ORDFÖRKLARINGAR

Am- och diko : En ko som tillhör en köttras eller som är framavlad genom en korsning med en köttras och som ingår i en besättning som är avsedd för uppfödning av kalvar för köttproduktion. Am- och dikor ger all sin mjölk till sina kalvar.

EGFJ : Europeiska garantifonden för jordbruket.

EUF-fördraget : Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Euratom : Europeiska atomenergigemenskapen.

Eurostat : Europeiska unionens statistikkontor som har till uppgift att förse EU med statistik på europeisk nivå som möjliggör jämförelser mellan länder och regioner.

Får och getter som berättigar till stöd : Tacka: får av honkön som har lammat minst en gång eller som är minst ett år. Honget: get av honkön som har fått killingar minst en gång eller som är minst ett år. Därför betalas tack- och getbidragen endast för får och getter av honkön.

GD Jordbruk och landsbygdsutveckling : Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling.

Idisslare : Ett djur som har flera magar och som sväljer födan och sedan stöter upp den för att tugga om den.

Mindre gynnade områden : Mindre gynnade områden är områden där jordbruksproduktionen eller jordbruksverksamheten är svårare än på andra ställen på grund av naturbetingade svårigheter.

Nöt- och kalvkött : Kött från nötkreatur som är under ett år kallas kalvkött, medan kött från övriga nötkreatur kallas nötkött.

SBCS : Skottlands program för kor.

SEK : Generalsekretariatet: kommissionens interna dokument.

SPS : Systemet med samlat gårdsstöd.

SAMMANFATTNING

I. Efter reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 skulle jordbruksstöd som tidigare hade beviljats i form av direktstöd kopplat till en viss produktion av jordbruksprodukter (så kallat kopplat stöd) inte längre betalas i förhållande till produktionen (det vill säga att det frikopplades) när systemet med samlat gårdsstöd infördes.

II. Några undantag från fullständig frikoppling fastställdes dock för vissa sektorer och regioner för att de potentiella negativa effekterna av omedelbar övergång till helt frikopplat stöd skulle begränsas genom att jordbruksproduktion bevarades i särskilda, sårbara regioner och miljövinster uppnåddes genom att en viss jordbruksproduktion fortsatte. Medlemsstaterna kunde behålla det befintliga systemet för am- och dikor och tackor och getter som ett alternativ kallat partiellt genomförande av systemet med samlat gårdsstöd och andra specifika kopplade stödåtgärder (så kallade artikel 69- och artikel 68-åtgärder). Enligt kommissionens lagstiftningsförslag för den gemensamma jordbrukspolitiken mot 2020 [1] ska det vara möjligt för medlemsstaterna att bevilja ett frivilligt kopplat stöd.

III. Revisionsrätten försökte besvara följande frågor:

Är direktstöden för am- och dikor och tackor och getter inom ramen för partiellt genomförande av systemet med samlat gårdsstöd

a) inriktade på de mest relevanta regionerna i medlemsstaterna?

b) ändamålsenliga när det gäller att upprätthålla specifik produktion, så att negativa sociala, ekonomiska och miljömässiga effekter kan undvikas?

c) väl övervakade och utvärderade av kommissionen och medlemsstaterna?

IV. Revisionsrätten drog slutsatsen att de granskade systemen genom sin utformning inte är inriktade på de regioner och jordbruksområden där de skulle vara mest relevanta, vilket försvagar deras effekt.

V. Revisionsrätten fann inga avgörande bevis för att de granskade systemen generellt sett är ett ändamålsenligare verktyg än det frikopplade stödet, tillsammans med andra EU-åtgärder och nationellt finansierade åtgärder, för att upprätthålla produktion och därmed understödja näringsverksamheten i regioner med få ekonomiska alternativ och ge miljövinster.

VI. Det finns också brister i kommissionens och medlemsstaternas övervakning av centrala nyckelindikatorer och bedömning av systemens slutliga sociala och miljömässiga effekter liksom i samordningen med andra åtgärder med liknande mål.

VII. Om kommissionens förslag om att bibehålla det frivilliga kopplade stödet efter 2013 godtas av rådet och Europaparlamentet, rekommenderar revisionsrätten att kommissionen

a) inför ett krav på målinriktning för systemen för kopplat direktstöd när det gäller dessa sektorer,

b) i samverkan med medlemsstaterna klargör vilka som är de relevantaste typerna av jordbruksverksamhet för att upprätthålla produktion och därmed för att komma till rätta med de åtföljande sociala, ekonomiska och miljömässiga problemen,

c) preciserar de övervakningskrav och övervakningsarrangemang som man förväntar sig att medlemsstaterna ska tillämpa och inför en permanent övervakningsram med uppgifter om allt direktstöd som betalats till stöd för djursektorerna i medlemsstaterna,

d) i samverkan med medlemsstaterna gör en utförlig bedömning av effekten av de olika stödsystem som påverkar sektorerna i syfte att öka jordbruksföretagens konkurrenskraft.

INLEDNING

SEKTORERNA FÖR NÖT- OCH KALVKÖTT OCH FÅR- OCH GETKÖTT I EU

1. Sektorerna för nöt- och kalvkött och får- och getkött (nedan kallade sektorerna för nötkött och får- och getkött) är mycket viktiga för EU:s jordbruk. EU är den tredje största producenten av nöt- och kalvkött i världen med i det närmaste 8 miljoner ton slaktade nötkreatur, vilket motsvarar nästan 12 % av världens nötköttsproduktion [2]. En tredjedel av det nötkött som produceras i EU [3] är en direkt produkt från specialiserade nötköttsproducenter med "am- och dikor" som föder och ger di åt kalvar. Am- och dikobesättningar utfodras i regel inom ett system med extensivt bete och när deras avkomma har avvänjts säljs den antingen direkt för slakt eller till andra specialister som föder upp nötkreaturen inom ett intensivare produktionssystem före slakt. Enligt de senaste uppgifterna stabiliserade sig am- och dikobeståndet i EU på omkring 12,4 miljoner djur mellan 2000 och 2010 [4].

2. Produktionen i sektorn för får- och nötkött, som har varit stabil och legat på drygt 1 miljon ton de senaste åren, minskade till 804000 ton 2009. Beståndets storlek i EU är omkring 81 miljoner får, vilket är en minskning jämfört med 91 miljoner 2008, och 13 miljoner getter.

EU:S DIREKTSTÖD TILL SEKTORERNA FÖR NÖTKÖTT OCH FÅR- OCH GETKÖTT

3. Jordbrukarna i sektorerna för nötkött och får- och getkött har historiskt sett fått olika direktstöd från EU. Huvudsyftet med stödet till dessa sektorer har varit att upprätthålla produktion, "särskilt i områden där det inte finns några alternativ" och där "sådan produktion är viktig för den lokala ekonomin" [5]. För att vara berättigade till direktstöd från EU var jordbrukarna tvungna att ha bidragsrättigheter (individuella kvoter) som utgör kvantitativa begränsningar för varje medlemsstat och som fördelades till jordbrukarna efter ansökan.

4. I direktstödet till jordbrukare i dessa sektorer ingår bland annat ett grundbidrag och ett tilläggsbidrag [6] för am- och dikor och tackor och getter. Dessa är djurrelaterade [7] bidrag, som syftar till att jordbrukarna ska hålla ett antal produktiva djur som ger avkomma (kalvar eller lamm) som i sin tur ska försörja förädlingsindustrin (specialiserade köttproducenter eller slakterier).

5. Genom reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 infördes begreppet frikoppling [8] (det vill säga att kopplingen mellan betalningen av ett bidrag och kravet på en viss produktion avskaffades) i jordbruksbetalningar och ett nytt system för direktstöd från EU – systemet med samlat gårdsstöd. Om medlemsstaterna ansåg att det på grund av övergången till systemet med samlat gårdsstöd fanns risk för störningar på jordbruksmarknaderna eller för nedläggning av produktion, hade de som ett undantag till frikoppling möjlighet att behålla en del av direktstöden inom vissa sektorer [9] i deras befintliga form, det vill säga möjlighet att genomföra systemet med samlat gårdsstöd partiellt [10].

6. Åtta medlemsstater beslutade att utnyttja möjligheten att behålla direktstödet inom ramen för partiellt genomförande av systemet med samlat gårdsstöd för am- och dikor och tackor och getter (se tabell 1). Am- och dikobidragen tilläts förbli kopplade till 100 %, vilket innebar att de kunde fortsätta att betalas ut på samma sätt som före reformen. För tack- och getbidragen innebar 50 % koppling att endast hälften av de årliga anslag som fanns tillgängliga inom 2001 års system fick fortsätta som kopplade betalningar [11] (med undantag av de yttersta randområdena [12], där kopplingen är 100 %).

TABELL 1

MEDLEMSSTATER SOM HAR BEHÅLLIT AM- OCH DIKOBIDRAGEN OCH TACK- OCH GETBIDRAGEN KOPPLADE [13]

Medlemsstat | Sektor | Bidragsbelopp |

Österrike, Belgien | Am- och dikobidrag | 200 euro per am- och diko; upp till 50 euro i tilläggsbidrag.10,50 euro per tacka; 3,50 euro i tilläggsbidrag; 8,40 euro per get [9999]. |

Danmark, Finland, Slovenien | Tack- och getbidrag |

Frankrike, Portugal, Spanien | Am- och dikobidrag och tack- och getbidrag |

7. År 2008 i samband med halvtidsöversynen av den gemensamma jordbrukspolitiken, kallad "hälsokontrollen", föreslog [14] kommissionen att man skulle fortsätta med målinriktad selektiv frikoppling utifrån de argument som redovisas i ruta 1.

8. I samband med att lagstiftningen från 2009 trädde i kraft [15] efter "hälsokontrollen" infördes således ytterligare frikoppling av direktstödet till de köttproducerande sektorerna [16]. Det skedde dock inga förändringar av am- och dikobidragen och tack- och getbidragen, eftersom de medlemsstater som 2003 hade valt partiellt genomförande av systemet med samlat gårdsstöd för dessa sektorer återigen tilläts fortsätta med detta alternativ, och framför allt skulle medlen fördelas utifrån regionala behov [17]. Möjligheten att stödja de båda sektorerna ökade dessutom genom två åtgärder som var kopplade till särskilda typer av jordbruksverksamhet (se ruta 2).

RUTA 1

KOMMISSIONENS ARGUMENT FÖR ATT FORTSÄTTA MED DET PARTIELLA GENOMFÖRANDET AV SYSTEMET MED SAMLAT GÅRDSSTÖD I DE GRANSKADE SEKTORERNA

Omfattningen av de senaste reformerna och integreringen av fler sektorer i systemet med samlat gårdsstöd gör att det delvis kopplade stödet blir mindre relevant och ofta hindrar jordbrukare från att bli konkurrenskraftigare och mer marknadsorienterade. När det gäller icke lönsamma sektorer har jordbrukarna det dessutom sämre ställt än de jordbrukare som befinner sig i en situation med fullständig frikoppling och som får lägre stöd [18]. De jordbrukare som fortfarande får kopplat stöd får dessutom vara beredda på att kopplade och frikopplade system löper parallellt, vilket ökar komplexiteten och de administrativa kostnaderna utan att ge några inkomstfördelar. Av de skäl som anges ovan vore en övergång till fullständig frikoppling önskvärd. I vissa specifika fall är dock en miniminivå av jordbruksproduktion viktigt för att understödja näringsverksamheten i regioner med få ekonomiska alternativ för att garantera lämplig råvaruförsörjning av förädlingsindustrier eller för att ge miljövinster.

9. Trenden i de medlemsstater som tillämpar alternativet partiellt genomförande av systemet med samlat gårdsstöd för dessa system är för närvarande att integrera bidragen i systemet med samlat gårdsstöd. Detta innebär att jordbrukare som tidigare erhöll betalning inom de granskade systemen nu är berättigade till stöd inom systemet med samlat gårdsstöd utan att behöva hålla djur. Tack- och getbidraget har redan frikopplats, eller planeras att frikopplas, i flertalet av dessa medlemsstater, medan Frankrike delvis har frikopplat am- och dikobidraget från och med 2010. Detta har lett till att det årliga beloppet för åtgärder inom det partiella genomförandet har minskat från över 2 miljarder euro 2006 (det år då alla medlemsstater hade gått över till systemet med samlat gårdsstöd) till strax över 1 miljard euro 2011 (se tabell 2).

LAGSTIFTNINGSFÖRSLAGEN OM DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN EFTER 2013

10. Kommissionen har antagit lagstiftningsförslag om den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013, bland annat nya regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken [19]. I artikel 38.2 i förslaget anges följande: "Kopplat stöd får endast utbetalas till sektorer eller till regioner i en medlemsstat där särskilda typer av jordbruk eller särskilda jordbrukssektorer genomgår särskilda svårigheter och är särskilt viktiga av ekonomiska och/eller sociala och/eller miljömässiga skäl". I sektorerna för nötkött och får- och getkött skulle med andra ord kopplat stöd på frivillig basis fortfarande vara tillåtet, och därmed skulle möjligheten till direktstöd i enlighet med de granskade systemen finnas kvar.

RUTA 2

TVÅ NYA ÅTGÄRDER SOM INFÖRDES I 2009 ÅRS FÖRORDNING

Artikel 63 i förordning (EG) nr 73/2009: Medlemsstaterna får genom undantag använda medel som tidigare betalades som kopplat stöd till att fastställa stödrättigheter eller öka värdet på stödrättigheter när det gäller särskild jordbruksverksamhet som inte nödvändigtvis är knuten till det tidigare kopplade stödet.

Artikel 68 i förordning (EG) nr 73/2009 tillåter ersättningsarrangemang inom mjölk-, nöt- och kalvkötts-, får- och getkötts- och rissektorerna i ekonomiskt eller miljömässigt känsliga områden eller inom ekonomiskt sårbara typer av jordbruk. Medlemsstaterna får öronmärka 10 % av sina nationella tak för att skapa särskilda ordningar för kopplat stöd till jordbruk i dessa sektorer. Detta alternativ ersatte och utökade möjligheterna att ge kopplat stöd som tidigare var tillgängligt genom bestämmelserna i artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003.

TABELL 2

UTVECKLINGEN AV BUDGETEN FÖR DE GRANSKADE SYSTEMEN

(euro) |

Bidrag | Anslag 2011 | Anslag 2010 | Resultat 2006 | Resultat 2006 |

Am- och dikobidrag | 952000000 | 1162000000 | 1153141941 | 1257884680 |

Tilläggsbidrag för am- och dikor | 51000000 | 52000000 | 51723556 | 62112145 |

Delsumma (a) | 1003000000 | 1214000000 | 1204865497 | 1319996825 |

Får och getter | 22000000 | 258000000 | 232868953 | 691666492 |

Får- och getbidrag, tillägg | 7000000 | 78000000 | 72391238 | 215169838 |

Ytterligare betalningar i får- och getsektorn | / | / | / | / |

Delsumma (b) | 29000000 | 336000000 | 305260191 | 906836330 |

TOTALT (a) + (b) | 1032000000 | 1550000000 | 1510125688 | 2226833155 |

REVISIONENS INRIKTNING OCH OMFATTNING SAMT REVISIONSMETOD

REVISIONENS INRIKTNING

11. Revisionsrätten granskade systemen för am- och dikor och tackor och getter. Granskningen omfattade perioden från omedelbart före genomförandet av 2003 års reform (det vill säga 2005) till och med 2010.

12. Den övergripande granskningsfrågan var följande: Är direktstöden för am- och dikor och tackor och getter inom ramen för partiellt genomförande av systemet med samlat gårdsstöd

a) inriktade på de mest relevanta regionerna i medlemsstaterna?

b) ändamålsenliga när det gäller att upprätthålla produktionen, så att negativa sociala, ekonomiska och miljömässiga effekter kan undvikas?

c) väl övervakade och utvärderade av kommissionen och medlemsstaterna?

REVISIONSMETOD

13. Granskningen utfördes genom granskningsbesök hos kommissionen (generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling) och i fyra [20] medlemsstater som har bibehållit systemen, medan utvecklingen i dessa sektorer i två andra medlemsstater [21] undersöktes genom skrivbordsgranskningar. Vidare gjorde revisorerna studiebesök i två medlemsstater som genomförde systemet med samlat gårdsstöd fullt ut [22] för att jämföra utvecklingen av sektorerna för nötkött och får- och getkött i medlemsstater som inte hade behållit de granskade systemen.

14. Revisionsbevisen samlades in genom

a) granskning av kommissionens övervakningsförfaranden och handlingar om det förberedande arbetet med lagstiftningsförslag för de båda sektorerna, bland annat utvärderingar och andra undersökningar,

b) möten med behöriga nationella förvaltningar och intervjuer med företrädare för jordbrukare från båda sektorerna,

c) granskning av kvaliteten på analysen av och det verifierande underlaget i medlemsstaterna för am- och dikobidragens och tack- och getbidragens lämplighet när det gäller att behålla [23] en miniminivå på jordbruksproduktionen i jordbruksekonomierna i vissa regioner, framför allt där jordbrukarna saknar andra ekonomiska alternativ,

d) besök på plats hos ett antal slutliga stödmottagare för att diskutera situationen för deras företag och systemens effekter på deras produktionsbeslut,

e) analys av tidigare produktionstrender och av sociala och miljömässiga effekter i de granskade medlemsstaterna och jämförelse med medlemsstater som genomför systemet med samlat gårdsstöd till fullo tillsammans med antingen nationella eller EU-specifika åtgärder som är inriktade på sektorerna,

f) genomgång och analys av relevanta undersökningar och relevant statistik.

IAKTTAGELSER

SYSTEMENS INRIKTNING PÅ DE MEST RELEVANTA REGIONERNA I MEDLEMSSTATERNA

15. Motivet för att behålla de granskade systemen var att tillräckligt riktade åtgärder i regioner med svårigheter och i sårbara sektorer, såsom sektorerna för nötkött och får- och getkött, kan minska risken för produktionsnedläggning och negativa sociala, ekonomiska och miljömässiga effekter till följd av det. Vid granskningen bedömde revisionsrätten huruvida kommissionen och medlemsstaterna har analyserat och identifierat de mest relevanta regionerna i medlemsstaterna, det vill säga de sårbara regioner och jordbruksområden på deras territorium där nedläggning av produktion skulle få skadliga effekter, och huruvida utformningen av systemen var lämpad för att nå djuruppfödare där.

MERPARTEN AV MEDLEN OMFATTAS INTE AV TILLFREDSSTÄLLANDE BESTÄMMELSER OM MÅLINRIKTNING

16. Viss målinriktning av medlen följer redan av karaktären på dessa system och den jordbruksverksamhet som de understöder, det vill säga en jordbruksverksamhet som i allmänhet bedrivs genom extensivt bete på mark som inte är lämplig för produktion av jordbruksgrödor. Men utan tydliga och tillräckliga bestämmelser om målinriktning kan direktstödet få den effekten att det understöder andra, mer intensiva djurhållningsmetoder.

17. Kommissionen införde inte något regionalt krav i genomförandebestämmelserna för systemen som uttryckligen skulle rikta stödet dit där det skulle vara mest ändamålsenligt. Som stödet genomförs för närvarande försvagas därför effekterna av det, eftersom det sprids ut över hela medlemsstaterna. I stödvillkoren för grundbidragen [24] för am- och dikor och tackor, som står för över 90 % av de budgeterade medlen för de två granskade sektorerna, anges inte uttryckligen att stödet ska riktas mot sårbara regioner i en medlemsstat.

DE MÅLINRIKTADE DELARNA AV SYSTEMEN ÄR BEGRÄNSADE ELLER HÅLLER PÅ ATT FÖRSVINNA

18. Det finns några delar i de nuvarande systemen som uttryckligen är målinriktade, nämligen grundbidraget för getter, tilläggsbidraget för tackor och getter och tilläggsbidraget för am- och dikor. Dessa delar är dock inte tillräckligt inriktade på jordbruksområden eller så är de av begränsat ekonomiskt värde. Dessutom håller de på att integreras i systemet med samlat gårdsstöd.

19. Genom stödvillkoren för grundbidraget för getter [25] riktas direktstöd till jordbrukare i särskilda områden där produktionen uppfyller vissa villkor. Medlemsstater med relativt stora getbesättningar har dock beslutat att fullt ut integrera getbidraget i systemet med samlat gårdsstöd, vilket minskar möjligheterna att målinrikta detta stöd (se ruta 3).

20. Tilläggsbidraget för tackor och getter är inriktat på vissa regioner och särskilda jordbruksmetoder [26]. Det är utformat så att det endast ska betalas ut "till jordbrukare i områden där får- och getproduktion är en traditionell verksamhet eller väsentligt bidrar till landsbygdens ekonomi". Men detta bidrag, som uppgick till 215 miljoner euro 2006, håller på att försvinna eftersom det finns en tendens att man fullt ut integrerar det i systemet med samlat gårdsstöd [27]. När det gäller kalenderåret 2010 hade i själva verket endast Portugal och Finland behållit detta bidrag kopplat.

RUTA 3

MEDLEMSSTATER UPPHÖR ATT ANVÄNDA MÅLINRIKTADE DELAR AV DE GRANSKADE SYSTEMEN

Frankrike, som har en population på över 1,3 miljoner getter (motsvarande 10 % av EU:s getdjur), beslutade att till fullo integrera getbidraget i systemet med samlat gårdsstöd från och med 2006 och tackbidraget från och med 2010. Spanien, som står för 22 % av det totala antalet getdjur i EU, frikopplade också stödet helt från och med 2010. Den största getproducenten i EU, Grekland (med omkring 38 % av den totala getpopulationen) beslutade att fullt ut integrera getbidraget i systemet med samlat gårdsstöd när det infördes.

21. Tilläggsbidraget för am- och dikor inbegriper också en målinriktningsbestämmelse genom att det är kopplat till konvergensregioner [28]. Sådana regioner är dock inte nödvändigtvis jordbruksregioner där hållande av am- och dikor uttryckligen skulle kunna kopplas till särskilda sociala och miljömässiga effekter. Tilläggsbidraget för am- och dikor uppgick till 51 miljoner euro 2010 (en minskning från 62,1 miljoner euro 2006), vilket motsvarade 5 % av det totala beloppet för de granskade systemen. Beloppen per åtgärd och medlemsstat visas i detalj i bilaga I.

SYSTEMENS ÄNDAMÅLSENLIGHET NÄR DET GÄLLER GÄLLER ATT UPPRÄTTHÅLLA SPECIFIK PRODUKTION OCH DÄRMED UNDVIKA NEGATIVA SOCIALA, EKONOMISKA OCH MILJÖMÄSSIGA EFFEKTER

22. Systemen syftade till att upprätthålla en viss produktionsnivå i sårbara regioner för att på så sätt undvika negativa sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser av den indirekta omstruktureringen på grund av frikopplingen [29]. Dessa mål är alltjämt relevanta i kommissionens lagstiftningsförslag till ram för den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2014–20 [30].

23. Vid revisionen undersökte revisionsrätten därför huruvida trenderna i de två sektorerna i de granskade medlemsstaterna skilde sig markant åt från trenderna i de medlemsstater som till fullo hade integrerat bidragen i systemen med samlat gårdsstöd och huruvida några skillnader kunde hänföras till de granskade systemen.

DET FINNS INGA ÖVERTYGANDE BEVIS FÖR ATT DE GRANSKADE SYSTEMEN STARKT PÅVERKAR DEN ÖVERGRIPANDE UTVECKLINGEN AV DJURANTALET

24. Totalt sett ökade antalet am- och dikor i medlemsstater som tillämpar partiellt genomförande av systemet med samlat gårdsstöd något [31] (+ 2 %) mellan 2005 och 2010, medan antalet minskade med 6 % i medlemsstater med frikopplat stöd [32]. Men am- och dikobidragens inverkan framgår inte tydligt av de generella trenderna när det gäller am- och dikor i enskilda medlemsstater.

25. Till exempel i Frankrike, som är en medlemsstat som tillämpar partiellt genomförande av systemet med samlat gårdsstöd och som står för omkring 32 % av det totala antalet am- och dikor, minskade besättningen mellan 2001 och 2004. Sedan 2004 har emellertid antalet am- och dikor börjat öka och sedan 2008 har det varit relativt stabilt (se diagram 1). Minskningen under perioden 2001–2004 skedde trots att am- och dikobidragen och andra direktstöd till nötköttssektorn fanns.

26. Tyskland däremot, en medlemsstat som helt hade frikopplat stödet inom de granskade systemen och som står för omkring 6 % av den totala am- och dikobesättningen, upplevde en minskande trend mellan 2000 och 2004, när am- och dikobidragen fortfarande fanns tillgängliga. Sedan dess har antalet am- och dikor stabiliserats/minskat i långsammare takt, också efter det att systemet med samlat gårdsstöd genomförts i full utsträckning.

DIAGRAM 1

TRENDER FÖR AM- OCH DIKOR I FRANKRIKE OCH TYSKLAND 2000–2010

+++++ TIFF +++++

Källa: Baserat på uppgifter från Eurostat.

27. När det gäller antalet får, som har minskat under lång tid, syns inga större förändringar i denna trend i medlemsstater som genomför systemet med samlat gårdsstöd antingen helt eller partiellt sedan 2005. Denna minskning har varit så kraftig att bidragen från de granskade systemen, som funnits sedan 1990-talet, inte har kunnat vända den (se diagram 2). Antalet getter har varit stabilt i medlemsstater som genomför systemet med samlat gårdsstöd antingen fullt ut eller partiellt.

28. Det faktum att fyra [33] av de sex medlemsstater som behållit alternativet med 50 % koppling för tack- och getbidragen har beslutat att integrera dem helt och hållet i systemet med samlat gårdsstöd och i stället använda artikel 68-stöd för dessa sektorer tyder dessutom på att bidragen inte har ansetts vara helt ändamålsenliga (se ruta 4).

TRENDERNA FÖR DJURANTALET PÅVERKAS FRÄMST AV YTTRE ELLER KONTEXTUELLA FAKTORER SOM ÄR SPECIFIKA FÖR VARJE MEDLEMSSTAT

29. Avsaknaden av en tydlig koppling mellan djurbidrag och djurantal tyder på att viktiga yttre eller kontextuella faktorer, som är specifika för varje medlemsstat, starkt påverkar utvecklingen av djurantalet. Dessa faktorer är bland annat markens lämplighet, marknadsförhållanden, grad av konkurrens från tredjeländer och konsumenternas smak.

DIAGRAM 2

TRENDER FÖR ANTALET FÅR OCH GETTER I MEDLEMSSTATER MED KOPPLAT RESPEKTIVE FRIKOPPLAT STÖD 2000–2010

+++++ TIFF +++++

Källa: Baserat på uppgifter från Eurostat.

30. Dessa yttre och kontextuella faktorer har en sådan stark samlad effekt att de granskade systemen antingen förlorar sin effekt om dessa faktorer är positiva eller inte klarar att vända trenden om de är negativa. Detta bekräftas av såväl revisionsrättens analys av långsiktiga trender när det gäller djurantal i enskilda medlemsstater (se ruta 5) som av kommissionens utvärderingar och andra undersökningar [34].

RUTA 4

EXEMPEL PÅ INTEGRERING AV SYSTEMEN FÖR TACKOR OCH GETTER I SYSTEMET FÖR SAMLAT GÅRDSSTÖD OCH TILLHANDAHÅLLANDE AV SÄRSKILT TILLÄGGSSTÖD TILL FÅR- OCH GETSEKTORN

Från och med 2010 frikopplade Frankrike fårbidragen helt och utformade ett mer fokuserat och målinriktat särskilt stödsystem som skulle ersätta tack- och getsystemet inom ramen för partiellt genom-förande av systemet med samlat gårdsstöd, utifrån tekniska och ekonomiska urvalskriterier. Detta skedde inom ramen för artikel 68.1 b och i kombination med stöd från systemet med samlat gårdsstöd (det vill säga totala betalningar utöver systemet med samlat gårdsstöd på cirka 135 miljoner euro 2010).

En effekt av denna politiska förändring på stödmottagarna visas av följande fall: För en jordbrukare i Auvergne som födde upp får på en gård som är belägen på över 1000 meters höjd där andra ekonomiska alternativ är begränsade ökade stödet med 15000 euro mellan 2006 (partiell frikoppling: 50 % av tackbidraget) och 2010 (fullständig frikoppling av bidragen plus särskilt stöd enligt artiklarna 63 och 68). Jordbrukarens produktion förblev dock konstant under denna period, nämligen mellan 612 och 653 får.

RUTA 5

EXEMPEL PÅ YTTRE FAKTORER MED STARKA EFFEKTER PÅ DJURPRODUKTIONEN

Portugal, en medlemsstat som genomför systemet med samlat gårdsstöd partiellt, har haft en positiv utveckling när det gäller antalet am- och dikor tack vare ett program för omställning av åkermark till betesmark 1994 i syfte att främja djurhållning och tilldela ytterligare 90000 stödrättigheter avseende djur, vilket har ökat den nationella kvoten för am- och dikor.

BIDRAG PER DJUR SOM INTE ÄR KOPPLADE TILL ANDRA VILLKOR GER INTE INCITAMENT TILL ATT ÖKA KONKURRENSKRAFTEN

31. Bibehållandet av kopplat stöd är en övergångsåtgärd som ger stöd till jordbrukare i känsliga områden men som enligt kommissionen inte syftade till att rucka på reformens övergripande inriktning på frikoppling och mer marknadsorienterade producenter. Men ett stödsystem som innebär att bidrag betalas per djur utan några andra särskilda villkor ger inte jordbrukarna några omedelbara incitament till att förbättra sin konkurrenskraft.

32. Att däremot koppla stöd per djur till kvalitetsförbättringar, såsom sker i vissa medlemsstater (till exempel Irland och Storbritannien-Skottland), skulle kunna vara en ändamålsenligare stödåtgärd som främjar både bibehållen produktion och den ökade marknadsorientering som efterfrågas. Ett sådant tillvägagångssätt skulle också lösa ett grundläggande problem som uppmärksammas i den konsekvensbedömning som gjordes i samband med "hälsokontrollen" av den gemensamma jordbrukspolitiken, nämligen det faktum att delvis kopplat stöd ofta hindrar jordbrukare från att bli konkurrenskraftigare och mer marknadsinriktade. När det gäller icke lönsamma sektorer har jordbrukarna det dessutom sämre ställt än jordbrukare som befinner sig i en situation med fullständig frikoppling och som får lägre stöd [35].

INGEN MÄRKBAR SKILLNAD I FRÅGA OM ANDRA ALLMÄNNA TRENDER MELLAN MEDLEMSSTATER SOM GENOMFÖR SYSTEMET MED SAMLAT GÅRDSSTÖD HELT RESPEKTIVE PARTIELLT

33. Den fortsatta tillämpningen av de granskade systemen syftade också till att lindra de negativa sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av omstruktureringen på grund av frikoppling, det vill säga att till fullo genomföra systemet med samlat gårdsstöd i dessa sektorer. För att kunna fastställa omfattningen av sådana negativa konsekvenser av frikopplingen jämförde revisionsrätten trender för relevanta indirekta indikatorer (köttproduktion, antal stödmottagare och djur per jordbruksföretag och areal som var permanent betesmark) i medlemsstater med helt frikopplat stöd och medlemsstater som genomför systemet med samlat gårdsstöd partiellt.

INGEN STÖRRE SKILLNAD I KÖTTPRODUKTIONSTRENDER MELLAN MEDLEMSSTATER SOM ANVÄNDER DE GRANSKADE SYSTEMEN OCH MEDLEMSSTATER SOM INTE GÖR DET

34. Revisionsrätten fann ingen märkbar skillnad i de trender som observerades i köttproduktionen mellan de medlemsstater som har behållit de granskade systemen kopplade (det vill säga som före reformen) och de medlemsstater som har integrerat dessa bidrag till fullo i systemet med samlat gårdsstöd (se bilaga II för köttproduktionstrender). Visserligen är endast en tredjedel av EU:s nötköttsproduktion direkt kopplad till am- och dikor, men trenderna tyder på att frikopplingen av de granskade systemen inte har haft någon nämnvärd effekt på köttproduktionen.

35. Dessa trender påverkas också starkt av yttre och kontextuella faktorer, bland annat av den omstrukturering som nu sker på både jordbruksföretag (till exempel nedläggning av icke bärkraftiga jordbruksföretag och högre koncentration av djur per jordbruksföretag) och inom industrin (stormarknadskedjor som träder in på marknaden direkt som kunder, sammanslagning av slakterier etc.).

36. Som en illustration av dessa kontextuella faktorer fanns det belägg för att organisationen av jordbruks- och livsmedelsindustrins produktionskedja kraftigt påverkar förädlingsindustrin. I till exempel Portugal, där 75 % av jordbruksföretagen klassificeras som "mycket små", framhöll de nationella myndigheterna de små och fragmenterade djuruppfödarnas svaga förhandlingsposition i förhållande till leverantörer och kunder som faktorer som begränsar produktiviteten i sektorn. Detta förvärrades av det faktum att slakterier i Portugal endast tillhandhöll slakteritjänster i stället för att spela en mer framträdande roll i saluföringen av kött. I Storbritannien, å andra sidan, konstaterade de nationella myndigheterna efter det att systemet med samlat gårdsstöd hade genomförts i full utsträckning en omsvängning mot ökning av djurbesättningens produktivitet och jordbruksföretagens konkurrenskraft och ansträngningar för att öka djuruppfödarnas marknadsandel och output via kooperativ.

DIAGRAM 3

KÖTTPRODUKTION – JÄMFÖRELSE MELLAN MEDLEMSSTATER SOM ANVÄNDER BIDRAGEN OCH MEDLEMSSTATER SOM INTE GÖR DET

+++++ TIFF +++++

Källa: Baserat på FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) statistiska årsbok 2010, tabell B.10.

LIKHETER NÄR DET GÄLLER VISSA RELEVANTA SOCIALA TRENDER OCH MILJÖTRENDER I ALLA MEDLEMSSTATER

37. I de granskade medlemsstaterna har antalet mottagare av am- och dikobidrag och tack- och getbidrag minskat totalt sett, vilket är i linje med den allmänna trenden i jordbrukssektorn. Mindre konkurrenskraftiga jordbrukare lämnar sektorn. En sådan minskning kan få ogynnsamma effekter, till exempel färre sysselsatta på jordbruksföretag, ekonomiska konsekvenser för landsbygdssamhällen och negativa miljöeffekter. Dessa potentiella effekter har emellertid till stor del uppvägts av den allmänna trenden i EU att öka antalet djur per jordbruksföretag (se bilaga III), där de konkurrenskraftigare jordbrukarna tar över en del av de produktionsfaktorer som tillhört dem som har lämnat sektorn, i ett försök att öka konkurrenskraften och lönsamheten genom att öka produktionens omfattning.

38. Ett krav på en miniminivå av produktion, till exempel som i de granskade systemen, kan spela en roll när det gäller att uppnå miljövinster som minskad brandrisk och ökad biologisk mångfald. Till exempel har kommissionen redan identifierat vissa typer av jordbruksverksamhet, såsom system med extensivt bete, vallning och växling av betesområde [36], som har en koppling till sociala och miljömässiga effekter.

39. Andra av EU:s politiska instrument, till exempel miljöåtgärder inom jordbruket eller åtgärder för mindre gynnade områden eller till och med EU:s rättsliga krav [37], spelar en liknande och kompletterande roll. Dessa åtgärder har också en koppling till de granskade systemens förväntade miljöeffekter. När de granskade systemen tillämpas på medlemsstaternas hela territorium är det därför oklart i vilken utsträckning de bidrar till att negativa miljökonsekvenser undviks. Detta bekräftas av det faktum att det i de besökta medlemsstater som har infört frikoppling inte fanns några bevis för omfattande miljöproblem som orsakats av att jordbruksmark lagts ner efter frikopplingen av stödet inom de granskade systemen.

40. Den "permanenta betesmarksareal" som används av idisslare (se tabell 3), och som kan användas som miljöindikator, har dessutom antingen varit stabil eller inte minskat nämnvärt i EU:s medlemsstater, oavsett om man har valt att frikoppla stödet inom de granskade systemen eller inte.

TABELL 3

TOTAL MARK SOM REDOVISATS SOM PERMANENT BETESMARK

Källa: Europeiska kommissionen, GD Jordbruk och landsbygdsutveckling.

Redovisad permanent betesmarksareal (1000 hektar) |

EU-15 | 2006 | 2009 | Procentuell förändring (2009 mot 2006) |

Belgien [8888] | 459 | 458 | - 0,2 % |

Danmark | 225 | 215 | - 4,4 % |

Spanien [8888] | 5695 | 6001 | 5,4 % |

Frankrike [8888] | 8103 | 8106 | 0 % |

Österrike | 1437 | 1397 | - 2,8 % |

Portugal [8888] | 1037 | 1124 | 8,4 % |

Finland | 22 | 19 | - 15,1 % |

A)Delsumma(medlemsstater som genomför systemet med samlat gårdsstöd partiellt) | 16978 | 17320 | 2,0 % |

Tyskland | 4925 | 4798 | - 2,6 % |

Irland | 4264 | 4233 | - 0,7 % |

Grekland | 2740 | 2719 | - 0,8 % |

Italien | 2303 | 2325 | 1 % |

Luxemburg | 66 | 65 | - 1,7 % |

Nederländerna | 813 | 832 | 2,4 % |

Sverige | 800 | 713 | - 11 % |

Storbritannien | 9919 | 9796 | - 1,2 % |

B)Delsumma(medlemsstater som genomför systemet med samlat gårdsstöd fullt ut) | 25830 | 25481 | - 1,4 % |

FRIKOPPLING AV STÖDEN HAR PÅVERKAT DJURHÅLLNINGEN NEGATIVT I SÅRBARA OMRÅDEN

41. Även om det förekommer några fall då systemen förefaller välmotiverade, visar erfarenheterna att frikoppling i allmänhet inte har lett till några dramatiska förändringar i produktionsstrukturen i EU som helhet, vilket också konstaterades av kommissionen [38]. Vid granskningen konstaterade revisionsrätten att det i vissa regioner i medlemsstaterna, till exempel bergsområden eller regioner där det inte finns många praktiskt möjliga jordbruksalternativ, finns en reell risk [39] för att djuruppfödningen läggs ner, vilket, såsom framgår av ruta 6, har skett i vissa medlemsstater. På grund av svåra mark- eller klimatförhållanden och lägre lönsamhet gör avsaknaden av ett särskilt produktionskrav i sådana områden att idisslar-produktionen minskar, vilket i sin tur kan få sociala och ekonomiska konsekvenser.

RUTA 6

PRODUKTIONSNEDLÄGGNING SOM HÄNGER SAMMAN MED FRIKOPPLING I SÅRBARA REGIONER

Skottland, som har en stor andel lågproduktiv mark [40] och vars produktionsalternativ därför är begränsade till idisslarproduktion inom ett system med extensivt bete, upplevde en kraftig minskning av antalet stödmottagare efter införandet av systemet med samlat gårdsstöd. En del av nedläggningen berodde enligt de skotska myndigheterna på att äldre eller mindre effektiva jordbrukare lämnade jordbruket och i stället arrenderade ut sin mark. Det faktum att det efter införandet av systemet med samlat gårdsstöd sker en allt snabbare minskning av det antal djur som hålls väcker farhågor för miljön, särskilt i de mer missgynnade bergs- och öområdena eller i den sårbara nordvästra regionen i Skottland. Enligt uppgifter från de skotska myndigheterna har minskningstakten av antalet får ökat sedan det enhetliga jordbruksstödet infördes och minskningen har de senaste fem åren uppgått till 14,4 %. Antalet boskap minskade också med 7,5 % mellan 2005 och 2009, men det har skett en liten ökning med 0,8 % det senaste året.

Ett annat exempel på risken för produktionsnedläggning i problemområden är Portugal, som har en stor andel av sin jordbruksmark i missgynnade områden. Merparten av fåruppfödningen i Portugal förekommer i områden med naturbetingade svårigheter eller i avlägset belägna områden utan ekonomiskt bärkraftiga alternativ. År 2009 betalades en stor del (53 %) av de totala tackbidragen till stödmottagare i Alentejo som klassificeras som ett mindre gynnat område. En analys av trenderna visar att efter frikoppling på 50 % av tack- och getbidragen var minskningen av antalet mottagare av får- och getbidrag i denna region större än i andra regioner, vilket visar att risken för nedläggning av produktionen på grund av frikoppling är större i missgynnade områden där alternativen är begränsade.

KOMMISSIONENS OCH MEDLEMSSTATERNAS ÖVERVAKNINGS- OCH BEDÖMNINGSSYSTEM

42. Kommissionen och medlemsstaterna ska införa lämpliga förvaltningsverktyg, till exempel välfungerande ramar för resultatstyrning för att regelbundet kunna övervaka på förhand fastställda resultatindikatorer och för att kunna bedöma systemens sociala, ekonomiska och miljömässiga effekter [41]. De två systemen bör också samordnas på lämpligt sätt med annat stöd som finns tillgängligt för sektorerna.

MEDLEMSSTATERNAS RESULTATÖVERVAKNING ÄR BRISTFÄLLIG

43. I regel förfogar var och en av de granskade medlemsstaterna över detaljerad information om djurhållningssektorerna och jordbrukssituationen i olika jordbruksregioner på sitt territorium. Denna information är dock utspridd på avdelningar på olika nivåer eller på olika myndigheter som var och en samlar in sådan information för egna syften.

44. Eftersom det inte finns något rättsligt krav när det gäller övervakningsarrangemang, tillämpade inte merparten av de besökta medlemsstaterna ett övervakningssystem som kopplade samman de granskade djurbidragssystemens output med ett visst slutligt utfall och de hade inte heller fastställt särskilda resultatindikatorer för de granskade systemen.

45. Trots de skäl som anförts för att man ska behålla det partiella genomförandet av åtgärder inom systemet med samlat gårdsstöd genom de granskade stödsystemen [42], har kommissionen inte förklarat vad som menas med "produktion" (till exempel antal jordbruksföretag, stödmottagare, djur som hålls etc.) eller "försörjning av förädlingsindustrier" (till exempel kalvar eller lamm, levande slaktvikt och ton kött) och hur dessa två komponenter skulle bidra till de planerade socioekonomiska och miljömässiga effekterna.

46. En följd av detta är att dessa begrepp inte är enhetligt definierade i de medlemsstater som genomför de granskade systemen och att de inte är kopplade till de behov som har angetts av budgetmyndigheterna och kommissionen till stöd för att behålla systemen. I stället gjorde medlemsstaterna mycket olika tolkningar av de möjliga målen för systemen och av de olika likartade substitut (det vill säga operativa mål) som skulle kunna användas för att övervaka deras ändamålsenlighet (se ruta 7). Sådana tolkningar leder dock inte nödvändigtvis till lämpliga [43] resultatindikatorer för att man ska uppnå de resultat som de båda systemen var tänkta att leda till och som kommissionen skulle kunna övervaka på EU-nivå.

INGEN SAMLAD BILD AV OLIKA ÅTGÄRDER SOM HAR LIKNANDE FÖRVÄNTADE EFFEKTER SOM DE GRANSKADE SYSTEMEN

47. En annan begränsning i kommissionens övervakning är att det inte finns något övervakningsverktyg som ger en samlad bild av de stöd som är tillgängliga för djursektorerna från olika källor och av vilka som fungerar tillsammans. Sådant stöd finns tillgängligt inom såväl den första som den andra pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken [44] och via nationella medel. Denna information finns på olika nivåer inom kommissionen, men det förekommer inte någon heltäckande systematisk insamling eller övervakning av den.

RUTA 7

OLIKA TOLKNINGAR I MEDLEMSSTATERNA AV RESULTATINDIKATORER

Frankrike: Enligt de berörda aktörerna skulle "produktionen" kunna övervakas genom antalet kalvar eller ton kalvkött som exporteras i stället för enbart antalet am- och dikor som man håller. "Försörjning av förädlingsindustrier" skulle kunna vara nötkreaturens, kalvarnas och lammens slaktvikt i kilo. När det gäller getsektorn var de berörda aktörernas tolkning av måttet på försörjning av förädlingsindustrin den getmjölk som producerades och levererades till ostindustrin.

Belgien: "Produktion" ansågs betyda antalet kor av rasen belgisk blå. Nötköttsproduktionen definierades genom termen "production indigène brute (PIB)" (inhemsk bruttoproduktion) som räknas i ton slaktviktsekvivalenter. Den beräknas med hjälp av antalet slaktade djur i Belgien plus exporterade levande djur minus importerade levande djur.

Spanien: De nationella myndigheterna definierade "produktion" som en kombination av det totala antalet djur, antalet jordbruksföretag och mängden producerat kött. Som "försörjning av förädlingsindustrier" använde de slaktkroppar av djur från inhemsk produktion plus djur som importerats för uppfödning.

48. Till exempel drar djurhållningssektorerna stor nytta av fonderna för landsbygdsutveckling inom andra pelaren, särskilt åtgärder för miljövänligt jordbruk [45], och de intervjuade berörda aktörerna (nationella myndigheter och jordbrukarorganisationer) var eniga om stödets komplementaritet. De produktionsbeslut som uppfödare av am- och dikor och får och getter fattar påverkas dessutom i hög grad av andra politiska instrument inom första pelaren (tvärvillkor inom systemet för samlat gårdsstöd [46], artikel 68-åtgärder etc.) eller nationellt finansierade åtgärder (se exemp-len i ruta 8).

49. De stödmottagare som revisorerna besökte skiljer inte mellan de olika delarna av det stöd som de erhåller. I stället är det det totala stödbeloppet som räknas när stödmottagarna ska fatta sina produktionsbeslut och inte ett enstaka system (se ruta 9). Det finns därför risk för dubbelfinansiering [47] eftersom det finns olika system med liknande mål, vilket skulle kunna undvikas om kommissionen hade en samlad bild av de olika system som jordbrukarna har tillgång till och av deras effekter.

RUTA 8

EXEMPEL PÅ STÖDSYSTEM FÖR DE GRANSKADE SEKTORERNA MED LIKNANDE MÅL

Irland: Animal welfare recording and breeding scheme for suckler herds (system för registrering av djurhälsa och uppfödning för am- och dikobesättningar) (kopplat stöd som även kallas djurskyddsprogram för am- och dikor). Ett nationellt finansierat system som kommissionen har godkänt [48] och som för närvarande betalar ett bidrag på 40 euro per djur (omkring 92,5 miljoner euro) för att förbättra djurhälsan och kvaliteten på den aktuella am- och dikobesättningen. Grassland sheep scheme (systemet för betesfår) (frikopplat stöd på grundval av artikel 68). Systemet finansieras med outnyttjade anslag från systemet med samlat gårdsstöd. Det är arealbaserat och kopplat till fårtätheten, med olika bidragsnivåer för jordbrukare på slättland och i bergsområden, motsvarande 10 euro per tacka (cirka 54 miljoner euro under de tre år då systemet tillämpas).

Storbritannien (Skottland): Scottish beef calf scheme (SBCS) (skotska systemet för nötkalvar) (kopplat stöd som finansierats via artikel 69 och därefter via artikel 68). Det ger direktstöd till specialiserade nötköttsproducenter av han- och honkalvar som är minst 75 % köttras och minst 30 dagar gamla (119200000 euro mellan 2010 och 2013 eller cirka 18–19 miljoner brittiska pund i årliga betalningar).

RUTA 9

EXEMPEL PÅ EN KOMBINATION AV OLIKA STÖDSYSTEM SOM UPPFYLLER LIKNANDE MÅL

Stödmottagaren var verksam i ett missgynnat område i en av de granskade medlemsstaterna och besöktes på plats. Jordbrukarens viktigaste ekonomiska verksamhet var produktion av lamm som han sålde för uppfödning till andra jordbrukare eller direkt för slakt. Lammproduktionen härrörde från de 400 tackor som betade i ett inhägnat område beläget på de cirka 250 hektar som utgjorde jordbrukarens mark. Proteingrödor och spannmål som producerades på gården användes enligt jordbrukaren mest som foder till djuren. År 2009 överlät jordbrukaren halva företaget till sin son (200 får).

En analys av de olika systemens relativa bidrag visar att fårbidragen har liten ekonomisk betydelse för jordbrukarens produktionsbeslut. Samtidigt har åtgärder för mindre gynnade områden och miljöåtgärder inom jordbruket ungefär samma mål som de granskade systemen när det gäller regional målinriktning och miljöresultat och bidrar mycket mer till jordbrukarens totala stödinkomster. På denna gård skulle dessutom tvärvillkoren för bidrag inom systemet med samlat gårdsstöd ha uppfyllts effektivast genom betesdjur som får, och därför skulle jordbrukaren ha hållit betesdjuren också utan det särskilda produktionskravet enligt tacksystemet.

+++++ TIFF +++++

KOMMISSIONENS BEDÖMNING AV SYSTEMENS EFFEKTER HINDRAS AV VISSA BRISTER

KOMMISSIONENS AKTUELLA REFORM HAR INTE UNDERBYGGTS AV EN UTVÄRDERING AV "HÄLSOKONTROLLEN" 2008

50. Kommissionen har beställt flera utvärderingar av de två sektorerna som också har gällt de granskade systemen och effekterna av de olika stödåtgärder som är riktade till de två sektorerna. Utvärderingar, tillsammans med konsekvensbedömningar, är grundläggande verktyg för kommissionen när det gäller att studera effekterna av en politik och komma fram till en väl underbyggd uppfattning när lagstiftningsförslag utarbetas [49].

51. Utvärderingar i en kontext med snabba reformer, som för närvarande (2003 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken följdes av "hälsokontrollen" av den gemensamma jordbrukspolitiken 2008 som i sin tur följs av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013), måste emellertid bygga på en analys av det förgångna som kanske inte är helt relevant längre och/eller som kommer för sent för att den ensam ska vara till verklig hjälp för kommissionen.

52. När det till exempel gäller de två granskade köttsektorerna och systemen omfattade de utvärderingar som fanns tillgängliga [50] när kommissionen utarbetade förslagen om den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 endast den situation som gällde besluten i reformen 2003 [51] och inte situationen efter 2008. Medlemsstaterna höll dock redan på att genomföra åtgärder som var ett resultat av "hälsokontrollen" av den gemensamma jordbrukspolitiken och som förbättrade befintliga verktyg och införde nya för medlemsstaterna [52] så att de skulle kunna hantera eventuella störningar i de granskade sektorerna på grund av frikoppling. Samma problem gäller i en utvärdering av åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken för får- och getsektorn som offentliggjordes i november 2011 [53].

53. Detta har lett till att rådet och parlamentet nu måste besluta om en ny reform utan att ha full kännedom om effekterna av 2008 års reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken, som innebar viktiga förändringar av möjligheterna att ge särskilt stöd [54].

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

54. Revisionsrätten fann inga avgörande bevis för att systemen för am- och dikobidrag och tack- och getbidrag inom ramen för partiellt genomförande av systemet med samlat gårdsstöd generellt sett är ett mer ändamålsenligt verktyg än det frikopplade stödet, tillsammans med andra EU-åtgärder och nationellt finansierade åtgärder, för att upprätthålla produktion och därmed understödja näringsverksamheten i regioner med få ekonomiska alternativ och ge miljövinster.

55. Ett antal medlemsstater har kommit fram till att systemens avsedda effekter bättre skulle uppnås genom en fullständig frikoppling av bidragen tillsammans med ett samordnat tillvägagångssätt där man använder medel från första och andra pelaren till att stödja sektorerna i sårbara områden eller för särskilda syften. Därför blir det allt vanligare att de granskade stödsystemen absorberas i systemet med samlat gårdsstöd och att man använder alternativa instrument för att skydda sårbara sektorer.

56. Kommissionen har föreslagit att frivilligt kopplat stöd ska vara tilllåtet efter 2013 i vissa sektorer, bland annat i de granskade sektorerna. Varken rådet eller Europaparlamentet har ännu reagerat formellt på kommissionens förslag. I rekommendationerna nedan föreslås detaljerade ändringar som lagstiftaren kanske vill göra i ett omarbetat system om kommissionens förslag godkänns.

ÄR SYSTEMEN FÖR AM- OCH DIKOR OCH TACKOR OCH GETTER INRIKTADE PÅ DE MEST RELEVANTA REGIONERNA I MEDLEMSSTATERNA?

57. Medlemsstaterna tilläts behålla systemen för am- och dikor och tackor och getter på grund av produktionsriskerna i vissa sektorer och regioner. Vid revisionen konstaterade revisionsrätten att lejonparten av medlen inom de granskade systemen ställs till förfogande på medlemsstaternas hela territorium. Trots att lagstiftaren betonar sårbara regioner är systemen genom sin utformning med andra ord inte inriktade på de regioner och områden där den lokala produktionen är central för ekonomin och miljön och där det inte finns några alternativ. Systemens effekter försvagas därför av den bristfälliga målinriktningen (punkterna 15–17).

58. De enda målinriktade åtgärder som föreskrivs i stöden för de båda sektorerna är tilläggsbidragen där sådana är tillämpliga och som endast kan betalas till jordbrukare som är verksamma i vissa områden. Dessa har dock begränsad ekonomisk betydelse och/eller håller på att frikopplas (punkterna 18–21).

REKOMMENDATION 1

Kommissionen bör införa ett krav på målinriktning när det gäller system för kopplat direktstöd. Framför allt bör kommissionens genomförande-bestämmelser föreskriva att medlemsstaterna ska identifiera och verifiera jordbruksområden där kopplade djurbidrag skulle kunna ha påvisbar positiv effekt och där det inte finns några praktiskt möjliga alternativ.

ÄR SYSTEMEN ÄNDAMÅLSENLIGA NÄR DET GÄLLER ATT UPPRÄTTHÅLLA SPECIFIK PRODUKTION SÅ ATT NEGATIVA SOCIALA, EKONOMISKA OCH MILJÖMÄSSIGA EFFEKTER KAN UNDVIKAS?

59. En jämförelse mellan medlemsstater med helt frikopplat stöd och medlemsstater som har behållit de granskade stödsystemen ger inga avgörande bevis för att de granskade systemen generellt sett skulle vara ändamålsenliga när det gäller att behålla produktion (punkterna 22–28).

60. Effekten av yttre och kontextuella faktorer på sektorerna är dominerande, inte effekten av systemen i sig (punkterna 29 och 30). Det fanns dock bevis för att frikoppling av bidragen i sårbara regioner har resulterat i minskad animalieproduktion (punkt 41).

REKOMMENDATION 2

Kommissionen bör i samverkan med medlemsstaterna klargöra vilka som är de mest relevanta typerna av jordbruksverksamhet (till exempel system med extensivt bete och fårhållning) för att upprätthålla jordbruksproduktion och understödja näringsverksamheten i regioner med få ekonomiska alternativ och för att ge miljövinster.

För att maximera ändamålsenligheten i EU-stödet till de granskade sektorerna, bör stödet vara inriktat på jordbrukare och specifik jordbruksverksamhet i missgynnade regioner som står inför miljömässiga, sociala och ekonomiska risker.

61. De produktionsbeslut som uppfödare av am- och dikor och får och getter fattar påverkas av hela det spektrum av stödåtgärder som olika källor tillhandahåller. I den mån som kopplat stöd anses nödvändigt har det sannolikt större effekt om det är fokuserat och bättre inriktat på jordbruksföretagens konkurrenskraft (punkterna 31 och 32).

62. Det fanns inga märkbara skillnader mellan medlemsstater som genomför systemet med samlat gårdsstöd helt eller partiellt i fråga om trender för sociala, ekonomiska och miljömässiga aspekter som köttproduktion, antal stödmottagare och djur och areal som var permanent betesmark (punkterna 24–28 och 33–40).

ÄR SYSTEMEN FÖR AM- OCH DIKOR OCH TACKOR OCH GETTER VÄL ÖVERVAKADE AV KOMMISSIONEN OCH MEDLEMSSTATERNA?

63. I flertalet av de besökta medlemsstaterna var övervakningen av resultatindikatorerna bristfällig på grund av att det inte fanns något särskilt övervakningssystem för att mäta resultaten och utfallet av de granskade systemen och på grund av att medlemsstaterna gjorde olika tolkningar av begreppen "produktion" och "försörjning av förädlingsindustrier" (punkterna 43–46). En annan begränsning i kommissionens övervakning är att det inte finns något lämpligt verktyg som ger en samlad bild av de stöd som är tillgängliga från olika källor (punkterna 47–49).

64. Den snabba takten i de senaste reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken medger inte alltid exakta kvantitativa bedömningar i rätt tid. Kommissionens system för att bedöma effekterna av de granskade systemen hindras således av att det saknas en utvärdering av "hälsokontrollen" 2008 (punkterna 42 och 50–53).

REKOMMENDATION 3

Kommissionen bör precisera de övervakningskrav och övervakningsarrangemang som man förväntar sig att medlemsstaterna ska tillämpa när det gäller stödsystemen för djursektorerna och ange dem i ett rättsligt krav, till exempel en genomförandeakt, enligt vilken medlemsstaterna är skyldiga att använda lämpliga resultatindikatorer och aktuella uppgifter med en nära koppling till det utfall som man planerar att systemen för djurstöd ska ge.

Kommissionen bör införa en permanent övervakningsram med uppgifter om allt direktstöd som betalas till djursektorerna i medlemsstaterna, däribland nationellt stöd och stöd från andra pelaren, och samla in och övervaka information på ett heltäckande sätt i hela EU. På det viset skulle kommissionen beakta de samlade effekterna av olika typer av system som är avsedda för djursektorerna och identifiera potentiella synergier bland dem för att undvika dubbelfinansiering inom stöd-instrument som har likartade mål.

REKOMMENDATION 4

Kommissionen bör i samverkan med medlemsstaterna göra en utförlig bedömning av effekten av de olika stödsystemen och vid behov bedöma effekterna av alternativa åtgärder för att förbättra produktionskvaliteten och konkurrenskraften, till exempel genom att främja besättningsförbättringar.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning I, med ledamoten Ioannis SARMAS som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 20 juni 2012.

För revisionsrätten

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Ordförande

[1] KOM(2011) 625 slutlig/2, 19.10.2011.

[2] Jordbruket i Europeiska unionen – Statistisk och ekonomisk information 2010, Europeiska kommissionen, GD Jordbruk och landsbygdsutveckling.

[3] För EU som helhet härrör omkring två tredjedelar av det nötkött som produceras direkt eller indirekt från mjölkkobesättningar, en sektor som inte behandlas i denna revision.

[4] Källa: Eurostat.

[5] Se till exempel skäl 12 i ingressen till rådets förordning (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött (EGT L 160, 26.6.1999, s. 21), där följande anges: "Det är lägligt att tillåta att medlemsstaterna upprättar en koppling mellan känsliga zoner eller platser och produktion av am- och dikor för att se till att sådan produktion bibehålls särskilt i områden där det inte finns några alternativ". När det gäller får- och getkött anges i skäl 11 i ingressen till rådets förordning (EG) nr 2529/2001 av den 19 december 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för får- och getkött (EGT L 341, 22.12.2001, s. 3) följande: "Det bör skapas en koppling mellan känsliga områden eller platser och produktionen av får och getter, i syfte att säkerställa att denna produktion upprätthålls, särskilt i de områden där sådan produktion är viktig för den lokala ekonomin".

[6] I förordning (EG) nr 1254/1999 fastställdes bidragssatser för nötköttssektorn. I förordning (EG) nr 2529/2001 fastställdes direktstöd för får- och getköttssektorn.

[7] Baserade på antalet djur.

[8] Rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2019/93, (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001, (EG) nr 1454/2001, (EG) nr 1868/94, (EG) nr 1251/1999, (EG) nr 1254/1999, (EG) nr 1673/2000, (EEG) nr 2358/71 och (EG) nr 2529/2001 (EUT L 270, 21.10.2003, s. 1).

[9] Bland annat sektorerna för nötkött och får- och getkött.

[10] Systemet med samlat gårdsstöd började tillämpas den 1 januari 2005. Medlemsstaterna kunde välja att tillämpa det efter en övergångsperiod (som löpte ut den 31 december 2005 eller den 31 december 2006), om detta var berättigat på grund av särskilda jordbruksförhållanden. Den rättsliga grunden för att tillämpa alternativet partiellt genomförande av systemet med samlat gårdsstöd fastställdes i artiklarna 64–68 i förordning (EG) nr 1782/2003.

[11] Resten av de genomsnittliga belopp som betalades till jordbrukare under en referensperiod (i regel 2000–2002) inkluderades i beräkningen av systemet med samlat gårdsstöd i enlighet med det alternativ för att beräkna stödrättigheter som varje medlemsstat hade valt.

[12] Regioner som är en del av medlemsstaten, belägna utanför Europa och en fullvärdig del av EU. Det finns nio sådana regioner – sex franska, två portugisiska och en spansk.

[13] Spanien, Frankrike och Slovenien frikopplade får- och getbidraget kalenderår 2010, medan Danmark frikopplade det kalenderår 2012.

[9999] Utom i de fall då antalet stödmottagare blev betydligt lägre efter frikopplingen, vilket gjorde att man kunde höja stödsatserna per jordbrukare.

[14] KOM(2008) 306 slutlig, 20.5.2008.

[15] Rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006 och (EG) nr 378/2007 samt om upphävande av förordning (EG) nr 1782/2003 (EUT L 30, 31.1.2009, s. 16), som trädde i kraft i januari 2009.

[16] I nötköttssektorn skulle slaktbidraget och det särskilda bidraget för handjur ha frikopplats senast den 1 januari 2012.

[17] I skäl 34 i ingressen till förordning (EG) nr 73/2009 anges följande: "För jordbruksekonomierna i vissa regioner kan det emellertid fortfarande vara nödvändigt att behålla en miniminivå på jordbruksproduktionen inom sektorerna am- och dikor samt får- och getkött. Framför allt gäller detta regioner där jordbrukarna saknar andra ekonomiska alternativ. […]".

[18] Detta argument användes redan under den diskussion i rådet som föregick 2003 års reform. Se rådets CAP Reform: Explanatory note DS 222/03, (reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken: förklarande not DS 222/03), Luxemburg, 18 juni 2003.

[19] Kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken – KOM(2011) 625 slutlig/2 av den 19 oktober 2011. I kapitel 1 i avdelning IV beskrivs möjligheterna till kopplat stöd på frivillig basis som kan beviljas vissa sektorer, bland annat får- och getkött och nöt- och kalvkött upp till motsvarande 5 % av de årliga nationella taken och i särskilda fall ännu mer.

[20] Belgien, Spanien, Frankrike och Portugal.

[21] Österrike och Finland. Inget särskilt granskningsarbete utfördes när det gäller Slovenien som frikopplade stödet 2010 eller Danmark, som hade beslutat att behålla tack- och getbidraget endast till 2012.

[22] Irland och Storbritannien (England och Skottland).

[23] Referensen för "bibehållande" har fastställts utifrån trender före och efter införandet av systemet med samlat gårdsstöd.

[24] Det vill säga de am- och dikobidrag och tackbidrag som beskrivs i artiklarna 111.1 och 101.1 i förordning (EG) nr 73/2009.

[25] Såsom fastställs i artikel 101.2 i förordning (EG) nr 73/2009.

[26] Artikel 102 i förordning (EG) nr 73/2009.

[27] Frikoppling med 50 % krävs enligt bestämmelserna från och med det första året då systemet med samlat gårdsstöd genomförs; stödet till dessa sektorer i Frankrike och Spanien frikopplades helt från och med 2010.

[28] Det vill säga regioner enligt konvergensmålet, såsom det används för fördelning av EU:s strukturmedel, motsvarande Nuts (nomenklaturen för statistiska territoriella enheter) nivå 2, där BNP per capita är lägre än 75 % av genomsnittet i EU-25.

[29] SEK(2008) 1885 av den 20 maj 2008, s. 50.

[30] Där det sägs att kommissionen genom genomförandeakter ska godkänna medlemsstaternas beslut (dvs. de beslut som anges i artikel 39.3 eller, i tillämpliga fall, artikel 39.4 a i lagstiftningsförslagen till den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013) förutsatt att ett av dessa behov i den berörda regionen eller sektorn har påvisats.

[31] Österrike, Belgien, Frankrike, Portugal och Spanien.

[32] Irland och Storbritannien.

[33] Danmark, Spanien, Frankrike och Slovenien.

[34] Kommissionens utvärderingsrapport (2010) Evaluation of Market Effects of Partial Decoupling (utvärdering av marknadseffekter av partiell frikoppling), s. 147–150. Jordbruksdepartementet i Spanien: Analysis for possible decoupling of bovine premiums (suckler cow premium and slaughter premium) (analys av möjlig frikoppling av bidrag inom nötköttssektorn (am- och dikobidrag och slaktbidrag)).

[35] "Hälsokontrollen" av den gemensamma jordbrukspolitiken – Impact Assessment Note No 3, s. 3.

[36] Säsongsbestämd förflyttning av djurbesättningar från en plats till en annan.

[37] Till exempel artikel 6.2 i förordning (EG) nr 73/2009 som fastställer att medlemsstaterna ska se till att mark som var permanent betesmark 2003 bibehålls.

[8888] Besökta medlemsstater.Belgien, Spanien, Frankrike, Österrike och Portugal med am- och dikobidrag och Danmark och Finland med tack- och getbidrag.Portugal: se ruta 5 för orsaker till ökningen.

[38] KOM(2008) 306 slutlig, 20.5.2008.

[39] För en detaljerad analys av vilka miljörisker som kan hanteras med hjälp av får- och getuppfödning, se kommissionens utvärderingsrapport (2007) Study on environmental consequences of Sheep and Goat farming and of the Sheep and Goat premium system (undersökning om miljökonsekvenserna av får- och getuppfödning och av systemet för får- och getbidrag), s. 48–64.

[40] Enligt myndigheten Quality Meat Scotlands rapport The importance of livestock production to the Scottish economy (animalieproduktionens betydelse för Skottlands ekonomi), som bygger på den klassificering av möjligheterna att utnyttja marken för jordbruksändamål som forskningsinstitutet Macaulay Land Use Research Institute har gjort, klassificeras endast 6 % av Skottlands landareal som "mark över genomsnittlig kvalitet" och därför som lämplig för jordbruksgrödor. Beroendet av uppfödning av idisslare är följaktligen stort och återspeglar markanvändningsmöjligheterna i Skottland och de begränsade alternativen till produktion på denna mark. Enligt Europeiska kommissionens klassificeringssystem för att fastställa mindre gynnade områden klassificeras nästan 85 % av Skottlands jordbruksmark som mindre gynnade områden. Idisslarproduktion är här den dominerande jordbruksverksamheten och mer än 90 % av avelstackorna och 82 % av biffkorna finns i dessa områden.

[41] I artikel 27 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1) anges följande: "Budgetanslagen skall användas enligt principen om sund ekonomisk förvaltning, det vill säga i enlighet med principerna om sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet". Vidare sägs att "specifika mål som kan mätas och förverkligas och som är relevanta och daterade skall fastställas för alla verksamhetsområden som budgeten omfattar. Förverkligandet av dessa mål skall kontrolleras genom resultatindikatorer […]".

[42] Se ruta 1 i punkt 7: "en miniminivå av jordbruksproduktion […] för att garantera lämplig råvaruförsörjning av förädlingsindustrier […]".

[43] Resultatindikatorer måste vara relevanta, godkända, trovärdiga, enkla och stabila (Racer - relevant, accepted, credible, easy and robust).

[44] Första pelaren omfattar marknadsstöd och direktstöd, bland annat systemet med samlat gårdsstöd, till EU-producenter. Andra pelaren omfattar åtgärder för landsbygdsutveckling och syftar till att hjälpa landsbygdssamhällen med utveckling och diversifiering.

[45] Se även Europeiska kommissionen (2010) Evaluation of CAP measures concerning sectors subject to past or present direct support – Lot 1: Horizontal issues: "Evaluation of market effects of partial decoupling" (utvärdering av åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken när det gäller sektorer som omfattats eller omfattas av direktstöd – del 1: övergripande frågor: utvärdering av marknadseffekterna av delvis frikoppling) s. 66.

[46] Dessa tvärvillkor innebär bland annat att mark ska hållas i enlighet med god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden och att föreskrivna verksamhetskrav ska uppfyllas.

[47] Termen dubbelfinansie-ring, såsom den används av kommissionen, avser betalningar som görs inom två eller flera system för att uppnå samma mål.

[48] Det vill säga i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget och Europeiska kommissionens riktlinjer för statligt stöd till jordbruket.

[49] Lagstiftningsförslag om reformen av den gemensamma jord-brukspolitiken efter 2013.

[50] Utvärdering av direktstöd i sektorn för nötkött, okto-ber 2010, och utvärdering av marknadseffekterna av partiell frikoppling, oktober 2010.

[51] Det vill säga artikel 69-åtgärder enligt förordning (EG) nr 1782/2003.

[52] Se till exempel nya artikel 68 i förordning (EG) nr 73/2009 som ersatte gamla artikel 69 i förordning (EG) nr 1782/2003 och de nya möjligheter som artikel 63 i samma förordning erbjuder.

[53] Utvärdering av åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken för får- och getsektorn – november 2011.

[54] I exempelvis rapporten Utvärdering av marknadseffekterna av delvis frikoppling från 2010 (utvärdering av åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken när det gäller sektorer som omfattats eller omfattas av direktstöd – del 1: övergripande frågor, s. 2) uppgavs att dess syfte var att analysera effekterna av kopplat eller delvis kopplat stöd i enlighet med i förordning (EG) nr 1782/2003 på marknaden, mot en allmän bakgrund av fullständig frikoppling. Rapporten Utvärdering av direktstöd inom nötköttssektorn, som offentliggjordes 2010, var på samma sätt inriktad på perioden 2005–2007 och behandlade inte effekterna av de rättsföreskrifter som infördes genom förordning (EG) nr 73/2009.

--------------------------------------------------

BILAGA I

ÖVERSIKT ÖVER KOPPLAT DIREKTSTÖD FÖR AM- OCH DIKOR OCH FÅR OCH GETTER I DE MEDLEMSSTATER SOM GENOMFÖR SYSTEMET MED SAMLAT GÅRDSSTÖD

Medlemsstat | Får och getter | Startår | Am- och dikor | Startår | EU-tak 2005 | EU-tak 2010 | Budget som anslagits enligt artikel 68 2010 –2013 [9999] | Beskrivning av det särskilda stödet enligt artikel 68 [9999] |

Får och getter | Am- och dikor | Får och getter | Am- och dikor |

Grundbidrag | Tilläggsbidrag | Grundbidrag | Tilläggsbidrag | Grundbidrag | Tilläggsbidrag | Grundbidrag | Tilläggsbidrag |

Belgien | Frikopplat | 2005 | Kopplat | / | e.t. | e.t. | 77565000 | 19389000 | e.t. | e.t. | 77565000 | 19389000 | 29978880 | Förbättring av kvaliteten (artikel 68.1 a ii)Stöd för gräsmark-uppfödning (artikel 68.1 b)Särskilt stöd för täckgrödorBevarande av Piétrain-rasen i grissektorn |

Danmark | 2012 | / | Frikopplat | 2005 | 855000 | e.t. | e.t. | e.t. | 855000 | e.t. | e.t. | e.t. | 111820000 | Miljöåtgärder inom jordbruket (artikel 68.1 a v)Fleråriga energigrödor (artikel 68.1 a i)Fleråriga ekologiskt odlade fruktträd och bärbuskar (artikel 68.1 a i)Produktion av fleråriga energigrödor (artikel 68.1 a i)Särskilt stöd för produktion av kött (artikel 68.1 b) |

Tyskland | Frikopplat | 2005 | Frikopplat | 2005 | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | 4000000 | Stöd för gräsmark i mjölksektorer (artikel 68.1 b) |

Irland | Frikopplat | 2005 | Frikopplat | 2005 | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | 143800000 | Systemet för gräsmarksfår (artikel 68.1 b)Effektivitet när det gäller mjölkkor på gräsland (artikel 68.1 b)Bevarande av djur i Burren (artikel 68.1 a i)EU:s djurskyddsprogram för am- och dikor (artikel 68.1 a iv) |

Grekland | Frikopplat | 2006 | Frikopplat | 2006 | 180300000 | 63200000 | 25700000 | 3100000 | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | 323600000 | Förbättring av kvaliteten på olivolja och durumvete (artikel 68.1 a ii)Producenter i mindre gynnade områden inom köttsektorer (kvigor, am- och dikor samt får och getter) (artikel 68.1 b)Omstrukturering av program i mindre gynnade bergsområden (artikel 68.1 c) |

Spanien | 2010 | / | Kopplat | / | 366997000 | 111589000 | 279830000 | 28937000 | e.t. | e.t. | 261153000 | 26000000 | 992653540 | Nationellt program för baljväxter av hög kvalitetKvalitetsprogram tobakVäxelbruk – ej bevattningStöd till får- och getproducenter i kvalitetsprogrammenStöd för mjölkprodukter av hög kvalitetStöd till får- och getproducenterStöd till mjölkproducenter i mindre gynnade områdenProduktion av nötkött av officiellt erkänd kvalitetSårbarhet am- och dikorStöd för att öka kvaliteten på sockerbetorStöd för att öka kvaliteten på bomullNötsektornStöd för att öka kvaliteten på mjölk och mjölkprodukterStöd till mjölksektorn i sårbara /känsliga områdenStöd till getsektorn i mindre gynnade områdenStöd till fårsektorn i sårbara områdenF.d. artikel 69-åtgärder (nötkött, bomull, socker och mjölk) |

Frankrike | 2010 | / | 25 % frikoppling 2010 | / | 133716000 | 40208000 | 734908000 | 1137000 | e.t. | e.t. | 525622000 | e.t. | 1874400000 | Tilläggsbidrag för proteingrödor (artikel 68.1 a i)Stöd för kvaliteten på durumvete (artikel 68.1 a ii)Upprätthållande av ekologisk produktion (artikel 68.1 a v)Stöd för omställning till ekologisk produktion (artikel 68)Diversifiering av växelbruk (artikel 68.1 a v)Stöd för kalvar från am- och dikor och för ekologisk märkning av kor; stöd till får- och getproducenter; stöd till mjölkproducenter i bergsområden (artikel 68.1 b)Skördeförsäkring (artikel 68.1 d) |

Medlemsstat | Får och getter | Startår | Am- och dikor | Startår | EU-tak 2005 | EU-tak 2010 | Budget som anslagits enligt artikel 68 2010 –2013 [9999] | Beskrivning av det särskilda stödet enligt artikel 68 [9999] |

Får och getter | Am- och dikor | Får och getter | Am- och dikor |

Grundbidrag | Tilläggsbidrag | Grundbidrag | Tilläggsbidrag | Grundbidrag | Tilläggsbidrag | Grundbidrag | Tilläggsbidrag |

Italien | Frikopplat | 2005 | Frikopplat | 2005 | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | 1277100000 | Förbättring av kvaliteten (nöt- och kalvkött; får- och getkött; olivolja; mjölkprodukter; tobak; socker; blomsterprodukter) (artikel 68.1 a ii)Växelbruk (artikel 68.1 a v)Försäkringsutbetalningar för skördar, djur och växter (artikel 68.1 d) |

Luxemburg | Frikopplat | 2005 | Frikopplat | 2005 | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. |

Malta | Frikopplat | 2007 | Frikopplat | 2007 | 53000 | 18000 | 26000 | 3000 | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. |

Nederländerna | Frikopplat | 2006 | Frikopplat | 2006 | 13800000 | 300000 | 10900000 | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | 120585000 | För transport över vatten (artikel 68.1 a i)Djurskydd (artikel 68.1 a iv)Elektronisk I&R för får (artikel 68.1 b)Väderförsäkring (artikel 68.1 d) |

Österrike | Frikopplat | 2005 | Kopplat | / | e.t. | e.t. | 70578 000.00 | 99000 | e.t. | e.t. | 70578000 | 99000 | 51600000 | Bidrag för mjölkkor (artikel 68.1 b) |

Portugal | Kopplat | / | Kopplat | / | 21892000 | 7184000 | 79031000 | 9503000 | 21892000 | 7184000 | 78695000 | 9462000 | 133044000 | Extensiva hanteringssystem för inhemska raser (nötkreatur, får och getter) (artikel 68.1 a i)Kvalitetsförbättring av jordbruksprodukter (grödor och djur) (artikel 68.1 a ii)Miljöåtgärder inom jordbruket för att skydda det nationella olivträdsbeståndet och stödja extensivt bete (artikel 68.1 a v)Ekonomiskt sårbara typer av jordbruk i mjölk- och fårsektorerna (artikel 68.1 b) |

Slovenien | 2010 | / | Frikopplat | 2007 | 520000 | 178000 | 5183000 | 626000 | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | 49514200 | Extensiv uppfödning av nötkreatur av honkön och mjölkstöd till jordbrukare som är verksamma i bergsområden och på branta sluttningar (artikel 68.1 b)Bevarande av djuruppfödning på jordbruksföretag med permanenta betesmarker (artikel 68.1 c) |

Finland | Kopplat | / | Frikopplat | 2006 | 1200000 | 400000 | 9300000 | 600000 | 600000 | 200000 | e.t. | e.t. | 194804200 | Stöd för nöt- och kalvköttsproduktion och bidrag för mjölkkor (artikel 68.1 b)F.d. artikel 69-åtgärder (jordbruksgrödor) (artikel 72.3) |

Sverige | Frikopplat | 2005 | Frikopplat | 2005 | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | 13868000 | Förbättring av kvaliteten (alla sektorer) (artikel 68.1 a ii)Förbättring av saluföringen (alla sektorer) (artikel 68.1 a iii)F.d. artikel 69-åtgärder (kvalitet/saluföring alla sektorer) |

Storbritannien | Frikopplat | 2005 | Frikopplat | 2005 | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | 119200000 | Skotska systemet för nötkött (artikel 68.1 b)F.d. artikel 69-åtgärder (nötköttssektorn i Skottland) |

TOTALT | 719333000 | 223077000 | 1293021000 | 63394000 | 23347000 | 7384000 | 1013613000 | 54950000 | 5439967820 | |

[9999] Källa: Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling, enhet D1 genomförande av särskilt stöd (artikel 68 i förordning (EG) nr 73/2009) . Preliminära uppgifter som lämnats av medlemsstaterna och som kan komma att ändras. DS/2010/03 uppdaterad 5.9.2011.

--------------------------------------------------

BILAGA II

ANIMALIE- OCH KÖTTPRODUKTIONEN I EU (1995–2010)

+++++ TIFF +++++

1 SVE = slaktviktsekvivalenter i ton.

Källa: Eurostat.

Anm.: Fram till 2004 gäller uppgifterna om köttproduktionen EU-15.

--------------------------------------------------

BILAGA III

GENOMSNITTLIGT ANTAL DJUR PER JORDBRUKSFÖRETAG

+++++ TIFF +++++

Källa: Eurostat (statistik över jordbruksföretagens struktur).

--------------------------------------------------