[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 23.3.2007

KOM(2007) 130 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

Jordbrukssituationen i Europeiska unionen - Rapport för 2005 {SEK(2007) 365}

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

Jordbrukssituationen i Europeiska unionen - Rapport för 2005

INLEDNING

1. ”Jordbrukssituationen i Europeiska unionen – rapport för 2005” färdigställdes i september 2006 och offentliggörs tillsammans med den allmänna rapporten om Europeiska unionens verksamhet.

Ekonomisk situation och jordbruksinkomster

2. I Europeiska unionen som helhet minskade jordbruksinkomsterna med 6,3 procent under 2005 (6,6 procent i de gamla medlemsstaterna och 3,8 procent i de nya medlemsstaterna). I praktiken varierade årsförändringen av jordbruksinkomsterna från –19,3 procent för Ungern till +25,9 procent för Litauen.

3. Tillväxten i EU beräknas ha uppgått till 1,5 procent under 2005. Förutom den starka världsekonomin beror denna utveckling på faktorer som en tillväxtfrämjande makroekonomisk politik, gynnsamma ekonomiska villkor, ökade vinstmarginaler och en svagare nominell effektiv växelkurs. I början av året nådde euron flera toppnoteringar mot dollarn men föll till en slutnotering på 1,17 US-dollar vid årsskiftet.

4. Under de första nio månaderna 2005 steg det totala värdet av EU:s jordbruksexport med hela 8 procent, med stora skillnader mellan olika jordbruksprodukter. EU var fortfarande nettoimportör av jordbruksprodukter men handelsbalansen inom jordbruket förbättrades avsevärt på grund av ökad export.

POLITIKUTVECKLING OCH LAGSTIFTNINGSINITIATIV UNDER 2005

Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) – socker

5. Den 22 juni 2005 antog kommissionen ett förslagspaket för reform av EU:s sockersektor som innebär en omarbetning av den gemensamma organisationen av marknaden för socker, en ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 samt inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i Europeiska gemenskapen. Den 24 november 2005 nådde rådet en politisk överenskommelse som i stor utsträckning återspeglar kommissionens ursprungliga förslag.

6. Sockerreformen innebär att ett system som till stor del varit oförändrat i nästan 40 år anpassas till reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken under 2003/2004. Den kommer att leda till ökad konkurrenskraft, förbättrad marknadsorientering och en hållbar marknadsbalans när det gäller EU:s internationella åtaganden.

7. Genomförandet av reformen kommer att medföra en sänkning på 36 procent av det garanterade priset för vitt socker, en kompensation till jordbrukare i form av ett frikopplat gårdsstöd som tillförs det samlade gårdsstödet samt ett frivilligt omstruktureringssystem med incitament för att få EU:s mindre konkurrenskraftiga sockerfabriker att lämna sektorn.

Budgetplanen för 2007–2013

8. Den 17 december 2005 beslutade Europeiska rådet, efter godkännande från Europaparlamentet, att fastställa jordbruksutgifterna för 2007–2013 till 293,1 miljarder euro för direkt inkomststöd och marknadsåtgärder och 69,75 miljarder euro för landsbygdsutveckling (2004 års priser). I den politiska överenskommelsen påpekas att den gemensamma jordbrukspolitiken bör ingå som en mycket viktig del i en omfattande översyn som ska äga rum 2008/2009 och täcka alla aspekter på EU:s utgifter och inkomster.

Biobränslen

9. Under andra halvåret 2005 ställdes krav på en förnyad politisk signal för EU:s energipolitik mot bakgrund av stigande oljepriser, ekonomins stora energiberoende och internationella klimatförändringsåtaganden. I och med detta blev möjligheterna till ökad biobränsleproduktion en komplicerad, ämnesövergripande och dynamisk fråga.

10. Den 7 december 2005 antog kommissionen en handlingsplan för biomassa vars främsta syfte är att mer än fördubbla EU:s användning av biomassa senast 2010 och bana väg för en större ökning senast 2020. Det här förberedande EU-initiativet kommer även att ligga till grund för ett meddelande om en EU-strategi för biodrivmedel som ska antas i början av 2006.

Kvalitetspolitik

11. Under 2005 lade kommissionen ytterligare 24 namn till förteckningen över skyddade ursprungsbeteckningar (SUB) och skyddade geografiska beteckningar (SGB). Förteckningen omfattar för närvarande 705 produkter. Bilagan omfattar även fyra ändringar i beskrivningarna av redan registrerade SUB/SGB.

Ekologiskt jordbruk

12. Den 21 december 2005 antog kommissionen ett förslag till en ny rådets förordning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter (KOM(2005) 671). Förslaget är en uppföljning av meddelandet om en europeisk handlingsplan för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk (KOM(2004) 415).

Säljfrämjande åtgärder

13. Under 2005 godkände kommissionen samfinansiering av 25 nya program för säljfrämjande åtgärder som genomförs utanför EU. Programmens främsta målländer är bl.a. Japan, Ryssland, USA och europeiska länder utanför EU. De produkter som främjas omfattar kvalitetsviner, olivolja, ostar, köttprodukter samt frukt och grönsaker. De flesta av programmen sträcker sig över tre år. EU:s samfinansiering av programmen uppgår till totalt 23,4 miljoner euro.

14. När det gäller EU:s inre marknad beviljade kommissionen sammanlagt 51 nya program för vilka den totala budgeten för samfinansiering uppgår till 51,6 miljoner euro. De flesta av programmen sträcker sig över tre år. Bland de produkter som främjas finns frukt och grönsaker, ekologiska produkter, produkter med SUB- eller SGB-beteckning, blommor och växter, mjölkprodukter, olivolja samt till viss del även nötkött. Under 2005 var även de nya medlemsstaterna föremål för program för säljfrämjande åtgärder och många förslag godkändes för samfinansiering.

Förenkling av jordbrukslagstiftningen

15. Förenklad lagstiftning var ett viktigt mål även under 2005 eftersom bättre lagstiftning får allt större politisk betydelse inom ramen för Lissabonagendan. Kommissionens meddelande om enklare och bättre lagstiftning i den gemensamma jordbrukspolitiken (KOM(2005) 509) offentliggjordes den 19 oktober 2005. I det tillkännager kommissionen särskilt att en handlingsplan för förenkling ska utarbetas under 2006, att en gemensam förordning för den gemensamma organisationen av marknaden ska utarbetas i syfte att så småningom sammanföra 21 gemensamma organisationer av marknader till ett enhetligt regelverk samt att en konferens om förenkling ska hållas under hösten 2006.

Statligt stöd

16. Kommissionen fick in 261 anmälningar om planerade statliga stödåtgärder inom jordbruket och den agroindustriella sektorn. Kommissionen inledde även en undersökning av 25 stödåtgärder som inte hade anmälts i förväg enligt artikel 88.3 i EG-fördraget.

Stöd till behövande

17. Europeiska unionen har fortsatt att genomföra sitt stödprogram för behövande. Åtgärden omfattar leverans av jordbruksprodukter (i bearbetad eller annan form) från interventionslager i unionen till organisationer som arbetar på plats i medlemsstaterna med dem som har det sämst ställt.

De yttersta randområdena – reform av de särskilda programmen för vissa regioner beroende på dessa regioners avsides läge och ökaraktär (POSEI)

18. Den 2 december 2005, efter ingående diskussioner under året, enades medlemsstaterna i en arbetsgrupp för de yttersta randområdena om att kommissionens förslag till rådets förordning om en reform av POSEI-systemet skulle föreläggas Coreper och rådet för antagande som en I/A-punkt.

19. Tanken är att reformen ska ändra förfarandet för beviljande av stöd till de yttersta randområdena genom att deltagandet i beslutsprocessen uppmuntras och snabbare insatser görs för att tillgodose områdenas särskilda behov. Enligt förordningen kan medlemsstaterna lämna in program som efter att de har antagits av kommissionen ska genomföras under 2006. Programmen kommer att omfatta ett avsnitt om en särskild försörjningsordning för de jordbruksprodukter som är mycket viktiga i de yttersta randområdena, som livsmedel, jordbruksinsatsvaror eller för bearbetning, och ett annat avsnitt om stöd till lokal produktion.

20. Förordningen påverkar inte finansieringskällorna eller omfattningen av gemenskapsstödet.

Informationsåtgärder avseende GJP

21. Syftet med informationspolitiken är att förklara frågorna kring den gemensamma jordbrukspolitiken, främja den europeiska jordbruksmodellen, hålla jordbrukare och andra jordbruksintressenter informerade och öka allmänhetens medvetenhet om den gemensamma jordbrukspolitikens konsekvenser och mål. För att uppnå detta erbjöds en rad offentliga stödmottagare och icke-statliga organisationer bidrag till seminarier, konferenser, tryckta publikationer och audiovisuella medieproduktioner. Dessutom anordnade kommissionen evenemang med olika slags teman i samband med offentliga utfrågningar, presskonferenser, informationsbesök, tal, konferenser i Bryssel, uppdrag både inom och utanför EU och deltagande i vissa internationella jordbruksmässor.

22. En rad särskilda faktablad, rapporter, broschyrer, bokmärken, affischer, konferenspublikationer och nyhetsbrev om internationella frågor och landsbygdsfrågor publicerades.

Tillgång till dokument

23. Under 2005 ökade EU-medborgarnas intresse för interna dokument från generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling, om än inte så markant som under 2004. Jämfört med 2004 ökade antalet förfrågningar från EU-medborgarna enligt förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar med cirka 25 procent inom området jordbruks- och landsbygdsutveckling. Under 2005 uppgick således antalet förfrågningar på området till cirka 185.

jordbruksmarknader

Vissa vegetabiliska produkter

24. Under regleringsåret 2004/2005 ökade spannmålsproduktionen (bortsett från ris) i världen jämfört med föregående år. Under 2004/2005 uppgick den totala spannmålsskörden i EU-25 till 284 miljoner ton, vilket innebär en ökning med 54 miljoner ton eller 23 procent jämfört med 2003/2004. Arealen i EU ökade med 1 miljon hektar medan spannmålsavkastningen ökade med 1 ton/hektar eller 22 procent. Spannmålsproduktionen i EU var högre för alla sädesslag, förutom havre, än under 2003/2004 och sträckte sig från en ökning på 11 procent för korn till en ökning på 42 procent för råg. Den genomsnittliga spannmålsavkastningen var rekordhög för EU-15 (6,02 ton/hektar), liksom för de nya medlemsstaterna (4,09 ton/hektar).

25. Enligt uppgifter från Internationella spannmålsrådet i slutet av november 2005 var skörden i världen 1 632 miljoner ton under 2004/2005, jämfört med 1 467 miljoner ton under föregående regleringsår.

26. Spannmålslagren i världen ökade och uppskattades till 312 miljoner ton under 2004/2005 (jämfört med 264 miljoner ton under 2003/2004 och 333 miljoner ton under 2002/2003). De utgjordes av 137 miljoner ton vete och, på grund av en stor skörd i Förenta staterna, 167 miljoner foderspannmål (137 förra året). Den 1 november 2004 uppgick interventionsorganens lager i EU till 5 miljoner ton, varav 3 miljoner ton råg, 0,9 miljoner ton korn, 1 miljon ton vete och 0,2 miljoner ton majs.

27. Världshandeln med spannmål uppgick till totalt 211 miljoner ton under 2004/2005 (106 miljoner ton vete och 104 miljoner ton fodersäd) jämfört med 207 miljoner ton föregående år.

28. Upp till 282 miljoner ton av spannmålsproduktionen i EU-25 kunde utnyttjas. Med återgången till ett arealuttag på 10 procent under 2005/2006 väntas spannmålsarealen i EU-25 minska med 2,4 procent till omkring 51 miljoner hektar.

29. Enligt avkastningsberäkningar kommer denna areal att ge en producerad skörd på 263 miljoner ton, 20 miljoner ton lägre eller –14 procent jämfört med 2004/2005. Den genomsnittliga avkastningen beräknas bli 5,15 ton/hektar, en minskning med 5 procent jämfört med förra årets rekord.

30. Rågproduktionen sjönk från 7,2 till 5 miljoner ton på grund av en minskning av den odlade arealen. Minskningen berodde till stor del på att kommissionen beslutat att avskaffa interventionsordningen för råg.

31. Den totala oljeväxtarealen i EU-25 var ganska stabil under 2005 (+3 procent jämfört med 2004) med en ökning för raps med 7 procent till 4,7 miljoner hektar, en ringa ökning för solrosfrön med 1 procent till 2,23 miljoner hektar och en ökning för sojabönor med 2,5 procent till 282 000 hektar. För närvarande uppskattas den totala oljeväxtarealen till 7 miljoner hektar, däribland 870 000 hektar enligt systemet för arealuttag för produktion av annat än livsmedel och 350 000 hektar enligt stödsystemet för energigrödor. På grund av utmärkta väderförhållanden ökade avkastningen igen jämfört med den låga avkastningen 2003 och den totala produktionen uppgick till omkring 20 miljoner ton, det vill säga den låg på samma nivå som 2004/2005. En stor del av de 2,6 miljoner ton olja från oljeväxter som var avsedd till annat än livsmedel var rapsolja. Skörden 2005/2006 består av 15,3 miljoner ton raps, 3,8 miljoner ton solrosfrön och 805 000 ton sojabönor.

32. Den totala importen av oljeväxter minskade från 17 miljoner ton under 2002/2003 till 16 miljoner ton under 2004/2005 och utgjordes till större delen av sojabönor (95 procent).

33. För närvarande kännetecknas den europeiska konsumtionen inom icke-livsmedelssektorn av en ökad användning av oljor från oljeväxter. Rapsolja utgör det främsta exemplet: 43 procent av den totala mängden rapsolja på den europeiska marknaden används i livsmedelssektorn medan 57 procent går till icke-livsmedelssektorn, framför allt till biodieselproduktion. Den markanta ökningen av efterfrågan på rapsolja som förnybar energikälla orsakar höga priser, vilket förmodligen kommer att leda till att konsumtionen av rapsolja inom livsmedelssektorn minskar något.

34. Det obligatoriska arealuttaget 2005/2006 var omkring 4 miljoner hektar eller 10 procent. Dessutom användes inte 3 miljoner hektar till produktion trots att marken berättigade till frikopplat inkomststöd. Omkring 870 000 hektar av det obligatoriska arealuttaget användes till oljeväxter som inte var avsedda till livsmedel, främst för biodieselproduktion. Den totala produktionen av grödor avsedda till annat än livsmedel som odlades på den uttagna jordbruksmarken uppgick till 2,8 miljoner ton.

35. Enligt GJP-reformen beviljas ett nytt stöd på 45 euro per hektar för arealer där energigrödor odlas. Stödet begränsas till en maximal garantiareal (MGA) på 1,5 miljoner hektar. Systemet tillämpades för första gången 2004 och under det året lämnades stöd till en areal på 330 000 hektar. Arealen uppgick till 570 000 hektar under 2005, vilket utgör 38 procent av MGA och omkring 65 procent av det brukliga arealuttaget för oljeväxter som inte är avsedda till livsmedel. Arealen för energigrödor beräknas öka ytterligare under 2006.

36. Under 2004/2005, liksom under 2003/2004, låg sockerproduktionen i världen fortfarande avsevärt under 2002/2003 års överproduktion. Sockerbalansen i världen håller på att förbättras, vilket framgår av att förhållandet mellan lager och konsumtion har minskat till 45,5 procent, den lägsta nivån sedan 1997/1998 då det var nere på 40,94 procent.

37. Priserna har förbättrats avsevärt under 2005, till följd av en god balans mellan produktion och konsumtion i världen och ett förväntat underskott i 2005/2006 års kampanj.

38. Den totala sockerexporten har ökat med 0,8 miljoner ton till 4,92 miljoner ton under 2004/2005, däribland 2,44 miljoner ton C-socker som exporteras utan bidrag.

39. Under 2005 präglades sockermarknaden av ett väsentligt överskott som hade stor effekt på både priserna och marknadsbalansen. För första gången på nästan 20 år erbjöds socker till intervention. Under 2005 uppgick den totala mängden socker som aktörerna erbjöd till intervention, och som medelsstaternas myndigheter godtog, till 1 324 286 ton.

40. När det gäller regleringsåret 2005/2006 uppskattas gemenskapens sockerproduktion till 19,6 miljoner ton, något under de 19,93 miljoner ton som producerades under 2004. Till skillnad från 2004/2005 var det nödvändigt att avsevärt minska gemenskapens kvoter för att följa åtagandena i WTO.

41. Interventionsuppköp, en åtgärd som nästan aldrig vidtagits inom organisationen av marknaden för socker, har blivit ett viktigt instrument under regleringsåret 2004/2005.

Vissa animaliska produkter

42. Enligt de första beräkningarna kommer mjölkproduktionen som uppgick till 618 miljoner ton under 2004 att öka med uppskattningsvis 3 procent under 2005.

43. EU:s mjölkkobesättningar förväntas minska med 3,6 procent till 22,7 miljoner djur. Avkastningen borde dock öka med 3 procent till 6 170 kg per djur och år. Mjölkproduktionen var fortsatt stabil på 142,6 miljoner ton. I medlemsstaterna förväntas mjölkleveranserna att öka till en total volym om 131,2 miljoner ton, främst på grund av en sexprocentig ökning i de tio nya medlemsstaterna.

44. Produktionen av konsumtionsmjölk fortsätter att vara någorlunda stabil på omkring 33 miljoner ton i EU-25. Även produktionen av konsumtionsgrädde är stabil på 2,6 miljoner ton, medan yoghurt ökar med 5 procent.

45. Produktionen av smör kommer att öka med 40 000 ton till 2,17 miljoner ton.

46. I slutet av 2005 hade EU 1,4 miljoner mjölkbönder, 90 000 färre än 2004. Antalet jordbrukare minskar successivt i alla medlemsstater. Polen står dock ensam för en minskning på 60 000. Det genomsnittliga antalet kor per anläggning ökade till 39 (med en spridning från 4 i Polen till 282 i Lettland). Varje anläggning levererar 94 000 kg mjölk. Genomsnittet är dock 240 000 i EU-15 och endast 19 000 i de tio nya medlemsstaterna. Återigen är det en mycket stor spridning på jordbrukens genomsnittliga leveransmängd, från 6 500 ton i Litauen till 1 367 600 ton i Tjeckien.

47. Den totala konsumtionen av mjölkprodukter, det vill säga summan av samtliga användningsområden för mjölk i EU, har tenderat att öka med 0,3 procent per år sedan 1996.

48. Under 2005 köptes endast 5 000 ton skummjölkspulver upp genom intervention. Vid årets slut fanns mindre än 10 000 ton fortfarande i lager. Det visar att det rådde balans mellan tillgång och efterfrågan på mjölkproteinmarknaden i EU under 2005. När det gäller smör gjordes interventionsuppköp av 36 000 ton. Det finns fortfarande 125 000 ton i lager i slutet av året. Detta visar på sämre balans på mjölkfettsmarknaden i EU-25.

49. Den 1 juli sjönk de institutionella priserna med 7 procent för smör och 5 procent för skummjölkspulver till 282,44 respektive 185 euro per 100 kg.

50. Enligt de preliminära resultaten av undersökningen i maj/juni 2005 har nötkreatursbeståndet i EU minskat med ytterligare 1 procent jämfört med föregående år. Den totala kobesättningen i EU minskade med 0,7 procent. Samtidigt som mjölkkobesättningen minskade med 1,5 procent, ökade amkorna något (+0,8 procent).

51. Produktionen av nöt- och kalvkött i EU-25 beräknas bli 7,84 miljoner ton under 2005 eller 2,5 procent lägre än 2004. Den totala konsumtionen av nöt- och kalvkött i EU-25 beräknas uppgå till 8,14 miljoner ton under 2005. Under 2005 uppgick den totala nötköttsimporten till 528 000 ton. Sedan 2003 har EU blivit en nettoimportör av nötkött. Under perioden januari till oktober 2005 överskred den totala importen exporten med omkring 242 000 ton. Sett enbart till nötköttshandeln uppgick nettoimporten till ungefär 302 000 ton.

52. På det stora hela var EU:s får- och getmarknad relativt stabil under hela 2005. Genomsnittspriset för lätta lamm låg mycket högt under det fjärde kvartalet (ungefär 25 procent högre än året före).

53. EU exporterade nästan ingenting. Den mängd Europeiska unionen importerar motsvarar mer än en femtedel av behovet. Importen till EU sker huvudsakligen enligt tullkvoter utan eller med nedsatt tullsats. Enligt undersökningar av djurbesättningen uppgår får- och getbesättningen i Europeiska unionen till mer än 100 miljoner djur.

54. Med utgångspunkt från rådets förordning (EG) nr 21/2004 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av får och getter blev det obligatoriskt att identifiera varje enskilt djur från och med den 9 juli 2005.

55. Under 2005 förväntas produktionen av griskött vara fortsatt stabil på runt 21 miljoner ton. Genomsnittspriset kommer att ligga kvar på omkring 139 euro per 100 kg. Konsumtionen av griskött förväntas minska något till 42,9 kg per person.

56. Sedan 1999 har produktionen av fjäderfäkött i världen uppvisat en stadig och avsevärd ökning (+20 procent). Produktionen i Europeiska unionen har minskat kraftigt under 2003 (–6,6 procent) på grund av fågelinfluensan i Nederländerna och Belgien och till följd av produktionsminskningar i flera medlemsstater (Frankrike, Italien och Sverige). Produktionen i EU-25 började öka igen under 2004 (+1,4 procent jämfört med 1999). För närvarande är marknaden känslig eftersom konsumtionen av fjäderfäkött minskade under de sista fyra månaderna 2005 på grund av mediabevakningen av fågelinfluensan. Detta trots att den inte bröt ut inom EU:s kommersiella fjäderfäproduktion.

genomförandet av 2003 års reform

57. Från den 1 januari 2005 ska alla jordbrukare som får direktstöd uppfylla tvärvillkoren. Under 2005 började tio medlemsstater genomföra systemet med samlat gårdsstöd. Fem av tio medlemsstater och två regioner i Storbritannien har valt den historiska modellen. Enligt denna baseras referensbeloppet endast på det egna jordbruket under referensperioden medan det enligt den regionala modellen åtminstone till viss del baseras på jordbruksverksamheten under 2005.

landsbygdsutvecklingen

58. Under perioden 2000–2006 utgörs programmen för landsbygdsutveckling av följande: 68 landsbygdsutvecklingsprogram (som samfinansieras av garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ)), 69 regionala mål 1-program – operativa program och samlade programplaneringsdokument – med landsbygdsutvecklingsåtgärder (som samfinansieras av EUGFJ:s utvecklingssektion) och 20 program för mål 2-områden med landsbygdsutvecklingsåtgärder (som samfinansieras av EUGFJ:s garantisektion).

59. I och med utvidgningen av Europeiska unionen den 1 maj 2004 infördes ett särskilt system för landsbygdsutveckling för de nya medlemsstaterna, ”Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling”. I de tio nya medlemsstaterna finns två sorters programplanering: 10 landsbygdsutvecklingsprogram som samfinansieras genom det tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling och 9 regionala mål 1-program som täcker större delen av de nya medlemsstaternas territorium (som samfinansieras av EUGFJ:s utvecklingssektion).

60. Under 2005 uppgick gemenskapsutgifterna för landsbygdsutveckling till 8 501,8 miljoner euro (för både garanti- och utvecklingssektionerna).

61. 73 Leader+-program har godkänts för perioden 2000–2006. EUGFJ:s utvecklingssektions utgifter för programmen uppgick till 332 miljoner euro under 2005.

62. Under 2005 genomfördes även en viktig förändring av landsbygdsutvecklingspolitiken för nästa programplaneringsperiod 2007–2013. Mot bakgrund av kommissionens förslag (KOM(2004) 490) nådde rådet i juni 2005 en politisk överenskommelse om den nya landsbygdsutvecklingsförordningen. Den antogs formellt i september, efter en del tekniska justeringar, och offentliggjordes som rådets förordning (EG) nr 1698/2005. Rådet antog även en ny förordning om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (rådets förordning (EG) nr 1290/2005) och lade därmed grunden för en ny gemensam fond (Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling – EJFLU). Dessa två instrument fastställer de grundläggande bestämmelserna och mekanismerna för programplaneringen och den ekonomiska förvaltningen av landsbygdsutvecklingspolitiken under perioden 2007–2013. Den nya politiken kommer att vara mer strategisk (genom EU:s strategiska riktlinjer och genom strategisk planering i medlemsstaterna) och inriktad på ett begränsat antal prioritetsområden inom EU (jordbruks- och skogsbrukskonkurrensen, markförvaltningen/miljön, mångfalden/livskvaliteten på landsbygden, Leader-modellen). Samtidigt som politiken i stor utsträckning kommer att utformas utifrån Lissabon- och Göteborgagendorna kommer den att avsevärt förenkla programplaneringen, finansieringen, den ekonomiska förvaltningen och styrningen av de nya programmen.

miljö och skogar

63. I början av 2005 lanserades en tvåårig undersökning (2005-2006) av indikatorer för miljömässiga tvärvillkor inom systemet för jordbruksrådgivning (CIFAS).

64. Genomförandet av ”Åtgärdsplan för biologisk mångfald i jordbruket”, som antogs av rådet i juni 2001 och av Europaparlamentet i mars 2002, fortsatte under 2005.

65. Fram till 2012 kommer EU:s miljöpolitik huvudsakligen att styras av det sjätte miljöhandlingsprogrammet. I handlingsprogrammet, som ska utgöra grunden för miljöpolitiska initiativ, upprepas åtagandet i EG-fördraget om att miljöskyddskraven ska integreras i utformningen och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet.

Andra skogsåtgärder

66. Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet, rapport om genomförandet av EU:s skogsbruksstrategi, KOM(2005) 84, antogs den 10 mars 2005. Rådets slutsatser om det förslag som kommissionen lade fram i meddelandet antogs av rådet (jordbruk och fiske) den 30 maj 2005. Ständiga kommittén för skogsbruk fortsatte sitt samarbete och sin samordning med medlemsstaterna.

Finansiering av GJP under 2005

67. GJP-utgifterna finansieras enligt den budgetplan som fastställdes vid toppmötet i Berlin 1999 och som justerades vid toppmötet i Köpenhamn i slutet av 2002 för att ta hänsyn till de ekonomiska effekterna av att unionen utvidgats till att omfatta tio nya länder. Från och med budgetåret 2005 gäller således nya tak för EU-25.

Utvidgningen

68. Anslutningsfördraget med Bulgarien och Rumänien undertecknades den 25 april 2005. Enligt villkoren i fördraget kommer Bulgarien och Rumänien att ansluta sig till EU den 1 januari 2007.

Internationella FÖRBINDELSER

69. WTO:s ministerkonferens ägde rum i Hongkong i december 2005. En heltäckande överenskommelse nåddes inte men vid mötet fastställdes de framsteg som gjorts sedan ramavtalet antogs 2004. Man enades om att träffa en heltäckande överenskommelse modaliteter för jordbruket senast i slutet av april 2006 och för de andra förhandlingsfrågorna (marknadstillträde för icke-jordbruksprodukter, tjänster, handelsunderlättande åtgärder och handelsregler, bland annat geografiska beteckningar) senast i slutet av juli 2006.

70. När det gäller exportkonkurrensen gick EG vid ministermötet i Hongkong med på att avskaffa exportsubventionerna senast vid slutet av 2013 under förutsättning att andra WTO-medlemmar på motsvarande sätt tar bort alla andra typer av exportsubventioner som betalas ut genom andra exportinstrument, bland annat statliga handelsföretag, offentliga stöd, exportkrediter och snedvridande livsmedelsbiståndsåtgärder.

71. Bilaterala och regionala handelssamtal har ägt rum inom ramen för sex regionala avtal om ekonomiskt partnerskap, med Sydafrika, Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, och bilateralt med Japan, Sydkorea och Thailand.

72. Den 14 november 2005 antog rådet ett mandat att inleda bilaterala förhandlingar med partnerländerna i Medelhavsområdet om en omfattande handelsliberalisering. Mandatet byggde på en rekommendation som antagits av utrikesministrarna i EU och Medelhavsområdet vid mötet i Luxemburg i maj 2005. Förhandlingarna inleds i början av 2006.

73. Efter omkring 20 års förhandlingar ingicks ett första vinhandelsavtal mellan EG och Förenta staterna. Enligt avtalet fortsätter de särskilda tillstånd att gälla som EG har beviljat Förenta staterna när det gäller metoder, märkning och intyg för vinframställning och EU:s viner kommer även i fortsättningen att undantas de amerikanska kraven på intyg.