C 105/158

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet

(COM(2020) 746 final)

(Tilläggsyttrande)

(2022/C 105/28)

Föredragande: Kristi SÕBER

Presidiets beslut 26.4.2021 Rättslig grund Artikel 32.1 i arbetsordningen och artikel 29 a i arbetsordningens tillämpningsföreskrifter Ansvarig sektion Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning Antagande av sektionen 5.10.2021 Antagande vid plenarsessionen 20.10.2021 Plenarsession nr 564 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 166/2/1

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är väl medveten om att pandemin ännu inte är över och att dess ekonomiska effekter kommer att vara i flera år och förutsätter en särskild, ny mix av ekonomipolitiska nödåtgärder. EESK välkomnar kommissionens senaste prognos, som visar att ekonomierna i EU och euroområdet kommer att accelerera snabbt igen från och med 2021 (vilket också bekräftas av preliminära data), särskilt tack vare återhämtningen i investeringar, med starkt stöd av användningen av Next Generation EU (NGEU), i synnerhet faciliteten för återhämtning och resiliens.

1.2 Samtidigt konstaterar EESK att EU genomgår den allvarligaste perioden i den europeiska integrationens ekonomiska historia, vilket påverkar såväl privat konsumtion och privata investeringar som utrikeshandelsresultatet. Vid denna avgörande tidpunkt kan enbart offentliga utgifter bidra till att lindra situationen.

1.3 I denna specifika och unika situation var det nödvändigt att skapa en ny mix av ekonomipolitiska nödåtgärder för att hantera krisen. EESK uppskattar den snabba reaktionen på både EU- och medlemsstatsnivå, och välkomnar att den gröna och digitala omställningsprocessen har blivit en väsentlig del av insatserna och strategin för återhämtning.

1.4 Särskilt under första halvåret 2020 bidrog investeringsinitiativen mot effekter av coronaviruset till att lindra de mycket svåra ekonomiska omständigheterna, främst genom att stabilisera marknader, arbetstillfällen och personliga inkomster. Detta första steg följdes av NGEU, det robusta och mest innovativa finanspolitiska bidraget, som en direkt reaktion på pandemins effekter. EESK välkomnar varmt båda initiativen som ett snabbt och flexibelt svar på pandemin.

1.5 Kommittén är väl medveten om de olika ståndpunkterna beträffande och effekterna av pandemin, som orsakat större skillnader mellan medlemsstaterna. EESK efterlyser hänsyn till skillnaderna i euroområdet samt en försiktig reaktion på de kraftigt försämrade finanspolitiska resultaten, och inom en gemensam ram välkomnar kommittén den flexibilitet som införts i skräddarsydda nationella ekonomipolitiska åtgärder och återhämtningsprogram där medlemsstaternas särskilda behov beaktas. Denna flexibilitet rekommenderas också för genomförandet av återhämtnings- och resiliensprogrammen.

1.6 EESK understryker behovet av att uppnå en ny balans mellan penning- och finanspolitiken och att undanröja de makroekonomiska obalanser som konstaterats under den kommande perioden. Kommittén är medveten om den betydande ökningen av skuldkvoterna under det senaste året. När den ekonomiska återhämtningen har fått fäste måste skuldkvoterna minskas på ett sätt som främjar inkluderande tillväxt samt innebär att man undviker sociala orättvisor och negativa effekter för företag och på arbetsmarknaden.

1.7 EESK respekterar och förstår att återhämtningen efter covid-19 i stor utsträckning kommer att åtföljas av strukturpolitiska åtgärder ( 1 ) som i huvudsak kommer att ligga i linje med EU:s gröna giv. I detta avseende stöder kommittén kopplingarna mellan återhämtningsprocessen, budgetkonsolidering och grön budgetering.

1.8 Kommittén är fast övertygad om att lärdomarna av pandemin bör återspeglas i de övergripande insatserna för att bidra till en ekonomiskt effektiv, socialt rättvis och miljömässigt hållbar utveckling i EU och euroområdet på lång sikt.

1.9 I motsats till den tidigare krisen 2009–2011, där bank- och finanssektorerna var en av orsakerna till den recession som följde, välkomnar EESK denna gång bank- och finanssektorernas goda och sunda form, vilket har bidragit till att övervinna denna svåra situation på ett smidigare sätt.

1.10 EESK efterlyser med respekt att den inre marknadens integritet upprätthålls och att alla tecken på dess fragmentering förebyggs, som en grundläggande förutsättning för framtida positiva resultat för EU:s och euroområdets ekonomier. Denna integritet bör stödjas ytterligare genom lämpliga framsteg i utvecklingen av bankunionen och kapitalmarknadsunionen.

1.11 EESK erkänner och respekterar att vissa viktiga lärdomar av den tidigare krisen har dragits och använts för att stödja makroekonomisk stabilitet, och uppmanar de ansvariga EU-institutionerna att förbättra styrningen av EU:s ekonomiska politik och se till att de lärdomar som dragits av pandemin följaktligen återspeglas i kontinuerliga reforminsatser.

2. Bakgrund och sammanhang

Nuvarande makroekonomiska resultat och utsikter

2.1 Covid-19-pandemin har orsakat en plötslig och djup ekonomisk depression, men 2020 blev minskningen i BNP i slutändan något lägre än ursprungligen förväntat. Minskningen var större än under den senaste ekonomiska krisen (2020 minskade euroområdets ekonomi med 6,5 % jämfört med föregående år, jämfört med 4,5 % år 2009; 2020 minskade EU:s ekonomi med 6,0 % jämfört med föregående år, jämfört med 4,3 % år 2009; både EU:s och euroområdets ekonomier förväntas växa med 4,8 % år 2021). Vi står således inför en exceptionell ekonomisk situation och Europas värsta ekonomiska resultat sedan andra världskriget.

2.2 Under 2020 minskade både den privata konsumtionen och de privata investeringarna kraftigt (med 7,4 % jämfört med föregående år i båda fallen) och utrikeshandeln har också drabbats hårt. Enbart de offentliga utgifterna ökade något under 2020 jämfört med föregående år (1,3 %). På grund av nödåtgärderna har det hittills inte förekommit några stora förluster av arbetstillfällen eller stora inkomstförluster i samma skala som vid 2008 års kris. Med tanke på den kraftiga nedgången i ekonomisk verksamhet innebär dock detta att produktiviteten också har minskat.

2.3 År 2021 anses allmänt bli ett år av återhämtning (särskilt till följd av ökningen i investeringsverksamhet, som enligt kommissionens prognos kommer att uppgå till 6,2 %), men det fortsätter att vara förenat med osäkerhet på grund av pandemins inverkan på de ekonomiska aktörerna och dessas beteendeförändringar.

Mix av ekonomipolitiska nödåtgärder

2.4 På grund av pandemin var man tvungen att ta fram en ny mix av ekonomipolitiska nödåtgärder för att ge ett omedelbart men också medelfristigt svar på chocken. Dess huvudsakliga prioritering är att hantera, undanröja och minska pandemins ekonomiska och sociala konsekvenser samt hålla kvar Europa på en konkurrenskraftig och hållbar väg.

2.5 En annan integrerad del av insatserna mot pandemin på medellång och längre sikt samt insatserna för återhämtning, återuppbyggnad och resiliens (3R-strategin) är den dubbla (gröna och digitala) omställningen, med dess starka fokus på sociala överväganden och respekt för rättsstatsprincipen och andra grundläggande EU-värden. EESK efterlyser dessutom större fokus på att bekämpa ojämlikheter och ta itu med krisens konsekvenser, särskilt för de mest utsatta.

Penningpolitik

2.6 ECB fortsätter sin mycket expansiva politik som ett målinriktat svar på pandemin. Nyligen meddelade ECB dock att gynnsamma finansieringsvillkor skulle kunna upprätthållas med en måttligt lägre takt för nettoköp av tillgångar inom ramen för stödköpsprogrammet föranlett av pandemin (PEPP) än under de två föregående kvartalen.

Finanspolitisk inriktning och budgetkonsolidering

2.7 Investeringsinitiativen mot effekter av coronaviruset (CRII och CRII+), som riktade om och omfördelade sammanhållningspolitiska medel, bidrog i hög grad till att kompensera för och motverka de negativa konsekvenserna, stabilisera marknaderna samt skydda arbetstillfällen och personliga inkomster.

2.8 Det mest innovativa instrument som uppfunnits, utvecklats och för närvarande genomförs som ett direkt svar på covid-19-pandemin är utan tvekan NGEU-programmet, vars huvudsyfte är att mildra pandemins negativa effekter.

2.9 NGEU:s expansiva finanspolitiska inriktning har undantagsvis och tillfälligt fått stöd genom att stabilitets- och tillväxtpaktens allmänna undantagsklausul aktiverats.

2.10 Tillsammans med de åtgärder som vidtagits på nationell nivå har det finanspolitiska engagemanget dock varit kostsamt och lett till en försämring i de finanspolitiska indikatorerna.

2.11 Skuldkvoten i förhållande till BNP måste minskas på ett genomförbart sätt som förebygger sociala orättvisor och otillbörliga negativa effekter på arbetsmarknaden. En strategi för hållbar tillväxt för alla är avgörande för att förbättra de finanspolitiska indikatorerna.

Strukturpolitiska åtgärder och regleringsåtgärder

2.12 Covid-19-pandemin har avslöjat vissa allvarliga strukturella brister i det sätt på vilket de europeiska ekonomierna och samhällena fungerar. De lärdomar som kan dras efter covid-19 omfattar därför inte enbart att upprätta ett nytt normalläge utan också att genomföra åtgärder som gör de ekonomiska och samhälleliga systemen mer resilienta (vilket redan förutsätter mindre instabilitet och sårbarhet). Detta omfattar inte bara delmålen för en socialt rättvis grön och digital omställning, samt ökad effektivitet och sammankoppling i hälso- och sjukvårdssystemen och distributionen av medicinska tjänster i hela Europa, utan också stöd för ett euroområde som är mer konkurrenskraftigt inom och utanför Europa, inklusive strategiska investeringar som stöder den europeiska industrin och stärker EU:s ställning i ett globalt sammanhang.

2.13 I den första fasen av pandemin påverkades den inre marknaden starkt, med traditionella handelsflöden som stördes mellan och till och med inom EU:s medlemsstater på grund av de allvarliga restriktiva åtgärderna. Situationen har lösts genom kommissionens insatser för att inrätta gröna korridorer.

Finansförmedling

2.14 EU:s och euroområdets bank- och finanssektor har bevisat sin styrka och resiliens tack vare de nya förordningar och regler som antogs efter den förra krisen. För närvarande är sektorn starkare när det gäller kapitalförsörjning och portföljens hälsa. Det kan dock finnas vissa risker relaterade till kundernas solvens som kan leda till fler nödlidande lån.

Styrning

2.15 Den rådande krisen har påmint oss om att EU:s ram för ekonomisk styrning är ofullständig. Genom faciliteten för återhämtning och resiliens har den europeiska planeringsterminens karaktär förändrats i grunden: Eftersom utbetalningen av medel är kopplad till genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna har dessa blivit mer politiskt bindande. Det civila samhället bör delta mer i den europeiska planeringsterminen. Partnerskapsprincipen, som har en lång tradition inom sammanhållningspolitiken, bör stå som förebild för ett effektivt verktyg för det civila samhällets deltagande.

3. Allmänna kommentarer

3.1 EESK inser att återhämtningsscenarierna starkt kommer att bero på pandemins intensitet, hur framgångsrika vaccinationskampanjerna blir och strukturella aspekter (t.ex. resultaten i de sektorer som har påverkats mest eller helt, såsom turism, hotell och restaurang, transport, kultur och fritid och deras vikt i ekonomin). Den potentiella flexibiliteten i finanspolitiken för att möjliggöra kompensationsåtgärder samt dessa åtgärders effektivitet kommer också att vara avgörande.

3.2 EESK beklagar att pandemins ekonomiska konsekvenser har lett till större skillnader mellan ekonomierna i euroområdet när det gäller ekonomiska resultat, finanspolitiska indikatorer, inflation och handelsbalans. Detta kan starkt påverka den ekonomiska och sociala situationen samt konkurrenskraften i de berörda ekonomierna och euroområdet som helhet, liksom de interna och externa obalanserna.

3.3 EESK uppskattar det mycket omfattande och tämligen flexibla svaret på pandemin från EU:s viktigaste ekonomipolitiska aktörer, dvs. Europeiska centralbanken (med dess stödköpsprogram och nyckelräntor), Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM – med dess instrument till stöd för makroekonomisk stabilitet) och kommissionen (med dess mycket innovativa NGEU-initiativ, kompletterat med andra krisåtgärder såsom CRII(+), Sure, flexibilitet i de finanspolitiska reglerna, reglerna för statligt stöd och den finansiella regleringen samt andra exceptionella åtgärder som ger medlemsstaterna nödvändig flexibilitet för att anta de krishanteringsåtgärder som krävs).

3.4 Kommittén är övertygad om att resultatet av mixen av ekonomipolitiska nödåtgärder är avgörande. I huvudsak måste man nå en gemensam och samordnad överensstämmelse mellan de penningpolitiska och de finanspolitiska insatserna. Relevanta reformer måste antas för att stödja en hållbar återhämtning (bl.a. genom åtgärder för ren energi, digitalisering, innovation och cirkulär ekonomi). Effekterna av NGEU och dess samverkan med annan ekonomisk politik är viktiga, särskilt i länder som får omfattande medel.

3.5 EESK uppskattar att mixen av ekonomipolitiska nödåtgärder också innehåller vissa gränser för att förhindra framtida negativa konsekvenser för prisstabiliteten och indikatorerna för budgetdisciplin på medellång och längre sikt som ett resultat av den rådande expansiva politiken. I synnerhet är de offentliga finansernas framtida utveckling utsatt för stora risker. I detta sammanhang framhåller EESK behovet av en rättvis och hållbar skattepolitik, bl.a. genom att man bekämpar skattebedrägerier och aggressiv skatteplanering.

3.6 EESK förväntar sig att NGEU inte bara kommer att föra euroområdets och EU:s ekonomier tillbaka till nivåerna före pandemin, utan också stödja viktiga strukturpolitiska åtgärder, främst i riktning mot en grön och digital omställning, med vederbörlig hänsyn till sysselsättning och sociala frågor. När det gäller NGEU uppskattar EESK att EU har lyckats anta en så omfattande åtgärd på så kort tid, men anser också att man måste sträva efter att ta itu med eventuella brister, såsom otillräckligt samråd med det civila samhället vid utarbetandet av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna.

3.7 Kommittén är medveten om att ett annat innovativt verktyg som utformats och genomförts som ett direkt svar på pandemin är Sure, som syftar till att stödja regeringarnas insatser för att skydda arbetstillfällen och personliga inkomster.

3.8 EESK rekommenderar att nästa budgetkonsolidering följer principerna om grön budgetering ( 2 ) och stöd till gröna offentliga investeringar i syfte att bidra till EU:s gröna giv och en sundare finanspolitisk situation i EU. Kommittén är väl medveten om den rådande krisens betydande negativa inverkan på de offentliga finanserna.

3.9 Samtidigt som EESK varnar för att avaktivera den allmänna undantagsklausulen i förtid ( 3 ) , kommer det att bli nödvändigt att fokusera på finanspolitisk hållbarhet så snart pandemin uppenbart har upphört och återhämtningen är på god väg. Då bör finanspolitiken och de finanspolitiska instrumenten fokuseras om så att lämpliga strategier antas på medellång och längre sikt. EESK välkomnar kommissionens beslut att återuppta översynen av EU:s ram för ekonomisk styrning under hösten 2021. De finanspolitiska reglerna bör tillämpas fullt ut först efter att de har setts över. I stället för en ”återgång” rekommenderar EESK således en ”sväng” mot en reviderad ram för den ekonomiska styrningen ( 4 ) . EESK anser att den framtida finanspolitiska ramen måste vara investeringsvänlig, genom genomförandet av en gyllene regel för offentliga investeringar – utan att detta äventyrar den finanspolitiska och finansiella stabiliteten på medellång sikt –, främja tillväxt och ge medlemsstaterna möjlighet att föra en kontracyklisk politik i tider av ekonomisk nedgång.

3.10 EESK förespråkar reformer för effektivare och rättvisare offentliga inkomstsystem där beskattningen flyttas från arbete och produktiva investeringar och inriktas mer på miljöbeskattning och prissättning av externa effekter samt på en effektivare och bättre incitamentsstruktur för att begränsa skatteflyktsmetoder.

3.11 EESK uppskattar att bank- och finanssektorerna i EU och euroområdet är i mycket bättre skick än under den föregående krisen. Närmare bestämt är de mindre sårbara och mer resilienta. Samtidigt rekommenderar EESK dock att man inte underskattar vissa av de solvensrisker som kan uppstå till följd av intäktsförluster för sektorernas kunder. Detta kan resultera i fler nödlidande lån i bankernas balansräkningar. Kommittén är nöjd med att banksektorn i euroområdet har bevisat sin stabilitet och hittills inte har påverkats väsentligt av krisen.

3.12 Kommittén är övertygad om att en smidigt fungerande inre marknad också innebär mer resilienta och effektiva ekonomier i euroområdet och EU som helhet. Vi anser också att det är särskilt viktigt att fullborda den inre marknaden för att begränsa ekonomiska stelheter och brister.

3.13 EESK välkomnar den specifika ekonomipolitiska mix som antogs förra året för att omedelbart reagera på pandemin och som kontinuerligt justerades för att återspegla den föränderliga situationen. Vi anser att EU:s motåtgärder på ett ändamålsenligt sätt skulle kunna mildra de potentiella negativa långsiktiga effekterna av krisen på euroområdets och EU:s ekonomiska resultat och på EU:s arbetsmarknader, och skulle kunna minska de ökande ekonomiska och sociala klyftorna. Samtidigt är det mycket viktigt att ta itu med de betydande obalanserna för att effektivt täcka betydande makroekonomiska risker, inbegripet risker för ökande ojämlikhet.

3.14 Kommittén är övertygad om att välfungerande hälso- och sjukvård, socialt skydd och krissystem är avgörande för en positiv, långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling. Pandemin har synliggjort och förstärkt denna koppling, som följaktligen också bör återspeglas i genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

3.15 EESK rekommenderar starkt att fortsätta insatserna för att fullborda Ekonomiska och monetära unionens struktur, inklusive att anpassa den europeiska planeringsterminen till NGEU-programmet, fullborda bankunionen och kapitalmarknadsunionen och se över ramen för ekonomisk styrning. Man bör överväga om NGEU:s utformning också skulle kunna bli ett exempel på hur EU:s gemensamma finansiella resurser kan mobiliseras och användas i framtiden.

3.16 EESK påpekar att det viktigaste åtgärdspaketet för att hantera de negativa konsekvenserna av pandemin utarbetades under första halvåret 2020, alltså strax innan de allvarligaste effekterna av pandemin märktes i de flesta medlemsstater. Därför skulle man kunna överväga en utvärdering av de antagna åtgärdernas relevans och tillräcklighet. Planering spelar en viktig roll för att man ska kunna föregripa, vilket kommer att göra det möjligt att fortsätta att reagera på den nya verklighet som orsakats av pandemin, som är långt ifrån övervunnen, vilket gör att permanent planering krävs.

4. Särskilda kommentarer

4.1 EESK uppskattar kommissionens offentliggörande av sju flaggskeppsinitiativ som ska fungera som riktlinjer för det praktiska genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens i de enskilda medlemsstaterna. Det är mycket viktigt att dessa initiativ överensstämmer med de utmaningar och prioriteringar som fastställts för återhämtningen efter covid-19 i rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

4.2 EESK erkänner den mycket stödjande roll som Europeiska investeringsbankens alleuropeiska garantifond har spelat för att skydda och stimulera näringslivet i euroområdet och EU som helhet.

4.3 När det gäller återhämtningen föreslår EESK att man fokuserar på ekonomisk tillväxt och social rättvisa, vilket kommer att leda till högre inkomster och BNP. En hållbar finanspolitisk inriktning, i syfte att minska bördan för kommande generationer och begränsa riskerna med högre räntor eller lägre produktion, kräver en större ökning i den ekonomiska verksamheten, vilket skulle kunna möjliggöras genom a) ett stärkande av de offentliga investeringarna och b) reformer som stöder omställningen till en grön och digital ekonomi.

4.4 Kommittén erkänner och respekterar att vissa viktiga lärdomar av den tidigare krisen har dragits och använts för att stödja makroekonomisk stabilitet, och är övertygad om att lärdomarna av pandemin följaktligen bör återspeglas i kontinuerliga reforminsatser som inriktas på att minska den administrativa bördan för företagen genom digitalisering av offentliga förvaltningar, av små och medelstora företag och av näringslivet som helhet, elektronisk identifiering och effektivare rättssystem.

Bryssel den 20 oktober 2021. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) ECB:s definition i ECB Occasional Paper Series ”Structural Policies in the euro area”, juni 2018: strukturpolitik = ekonomipolitiska åtgärder som antas för arbets-, produkt- och finansmarknaderna för att förbättra de institutionella och rättsliga ramarna i syfte att stärka förutsättningarna för långsiktig tillväxt och säkerställa önskvärda fördelningseffekter.

(2) Diskussionsunderlag, Elva Bova (2021), ”Green Budgeting Practices in the EU: A First Review”.

(3) EUT C 429, 11.12.2020, s. 227.

(4) EUT C 429, 11.12.2020, s. 227, och EESK:s yttrande på eget initiativ ”Att omforma EU:s finanspolitiska ram för en hållbar återhämtning och en rättvis omställning” (ECO/553) (se sidan 10 i detta nummer av EUT).