligen rör sig om arbetsintensiva produktionsområden. Kommittén uttalar sig därför till förmån för fortsatta stödåtgärder och för tillämpningen av en särskyddsklausul.

3.5. Animaliska produkter

3.5.1. Ekonomiska och sociala kommittén välkomnar det faktum att baspriserna för får- och fläskkött skall förbli oförändrade och att därigenom inga ytterligare budgetmedel behövs för dessa produktionsområden. Kommittén ställer sig emellertid tveksam till hur kommissionens optimistiska prisförväntningar på fårkött skall kunna bli verklighet med tanke på de sjunkande nötköttspriserna efter Agenda 2000-reformen (minskning av de institutionella priserna med ytterligare 6,7 % vid mitten av året) och ett förhållandevis hårt importtryck. Vad gäller fårkött som importeras från tredje land ersätts dessutom djupfrysta produkter i allt större utsträckning av kylda färskvaror, vilket utsätter de europeiska marknaderna för ytterligare pristryck.

3.5.2. Ekonomiska och sociala kommittén konstaterar att de institutionella priserna på nötkött skall sänkas i tre steg i enlighet med Agenda 2000-reformen och att inga ytterligare budgetmedel behövs för 2000. Kommittén förväntar sig vidare att kommissionen utnyttjar alla möjligheter för att ytterligare stabilisera marknaden för nötkött.

3.5.3. Kommittén är kritisk till att kommissionen för första gången vad gäller en åtgärd inom den gemensamma marknadsorganisationen försöker att driva igenom en delad finansiering mellan gemenskapen och medlemsstaterna, och detta på ett så viktigt område som skolmjölken för barn och ungdomar. Kommittén förväntar sig ett snabbt beslut om att skolmjölksprogrammet skall fortsätta, i enlighet med ESK:s yttrande om kommissionens förslag.

Bryssel den 27 april 2000.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Beatrice Rangoni Machiavelli