EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 15.10.1997 
KOM(97)513 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 
STRATEGI OCH RIKTLINJER FÖR DEN VIDARE 
UTVECKLINGEN AV MOBIL OCH TRÅDLÖS 
TELEKOMMUNIKATION (UMTS) 
SLUTSATSER FRÅN DET ÖPPNA SAMRÅDET OCH FÖRSLAG TILL 
SKAPANDE AV ETT GYNNSAMT 
UTVECKLINGSKLIMAT 

SAMMANFATTNING 
Utvecklingen på telekommunikationsmarknaden sker nu mycket snabbt. Detta beror dels 
på liberaliseringen inom telekommunikationssektorn i större delen av världen, dels på de 
tekniska framsteg som gjorts inom områden som informationshantering och 
multimediakommunikation via Internetprotokollet. 
Två huvudsakliga trender kommer att överväga under de närmaste åren, nämligen 
Internets snabba expansion och den stora ökningen av mobila och trådlösa terminaler. 
Denna utveckling sker inte bara i Europa utan i hela världen, och den kommer att lägga 
grunden till ett gränslöst, globalt informationssamhälle där information lagras och 
vidarebefordras på elektronisk väg. 
Industrin för mobil kommunikation har här ett utmärkt tillfälle att främja denna 
utveckling tack vare sin kapacitet att tillhandahålla enkel och allmänt utbredd access. 
Mobil kommunikation ger alla möjlighet att ringa telefonsamtal, ta emot fax, läsa e-post 
och använda Internet på rörlig fot. 
Den stora expansionspotentialen på denna marknad är en förklaring till det växande 
intresse som industrin världen över visar den process för standardisering av nästa 
generation mobila kommunikationer som pågår inom Internationella teleunionen (ITU) 
under benämningen IMT2000. I Europa sker detta genom utvecklingen av UMTS 
(Universal Mobile Telecommunications System) som drivs av UMTS Forum och ETSI 
(Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder). 
Även i andra delar av världen har man vaknat efter de stora framgångarna med GSM1. 
Japan förbereder sig för en massmarknad på ett område där den japanska industrin 
traditionellt varit stark, och där håller industrin på att ta fart. I USA håller nya 
satellitbaserade koncept på att utvecklas (t.ex. Teledesic), medan CDMA lanseras 
kraftfullt av industrin där som en alternativ och konkurrenskraftig radioaccessteknik för 
markbaserad mobil cellulär kommunikation. 
Europamarknaden beräknas år 2005 uppgå till över 100 miljarder ecu i årliga intäkter och 
omfatta omkring 200 miljoner abonnenter. Den globala marknaden förväntas växa ännu 
snabbare, särskilt i Asien. Detta innebär att man oavsett utvecklingen i Europa måste 
beakta marknadens globala natur. En stark hemmamarknad tycks i detta sammanhang 
vara det som kan ge den europeiska industrin de bästa förutsättningarna för att kunna 
konkurrera i övriga delar av världen. 
1 Framgångarna med GSM förklaras allmänt av det faktum att det var en öppen standard med fullt ut 
gränsöverskridande sökningsfunktioner. GSM har kommit att bli världsstandard för mobil 
kommunikation med nu nästan 250 operatörer som driver eller håller på att bygga upp nät. De flesta 
av dessa finns utanför Europa. Uppskattningsvis kommer de totala investeringarna i GSM-
infrastrukturen att överstiga 100 miljarder dollar vid sekelskiftet. GSM har åstadkommit ett utmärkt 
nettoexportresultat i Europa och skapat många nya arbetstillfällen inom industrin. 
I syfte att lägga fast riktlinjer beträffande Europas strategi och policy inom denna viktiga 
men också mycket komplexa tillväxtsektor presenterade kommissionen ett meddelande2 i 
vilket det ställdes en rad grundläggande frågor till medlemsstaterna och de berörda 
aktörerna inom sektorn beträffande den framtida utvecklingen av mobil och trådlös 
kommunikation i Europa. 
Det här meddelandet är en sammanställning av de kommentarer och synpunkter som 
erhölls. I synnerhet klargörandet av vilket system som kommer att användas för att 
fördela UMTS-licenser samt försäkran om att radiofrekvensutrymme kommer att göras 
tillgängligt i god tid visade sig vara kritiska områden där det anses viktigt att 
myndigheterna vidtar åtgärder. Synpunkterna från medlemsstaterna och industrin visade 
att man nästan enhälligt ansåg att detta kan skapa gynnsamma villkor för UMTS 
utveckling och därmed bidra till att den europeiska industrins konkurrenskraft bibehålls. 
Samtidigt menade medlemsstaterna och operatörerna att det skulle bli nödvändigt att 
säkra grundläggande användarintressen, t.ex. Europatäckande roaming för mobila 
multimediatjänster på grundval av en allmän, öppen och internationellt konkurrenskraftig 
standard för radiokommunikationsgränssnitt, så att Europas medborgare kan nyttja det 
"trådlösa informationssamhället" utan gränser, på samma sätt som de idag kan ringa via 
GSM. 
Med utgångspunkt i de erhållna svaren har kommissionen tagit fram en handlingsplan för 
skapandet av en gynnsam utvecklingsmiljö för denna sektor. Hållpunkterna i denna plan 
sammanfattas i tabellen nedan. 
Handlingsplan för gemenskapen: 
Åtgärd Tidpunkt 
WRC 97: förberedande av dagordningen för WRC 99 oktober 1997 
(skall omfatta tilldelning av frekvensband för UMTS) 
Rådets resolution om detta meddelande med december 1997 
fastställande av politiska prioriteringar 
Förslag till beslut om frekvenser och licensvillkor för januari 1998 
UMTS 
Genomförande av Femte ramprogrammet för 1998 
forskning och utveckling 
Antagande av beslut om UMTS början av 1999 
Mandat till ERC för ytterligare frekvenstilldelning februari 1999 
Förhandlingar om avtal om ömsesidigt godkännande fortlöpande 
(MRA) 
WRC 99: utvidgad tilldelning av frekvenser för oktober 1999 
UMTS 
Översyn av regelverket kring telekommunikationer slutet av 1999 
Det här meddelandet är avsett att presentera strategiska och politiska riktlinjer för 
utvecklingen av tredje generationens mobilkommunikationer (UMTS) för 
Europaparlamentet och rådet samt Ekonomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén. Det utgör ett svar på rådets och Europaparlamentets särskilda begäran 
om ytterligare åtgärder för att säkerställa ett fortlöpande stöd för utvecklingen mot tredje 
generationens mobilkommunikation till följd av 1994 års grönbok om mobil 
kommunikation3 
-4-
INNEHÅLL 
SAMMANFATTNING 2 
INNEHÅLL 5 
1. INLEDNING 6 
2. INDUSTRINS OCH MYNDIGHETERNAS SYNPUNKTER PÅ DEN VIDARE 
UTVECKLINGEN AV MOBIL OCH TRÅDLÖS KOMMUNIKATION 9 
2.1. Huvudlinjer i kommentarerna kring kärnfrågorna 9 
2.2. Kommentarer kring frågorna om regelverket 12 
3. KOMMISSIONENS BEDÖMNING 19 
3.1. Områden där enighet råder 19 
3.2. Frågor som kräver ytterligare diskussion 20 
4. RIKTLINJER FÖR EN ALLMÅN POLICY 21 
4.1. Policymål 21 
4.2. Rekommendationer beträffande ytterligare åtgärder 22 
4.3. Förslag till mål, handlingsplan och tidsplan 30 
5. SLUTSATSER 31 
BILAGA I: FÖRTECKNING ÖVER DELTAGARE I SAMRÅDET 32 
BILAGA II: FÖRKORTNINGAR 33 
-5-
i. INLEDNING 
Kommissionens meddelande om den vidare utvecklingen av mobil och trådlös 
kommunikation2 offentliggjordes den 29 maj 1997. Det innehöll en översikt av 
utvecklingen av mobil och trådlös kommunikation inom Europeiska gemenskapen efter 
1994 års Grönbok om mobil- och personkommunikation3 och en undersökning av den 
framtida inriktningen för mobil och trådlös kommunikation. I meddelandet efterlystes 
synpunkter på ett antal kärnfrågor i anslutning till den framtida utvecklingen av mobila 
och trådlösa system: 
• Är detta rätt tidpunkt för att fastställa en strategi för introduktionen av det universella 
mobila telekommunikationssystemet UMTS, eller skulle lagstiftning i dag komma för 
tidigt? 
Råder det ett samförstånd i Europa om begreppet UMTS eller tredje generationens 
mobila kommunikationer? Kommer det att bli endast en ny teknisk lösning eller flera 
samverkande lösningar, baserade på olika tekniska lösningar? • 
0 
# Vilka roller bör den privata sektorn respektive de offentliga myndigheterna spela vid 
övergången till UMTS? 
Hur kommer UMTS att påverka den europeiska industrins konkurrenskraft? 
Hur tillgodoser vi de bredare sociala och samhälleliga intressena i utvecklingen av "det 
trådlösa informationssamhället"? 
Dessutom inbjöd kommissionen till kommentarer om ett eventuellt behov av åtgärder 
från regeringarna, Europainstitutionerna och övriga regionala eller globala organ. 1 
meddelandet begärdes svar före den 15 juli 1997. Denna tidsfrist utsträcktes dock till 
september på begäran av rådet (telekommunikation) vid dess sammanträde den 27 juni. 
Över 50 skrivna kommentarer erhölls (i bilaga I återfinns en förteckning över deltagande 
parter)4 från teleoperatörer, utrustningstillverkare och medlemsstater. Kommentarerna 
från affärs- och användargrupper begränsades till en kommentar från en nationell 
användarorganisation och från UNICE. 
Sedan meddelandet offentliggjordes kan en del av de framsteg som gjorts belysa hur 
snabbt UMTS-debatten har utvecklats och bekräfta att det samråd som inleddes genom 
meddelandet i maj låg rätt i tiden: 
2 Meddelande till Europaparlamentet, rådet, ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén 
om den vidare utvecklingen av mobil och trådlös kommunikation i Europa - Utmaningar och val för 
Europeiska unionen - COM(97) 217 slutlig, 29.05.97 
3 Grönbok om ett samordnat uppträdande rörande mobil och personlig kommunikation i Europeiska 
unionen, KOM (94) 145 slutlig, 27.04.94. 
4 Kopior av kommentarerna kan erhållas på begäran (umts@dgl3.cec.be eller fax till Secretariat, 
DGXIII /AID, +32-2-2968395) 
-6-
• I juli 1997 framlade UMTS Forum5 sin första rapport om ett "övergripande regelverk 
för UMTS"6. I rapporten undersöks vilka politiska åtgärder och lagstiftningsåtgärder 
som kan anses nödvändiga för en framgångsrik utveckling av UMTS. Där presenteras 
också följande tidsplan för dessa åtgärder. 
HÄLLPUNKTER FÖR UTVECKLING OCH INFÖRANDE AV UMTS ENLIGT FÖRSLAG FRÅN 
ETSI OCH UMTS FORJLJM 
1 oktober 1997 ERC-beslut om UMTS kärnband träder i kraft. Medlemsstaterna 
förväntas skriva under i syfte att genomföra det. 
31 december 1997 Planer för UMTS-licenser och tillhandahållande av adekvat 
frekvensområde måste vara fastställda för att minska riskerna och 
osäkerheten för industrin. 
Första kvartalet 1998 Operatörerna identifierade. Licensiering påbörjas. 
31 december 1999 ETSI:s godkännande av standard för UMTS fas 1. 
Början av 2002 Kommersialisering av UMTS-tjänster inleds. 
• 
• Förenade kungariket har som första medlemsstat i ett samrådsdokument7 tillkännagivit 
en tidsplan för beviljande av flera UMTS-licenser med avsikten att starta tjänsterna 
under 2002. 
Inom ETSI äger intensiva diskussioner rum för att nå ett samförstånd beträffande 
UMTS grundläggande tekniska egenskaper, och ett antal tillkännagivanden har nyligen 
gjorts av vissa av de större aktörerna inom den europeiska mobilteleindustrin. 
Internationellt har flera tillkännagivanden gjorts från industri- och regeringshåll 
beträffande den tredje generationens system, exempelvis i USA, Japan och Korea. 
Arbetet inom ITU med IMT20008 har skapat ett forum för brett globalt deltagande. 
Kontakter mellan regionala standardiseringsorgan har upprättats och håller på att 
5 UMTS Forum har nu cirka 100 medlemmar. Bland dessa finns alla större europeiska tillverkare och 
operatörer inom mobil telekommunikation. Myndigheterna i Frankrike, Tyskland och Förenade 
kungariket är också medlemmar i forumet. 
A Regulatory Framework for UMTS, Rapport Nr. 1 från UMTS Forum, av den 25 juni 1997. 
Rapporten kan beställas från forumets sekretariat, Russell Square House, 1- 12 Russell Square, 
London WC1B 5EE, UK, fax +44 171 331 2040, e-post umtsforum@fei.org.uk 
7 Multimedia Communications on the Move, ett samrådsdokument från UK Department of Trade and 
Industry, 31 juli 1997. 
8 IMT2000 (International Mobile Telecommunications 2000) är den benämning som internationella 
teleunionens telekommunikationssektor (ITU-T) gett standardiseringsarbetet kring tredje 
generationens mobilkommunikation. Motsvarande förkortning FPLMTS (Future Public Land Mobile 
Telecommunications System) används fram till nu av ITU-R (radiofrekvenssektorn) i fråga om det 
radiofrekvensområde som allokeras till tredje generationens mobilkommunikation. 
förstärkas, särskilt inom områden med anknytning till utvecklingen av ett gemensamt 
radiokommunikationsgränssnitt. 
Under utarbetandet av detta meddelande har kommissionen dragit slutsatser av de 
kommentarer som erhållits till svar på majmeddelandet och av rapporten från UMTS 
Forum samt andra pågående arbeten. 
Syftet med detta meddelande är att fastställa policymål inom UMTS områden; att 
klargöra hur vissa aspekter av det befintliga regelverket påverkar utvecklingen av UMTS 
och att föreslå ytterligare åtgärder inom nyckelområden, liksom även en tidsplan för dessa 
steg. 
I meddelandet föreslås en bekräftelse på gemenskapsnivå av åtagandet att säkerställa ett 
klimat som främjar ett framgångsrikt förberedande och genomförande av UMTS. 
-8 
2. INDUSTRINS OCH MYNDIGHETERNAS SYNPUNKTER PÅ DEN VIDARE 
UTVECKLINGEN AV MOBIL OCH TRÅDLÖS KOMMUNIKATION 
Debatten inom Europeiska unionen om en framtida strategi för UMTS välkomnades 
allmänt. Det framgick dock klart att industrin och medlemsstaterna har olika 
förväntningar på denna process. Avsnitt 2.1 nedan är strukturerad kring de huvudsakliga 
linjerna i de kommentarer som erhölls angående de kärnfrågor som formulerats i avsnitt 
3.3 i maj meddelandet, medan avsnitt 2.2 nedan innehåller ytterligare kommentarer 
beträffande de frågor kring regelverket som tas upp i avsnitt 3.4 i majmeddelandet. 
2.1. Huvudlinjer i kommentarerna kring kärnfrågorna 
2.1.1 En heltäckande strategi kravs snarast för att skapa visshet om lagstiftningen 
kring UMTS 
Industrin efterlyste en snabb utveckling av ett tydligt och övergripande regelverk inom 
nyckelområden, exempelvis konkurrensreglernas inverkan på UMTS, licensiering och 
licens villkor, samt de framtida frekvenstilldelningarna inom 2 GHz-bandet. Utan 
lämpliga beslut kring dessa frågor kan inte sektorns aktörer fatta nödvändiga 
investeringsbeslut, något som allvarligt skulle äventyra den vidare utvecklingen av 
UMTS. 
Industrin framhöll att det är nödvändigt att arbeta på Europanivå för att maximera de 
europeiska aktörernas möjligheter på den globala marknaden för tredje generationens 
mobil kommunikation9. Ny teknik finns inom synhåll (exempelvis den japanska och den 
nordamerikanska industrins utveckling av nya radiokommunikationsgränssnitt), och det 
anses allmänt att Europa har ett smalt fält av möjligheter inom vilket en tydlig och 
vinnande strategi bör utvecklas. 
Europamarknaden för tredje generationens mobil telekommunikation är en liten del av den potentiella 
världsmarknaden. UMTS forums prognos för den världsomfattande tillväxten av mobil kommunikation 
visas i tabellen nedan. Marknaderna i Nordamerika och Europa kommer enligt tabellen att mättas först. 
Men marknaderna i Asien, Afrika och Sydamerika förväntas ännu år 2015 vara växande, även utan 
beaktande av befolkningstillväxten. 
Miljoner kunder vid 
årsslutet 
EU 15 
Nordamerika 
Asien, Stillahavsområdet 
Övriga världen 
Totalt 1995 
22 
36 
22 
7 
87 2000 
113 
127 
149 
37 
426 2005 
200 
190 
400 
150 
940 2010 
260 
220 
850 
400 
1730 2015 
300 
230 
1400 
800 
2730 
9-
Samtidigt påpekades i flera av kommentarerna att det är svårt att fatta beslut på detta 
stadium, då UMTS ännu inte klart definierats i systemtermer och användarna ännu inte 
visat vilken efterfrågan som kommer att finnas på nästa generation tjänster. 
Det huvudsakliga budskapet från de medlemsstater som deltog i samrådet (se bilaga I) var 
att utvecklingen av UMTS bör vara marknadsstyrd med industrin som främsta ledare. 
Lagstiftarna skall inte ersätta marknadskrafterna. Till följd härav menade vissa 
medlemsstater (Förenade kungariket, Finland och Tyskland) att konkurrenslagstiftningen 
i kombination med direktivet om licenser erbjöd ett lämpligt grundläggande regelverk 
inom vilket UMTS kunde introduceras. För övrigt stödde medlemsstaterna rent allmänt 
industrins strävan efter ytterligare klargöranden beträffande konkurrensreglerna och 
beträffande hur direktivet om licenser kan tillämpas på UMTS. 
Förenade kungariket förklarade att man visserligen insåg att ytterligare lagstiftning kan 
komma att behövas för UMTS, men att man ifrågasatte om dessa regler skulle utarbetas 
inom gemenskapsramen. Frankrike påminde i detta sammanhang om 1999 års Telecoms 
Review, som skall se över regelverket kring telekommunikationer och vid behov anpassa 
det mot bakgrund av erfarenheterna av två års konkurrens. 
2.1.2 En klar bild ifråga om frekvenser står i centrum för debatten 
Medlemsstaterna fäste stor vikt vid det pågående arbetet inom ERC som har lett till ett 
beslut om UMTS-band10. Samtidigt ansåg både Finland och Frankrike att Europeiska 
gemenskapen bör överväga att anta ett direktiv om frekvenser om inte ERC-mekanismen 
kan uppnå lämpliga och bindande resultat. 
Industrin och UMTS Forum faste också vikt vid ERC:s arbete som grundval för 
handhavandet av frekvensband för UMTS/IMT2000. Enligt vissa kommentarer från 
industrin är emellertid en bindande gemenskapsregel för frekvenstilldelning att föredra, 
tillsammans med en klar identifiering av gemenskapens politiska prioriteringar och syften 
beträffande UMTS. 
Flera av de svarande belyste frågan om hur stora avgifter bolagen skulle få betala för 
frekvensutrymme och huruvida detta skulle fördelas genom utauktionering. Här förekom 
anmärkningar om att höga avgifter fungerade som handelshinder. 
2.1.3 Begreppet tredje generationens mobil kommunikation 
I ett antal av kommentarerna påpekades behovet av en strategi för migration av det 
befintliga andra generationens system, för att säkerställa att det fanns ett viss mått av 
kompatibilitet bakåt. I detta sammanhang belystes den nuvarande utvecklingen av GSM-
standarden, särskilt utvecklingen av General Packet Radio System (GPRS, en del av 
GSM fas 2-paketet, som skall klara en begränsad form av mobil multimedia), som ett 
10 Beslut av ERC om frekvensområden för införande av universella mobila telekommunikationssystem 
(UMTS), ERC/DEC/(97)07, 30 juni 1997. CEPT:s myndigheter skulle underteckna beslutet före den 1 
oktober 1997. Vid den tidpunkten hade myndigheterna i följande EU-stater förbundit sig att 
genomföra beslutet: Finland, Förenade kungariket, Nederländerna, Portugal, Spanien, Tyskland, 
Österrike. Dessutom har följande icke-EU-länder skrivit på: Litauen, Norge, Turkiet. 
10 
viktigt försöksområde för den framtida utvecklingen. Många av de kommenterande 
parterna ansåg att UMTS borde utgöra en multimedial vidareutveckling av GSM. 
Flera av industrins aktörer och medlemsstaterna underströk att ETSI är den bästa 
plattformen för en översättning av begreppet UMTS till öppna nyckelstandarder och att 
valet av teknik bör göras av industrin inom ramen för den standardiseringsprocess som 
äger rum inom ETSI. 
Frågan om huruvida befintliga fasta eller mobila operatörer skall få rätt att handha tredje 
generationens system eller inte ansågs beröra konkurrensområdet. UMTS Forum föreslog 
att befintliga operatörer inte skall uteslutas från budgivningen på UMTS-licenser, med 
tanke på de stora investeringskostnader som krävs för UMTS, medan ett antal GSM-
operatörer ansåg att UMTS-licenser borde tilldelas dem automatiskt, så att användarna 
skulle kunna dra fördel av deras kunskaper och erfarenheter. Medlemsstaterna ansåg att 
GSM/DCS-operatörer varken automatiskt skall beviljas licenser eller på förhand uteslutas 
från budgivningen. 
2.1.4 UMTS allmänna inverkan på samhället och på Europas globala 
konkurrenskraft 
Industrin framställde UMTS som ett test på Europas förmåga att möta utmaningen på 
kommunikationsmarknaden under nästa århundrade och utvecklingen av ett "trådlöst 
informationssamhälle". Industrin framhöll i detta sammanhang att UMTS måste 
tillhandahålla nationell täckning inom medlemsstaterna och prissättas på en nivå (vad 
gäller såväl tjänster som utrustning) som speglar en massmarknad snarare än en 
nischmarknad för speciella användare. Här framhölls att en hög prissättning på frekvenser 
skulle medföra att operatörerna inriktade sig på kunder i högvinstföretag, vilket skulle 
kunna ge europeiska användare och industri en allvarlig nackdel gentemot andra aktörer 
på världsmarknaden. 
I detta sammanhang framhölls åsikten att UMTS kommer att ha en direkt inverkan på den 
europeiska ekonomins konkurrenskraft, då systemet blir en del av ett avancerat 
kommunikationssystem som kan sänka företagens kostnader. UMTS kan också spela en 
viktig roll i den europeiska mobilkommunikationsindustrins fortsatta framgångar, genom 
att skapa en stark hemmamarknad som utgångspunkt för tillverkarnas och operatörernas 
fortsatta expansion. Denna bedömning delades allmänt av medlemsstaterna. Man 
underströk det faktum att genom utvecklingen av produkter som svarar mot marknadens 
efterfrågan och som framgångsrikt konkurrerar med andra tekniska lösningar kommer det 
sannolikt att byggas upp system som kan konkurrera på världsmarknaden. 
Här underströk UMTS Forum att marknadens globala potential har två huvudsakliga 
implikationer, dels att det är än mer nödvändigt att fastställa de ramar för lagstiftning och 
teknik som kan ge UMTS största möjliga stimulans i Europa, dels att utvecklingen av 
UMTS måste ske med beaktande av trenderna i övriga världen. Dessa trender är bland 
annat ett allt större användande av trådlösa telekommunikationstjänster, särskilt på de 
framväxande marknaderna. 
11-
2.1.5 Andra faktorer i samband med en realisering av UMTS 
Det fanns ett stort stöd för ett gemenskapssamordnat forskningsprogram beträffande 
eventuella hälsorisker i samband med mobiltelefoner. 
Det fanns inget behov av att utvidga det nuvarande konceptet "samhällsomfattande 
tjänster" till att omfatta UMTS i syfte att säkerställa dess vidareutveckling. 
Andra punkter som togs upp i kommentarerna som viktiga för realiseringen av UMTS-
tjänster var följande: frågor kring säkerhet och kryptering, frågor om skydd mot 
kriminellt användande, behovet av adekvat skydd för privata och personliga uppgifter, 
skydd för intellektuell egendom, UMTS integrering i arbete och undervisning på distans 
och samt access för data- och programvaruindustrin. 
Eftersom en rad projekt pågår på gemenskapsnivå kring dessa områden, behandlas de inte 
närmare i detta meddelande. 
2.2. Kommentarer kring frågorna om regelverket 
2.2.1 Det övergripande regelverket kring UMTS 
Utvecklingen av UMTS bör vara marknadsstyrd 
Det råder bred enighet om att den privata sektorn måste leda utvecklingen och utforma, 
bygga och leverera mobila och trådlösa multimediatjänster. Dessa åtgärder bör drivas av 
efterfrågan på marknaden. I kommentarerna föreslås att myndigheternas roll skulle vara 
att stå för den "politiska ledningen" och skapa en lämplig lagstiftningsmiljö genom regler 
som främjar innovation och flexibilitet. 
I många kommentarer understryks behovet av ett förutsebart regelverk samtidigt som 
kraven på lagstiftningsåtgärder begränsas till frågor om beviljande av UMTS-licenser 
samt behovet av tidiga beslut angående frekvenser, i syfte att undvika överreglering på 
området. En tillverkare påpekade att medlemsstaterna bör statuera ett globalt exempel 
genom att ta ställning för tidiga frekvenstilldelningar. Dessutom underströks behovet av 
snara framsteg beträffande en miniminivå av standardisering, dvs enbart de kritiska 
gränssnitten. I flera av kommentarerna poängterades också att det krävs tidiga beslut för 
att Europa inte skall passeras av utvecklingen i övriga delar av världen och för att inte det 
nuvarande tekniska försprång som grundas på GSM skall förslösas. 
En enda lösning eller samverkan och samtrafik mellan konkurrerande tekniker? 
I vissa kommentarer påpekades riskerna för att ett stort utbud av olika 
radiokommunikationsgränssnitt för bredbandet, genom vilka användarna kan kopplas till 
en multimedial miljö, skulle kunna vara till hinder för målsättningen att uppnå 
europatäckande roaming och kopplingsbarhet. Åtgärderna borde därför inriktas på ETSI 
och UMTS Forum, för att främja en enda teknisk lösning. En sådan lösning skulle 
minimera risken för att flera olika standarder skulle antas eller införas i Europa. Strävan 
-12 
efter en europeisk standardisering ansågs vara en viktig faktor för att påverka den globala 
utvecklingen. 
I andra kommentarer framhölls behovet av konkurrens, och här föredrogs en fokusering 
på möjligheter till samverkan och samtrafik snarare än på en enda teknik. Här påpekades 
också att UMTS borde främja utvecklingen av innovationer och användandet av ny teknik 
bland operatörerna, samtidigt som farhågor uttrycktes för att alltför detaljerade standarder 
kan göra marknaden mindre flexibel och hindra konkurrens på grundval av skillnader i 
produkter och tjänster. Enligt dessa kommentarer är den nuvarande överenskommelsen 
om grundläggande karakteristika för den tredje generationens system en tillräcklig grund 
för investeringsbeslut och för de begränsade lagstiftningsåtgärder som krävs. Varje försök 
att åstadkomma en enighet kring ett mer detaljerat UMTS-koncept är orealistiskt, särskilt 
om målet med detta skulle vara att utveckla en detaljnivå liknande den som finns inom 
GSM-standarden. Denna syn delades särskilt av Förenade kungariket och Frankrike. 
I frågan om huruvida UMTS skulle vara orienterat kring tjänster eller teknik föreslog 
Förenade kungariket en orientering kring tekniken. I rapporten från UMTS Forum 
föreslås att UMTS-frekvensbandet skall reserveras för system som använder UMTS 
såsom det definieras i standarder godkända av ETSI. De standarder som godkänns av 
ETSI bör vara flexibla. Flera av medlemsstaterna och operatörerna ansåg att det krävs 
öppna standarder för att säkerställa att flera olika tillverkare kan tillhandahålla utrustning 
och att denna utrustning kan samverka. 
Roaming är en nyckelfråga i regelverket kring UMTS 
De flesta medlemsstater och operatörer anser att roaming är en nyckelfråga för att UMTS 
skall bli framgångsrikt, i synnerhet eftersom systemet skall konkurrera med de befintliga 
GSM-näten. Farhågor uttrycktes beträffande dagens osäkerhet kring rättsläget vad gäller 
frågan om huruvida alla roamingaspekter kommer att omfattas av gemenskapens direktiv 
om samtrafik. 
Vissa medlemsstater ansåg att den tredje generationens operatörer borde uppmuntras att 
ingå ömsesidiga roamingavtal, medan andra till och med föreslog lagstiftningsåtgärder 
som tvingar UMTS-operatörer att förhandla fram roamingavtal när så behövs, i det fall 
detta inte omfattas av direktivet om samtrafik. 
Behovet av global såväl som regional roaming belystes också i samband med ITU:s 
arbete med IMT2000. 
Behovet av att lagstiftningsåtgärder samordnas på Europanivå 
Majoriteten stödde tanken på ett klargörande av begreppet UMTS som ett förhandskrav 
för åtgärder på Europanivå. De flesta medlemsstaterna efterlyste ett samordnat synsätt på 
introduktionen av UMTS, på grundval av diskussioner på gemenskapsnivå och/eller inom 
ramen för CEPT. Denna ståndpunkt delades av flera av industriaktörerna som ansåg att 
det skulle skapa instabilitet om licenser och frekvenser inte beviljades på ett samordnat 
sätt. Man underströk också behovet av att finna en lösning som var förenlig med 
IMT2000, för att säkerställa global roaming. Med tanke på att det tillgängliga 
frekvensbandet är begränsat menade vissa medlemsstater att UMTS skulle begränsas till 
13 
en enda teknik, eventuellt med lagkrav på stöd för roamingfunktioner, kanske genom 
bestämmelser fastställda på gemenskapsnivå. 
Myndigheternas uppgift att säkerställa en bred konkurrenskraftig grund för UMTS 
Medlemsstaterna ansåg att myndigheterna har en klar uppgift att agera för att skydda 
allmänhetens intressen genom att säkerställa att regelverket inte hindrar utvecklingen av 
en konkurrenskraftig miljö där ett brett utbud av tjänster kan erbjudas. 
2.2.2 Frekvensfrågor i samband med UMTS 
Frågan om prissättningen av frekvenser 
I flera av kommentarerna från industrin påpekades att en hög prissättning på frekvenser 
skulle snedvrida marknaden och skada lanseringen av UMTS-tjänstema. Idén att använda 
sig av marknadskrafterna fick inte mycket stöd, då särskilt utauktionering tenderar att 
övervärdera frekvenserna, skapa osäkerhet och skada utvecklingen av en sund industri. 
Vissa ansåg också att utauktionering riskerade att gynna icke-europeiska aktörers inträde 
på den europeiska marknaden. En del medlemsstater ansåg å andra sidan att 
prissättningen på frekvensbandet borde motsvara dess ekonomiska värde. 
Uppskattningar av hur stort frekvensområde som krävs 
Industrins aktörer menade att de 2 x 40 MHz som för närvarande avdelats av ERC11 inte 
kommer att räcka till för att en konkurrenskraftig marknad skall kunna inrättas. UMTS 
Forum framhöll att minst 2 x 40 MHz måste frigöras omgående, tillsammans med ett 
annat frekvensband på 20 MHz som skulle behövas för icke-offentliga inomhussystem 
med låg mobilitet. På längre sikt ansåg forumet att aktuella marknadsprognoser tyder på 
att WARC 92 bör avdela hela 155 MHz för markbaserad mobil kommunikation till år 
2005, medan ytterligare 185 MHz kommer att behövas för markbaserade tjänster till år 
2010. Man föreslog därför att CEPT skulle vidta åtgärder för att sätta upp ärendet om 
ytterligare frekvensutrymme för IMT2000 på dagordningen för WRC 99. 
ITU har dessutom identifierat 60 MHz för satellitdelen i IMT2000 och bedömt att 
ytterligare 30 MHz kommer att behövas till år 2010. 
Tanken att dela en gemensam frekvenspool förkastades av industrin som menade att det 
skulle verka som ett hinder för operatörerna, medan andra uttryckte tvekan om det skulle 
vara tekniskt möjligt eller menade att det skulle skapa monopolstrukturer. 
Beträffande UMTS-marknaden underströks i flera av kommentarerna att utvecklingen av 
denna marknad kräver att det finns tillräckligt med frekvensutrymme tillgängligt för att 
täcka behoven för alla operatörer som ansöker om licens. Detta skulle också påverka den 
framtida utvecklingen av UMTS-standarden. 
11 Beslut av ERC om frekvensområden för introduktion av universella mobila telekommunikationssystem 
(UMTS), ERC/DEC/(97)07, 30 juni 1997. 
14-
När och hur skall beslut om frekvenser fattas? 
UMTS Forum efterlyste en samordnad ståndpunkt från alla berörda myndigheter i Europa 
för att säkerställa ett lämpligt sätt att identifiera, frigöra och fördela frekvensutrymme för 
UMTS. Vissa menade emellertid att detaljplaneringen av frekvensbandet endast kan göras 
på ett senare stadium när bilden av UMTS klarnat ytterligare. 
2.2.3 Frågor kring standardiseringen 
UMTS allmänna karakteristika 
Rent allmänt rådde enighet om vissa av de grundläggande karakteristika för UMTS-
tjänsterna. Det måste som system vara överlägset nuvarande mobila system, genom att 
exempelvis erbjuda större täckning (helst global), högre överföringshastighet (för att klara 
multimedia), bättre spektrumeffektivitet och större flexibilitet för användaren, både vad 
gäller tjänster och pris. 
Vissa tillverkare menade att UMTS i själva verket är ett mobilt Internet. Andra mer 
traditionella operatörer betraktade UMTS som ett sätt att åstadkomma tjänster av ISDN-
typ på en mobil plattform och underlätta konvergens mellan fasta och mobila tjänster. 
Dessutom drogs i vissa kommentarer paralleller mellan UMTS och digital ljudradio 
(DAB) samt TETRA. 
UMTS kommer troligen att omfatta såväl en vidareutveckling av GSM som en utveckling 
av ett nytt radiokommunikationsgränssnitt 
I flera kommentarer underströks tanken att vägen till UMTS sannolikt kommer att 
omfatta såväl en vidareutveckling av den grundläggande infrastrukturen i GSM för 
samtalshantering och handhavande av mobila tjänster som en utveckling av ett nytt 
radiokommunikationsgränssnitt som klarar dataöverföring med upp till 2 Mbits/s och 
multimediatj änsterx 2. 
Branschen tycks, med tanke på de stora investeringarna i befintliga mobila nät och 
behovet av utveckling, vara beredd att på global nivå acceptera att olika regionala system 
som stöder olika radiokommunikationsgränssnitt kommer att utvecklas. Det innebär att 
flerfunktionsterminaler kommer att krävas för globala roamingtjänster. Vissa ansåg att 
mycket komplexa flerfunktionsterminaler skulle kunna hämma marknadens utveckling. 
I kommentarer från nuvarande mobiloperatörer framhölls att GSM täcker ett spektrum av 
smalbandstjänster och att UMTS skulle vara ett naturligt komplement som erbjuder 
avancerade bredbandstjänster. Befintliga operatörer medgav att om UMTS optimeras för 
bredbandstjänster skulle det bli lättare för dem som leverantörer av befintliga 
smalbandssystem att ansöka om licens för UMTS-bandet. Vissa operatörer ifrågasätter 
om marknadens köpkraft är tillräcklig för att den tredje generationen skall bli 
framgångsrik om det skulle bli frågan om en enda teknisk lösning. Här underströks 
12 Medan UMTS forum utarbetat visionen om UMTS i bredare konceptuella termer och marknadstermer, 
arbetar ETSI med den mer detaljerade, tekniska sidan av UMTS. ETSI förväntas anta ett beslut om en 
standard för UMTS radiokommunikationsgränssnitt under första halvåret 1998. 
15 
behovet av en smidig växling från GSM genom tillförandet av nya modulära 
komponenter. 
Slutligen framförde ETNO synpunkten att om man koncentrerar resurserna från många 
operatörer, tillverkare och tjänsteleverantörer på en enda standard (t.ex. GSM) resulterar 
detta i produkter med hög kvalitet och låg kostnad och påvisad marknadstillfredsställelse. 
ETNO underströk att när det gäller tillhandahållande av tjänster har roamingfunktionerna 
varit en nyckelfråga som spelat en avgörande roll i marknadsutvecklingen i hela Europa 
och många andra länder i världen. ETNO menar att en europatäckande roamingfunktion 
svarar mot en efterfrågan på marknaden och dessutom är en viktig faktor för GSM:s 
globala framgångar. Tekniska lösningar och standarder (eller en kombination härav) som 
hindrar eller begränsar en sådan roamingfunktion kan visa sig mindre attraktiva bland 
operatörerna på världsmarknaden än sådana som underlättar roamingfunktioner genom en 
enhetlig standard. 
En central roll för ETSI 
Standardisering är och förblir en grundläggande faktor när det gäller att tillhandahålla 
kvalitetstjänster till rimliga priser och för att möjliggöra roaming mellan system. UMTS 
framgång hänger på gränssnittens flexibilitet och förmåga att utvecklas i takt med 
tekniken. Fortlöpande nära samarbete mellan operatörer, tillverkare och lagstiftare när det 
gäller standardiseringen av UMTS är av avgörande betydelse om UMTS skall bli lika 
framgångsrikt som GSM. 
Det fanns allmänt stöd för tanken att ETSI skulle spela en roll i utarbetandet av ett öppet 
och transparent förhållningssätt för standardiseringen av UMTS, och att ETSI skulle 
utföra standardiseringen med målet att åstadkomma ett effektivt användande av de 
frekvensband som utsetts för UMTS. Flera medlemsstater och branschaktörer underströk 
att valet av teknik bör göras av industrin inom ramen för ETSI.s standardiseringsprocess, 
så att enbart UMTS-standarder som godkänts av ETSI skulle få användas i dessa band. 
Ett nära samarbete mellan ITU, ETSI och andra regionala standardiseringsorgan är en 
förutsättning för världsomfattande kompatibilitet. UMTS Forum fäster dessutom stor vikt 
vid att UMTS skall identifieras som en del av IMT2000. 
Kravet att standardiseringen skall orienteras om från telekommunikation som sådan mot 
informationsteknik framhålls i flera bidrag från medlemsstaterna och branschen. Här 
påpekas att det är högst önskvärt att IT-industrin i mycket högre grad skall delta i 
standardiseringsprocessen. 
Flera medlemsstater hade svårt att se hur en konkurrens mellan standarder inom 
frekvensområdet för UMTS skulle kunna fungera utan att déstabilisera marknaden. Man 
påminde här om att en av nyckelfaktorerna för framgången med GSM varit att standarden 
varit stabil och att de allra flesta av tillverkarna stött det som i stor utsträckning varit en 
öppen standard. Det framhölls att konkurrens mellan standarder oundvikligen skulle 
innebära patentmässiga standarder, vilket har den stora nackdelen (sett ur operatörens och 
hans finansiärers synvinkel) att en operatör blir bunden till en tillverkare under flera år. 
16-
2.2.4 Forskning och utveckling 
De flesta kommentarerna beträffande FoU syftade till en förbättring av de framtida 
UMTS-näten i fråga om prestanda, kapacitet, tjänstekvalitet, användbarhet och kostnader. 
Förslagen om framtida forskning och utveckling, särskilt inom ramen för femte 
ramprogrammet, visade på behovet av forskning inom den så kallade "enabling"-
tekniken. Här återfinns tekniska lösningar som kommit fram under de senaste åren. Om 
de införlivas med nuvarande och framtida nät för mobil kommunikation lovar det 
betydande prestandaförbättringar. Teknik som neurala nät, supraledning vid hög 
temperatur och Space division multiple Access (SPMA) faller under denna kategori. 
Behovet av ytterligare forskning kring "generisk radio", Software Radio Technologies 
(SRT), belystes i alla bidrag som en viktig faktor för att möjliggöra introduktionen av ett 
brett utbud av tjänster och program, samt mildra problemet med standarder. Begreppet 
generisk radio ses som den grundläggande teknik som kommer att göra det möjligt för ett 
mobilt nät att anpassa och omkonfigurera sitt radiogränssnitt, omfördela sina resurser och 
klara de olika specifikationerna hos en mängd olika terminaler. 
I flera förslag påpekades behovet av att ytterligare undersöka hur digital ljudradio (DAB) 
kan inlemmas i de framtida generationerna av mobila kommunikationssystem. 
Resonemanget bakom dessa kommentarer är att DAB-standarden kan tillhandahålla 
trådlösa länkar med hög kapacitet som när det gäller mobilkommunikationssystem kan 
användas för att ladda ner de koder som krävs för omkonfigurering av de mobila 
terminalerna. 
I flera bidrag poängterades behovet av att, med tanke på den genomslagskraft UMTS 
förväntas få, ta fram information i fråga om hälsorisker förenade med användandet av 
mobila terminaler och basstationer. 
Även de mobila terminalernas användarvänlighet anses som väsentlig. Det innebär att 
punkter som gränssnittet mellan människa och maskin (MMI), röstigenkänning, 
handsfree-funktion osv. kräver ytterligare forskning. 
Forskning kring instrument för planering och fördelning av resurser, näthantering och 
samtrafik mellan näten (t.ex. UMTS och trådlös LAN på bredband) betraktas med hänsyn 
till spektrumeffektivitet, nätkapacitet och tjänstekvalitet som prioriterad, med tanke på 
den ökande komplexiteten i de framtida näten. 
Dessutom anses framtagandet av pilotplattformar, som skall utgöra basen för införandet 
och demonstrationen av nya tillämpningar och tjänster, som ett värdefullt redskap för att 
kunna visa användarna UMTS-systemets flexibilitet och fördelar. 
Med beaktande av att UMTS kommer att utvecklas på frekvensbandet 2 GHz, bör 
forskning också ske kring användandet av högre frekvensband, vilket skulle ge ytterligare 
möjligheter att möta kraven på bredbandskommunikation. 
Det förekom även kommentarer kring behovet av att se till att det forskas ytterligare kring 
säkerhet och krypteringsteknik som kan anpassas till den information som sänds via 
mobila kommunikationskanaler (såväl privat information som företagsinformation). 
17 
2.2.5 Internationella aspekter 
I kommentarerna underströks att den europeiska marknaden för UMTS kommer att utgöra 
en del av den världsmarknaden. Detta innebär bland annat att man vid utvecklingen av 
UMTS måste beakta trenderna i andra delar av världen. Men frågan om UMTS tillgång 
till världsmarknaden sågs också som en viktig faktor för framgången med UMTS. 
Fri rörlighet och roaming i ett globalt sammanhang omnämndes av medlemsstaterna, 
UMTS Forum och branschen som huvudpunkter kring vilka Europeiska gemenskapens 
åtgärder bör fokuseras. Frågor kring frekvenser och standardisering måste behandlas 
genom vederbörande internationella organ och då särskilt ITU. I detta hänseende ansågs 
det att Europas deltagande i standardiseringsarbetet inom IMT2000 bör utökas. 
Särskilt i rapporten från UMTS Forum rekommenderas Europeiska unionen att vidta 
åtgärder för att avlägsna hinder för användandet av UMTS utanför Europa. Detta 
inkluderar en bedömning av i vilken mån UMTS kan omfattas av de åtaganden som gjorts 
inom GATS/WTO:s grupp för grundläggande telekommunikation. Åtgärder bör också 
vidtas för att se till att UMTS-produkterna uttryckligen omfattas av avtalet om 
informationsteknologi (ITA). 
-18 
3. KOMMISSIONENS BEDÖMNING 
3.1. Områden där enighet råder 
Mot bakgrund av ovanstående kommentarer anser kommissionen att enighet eller starkt 
stöd kan återfinnas inom följande områden: 
Övergripande regelverk 
1. Ett brett samförstånd råder om att tiden nu är inne att fastställa strategin för 
introduktionen UMTS. Kommentarerna bekräftar behovet av att ta upp frågan om en 
policy för UMTS i en debatt på unionsnivå. 
2. Utvecklingen av UMTS måste vara marknadsstyrd och ledas av den privata sektorn. 
Regeringarnas roll bör vara att se till att lagstiftningen inte hämmar innovation och 
investeringar. 
3. Åsikten att det nuvarande regelverket i det stora hela är tillräckligt för UMTS har 
allmänt stöd. För att göra det möjligt att fatta investeringsbeslut krävs dock 
bekräftelse på att vissa kärnfrågor inom detta regelverk (t.ex. regler för licensiering 
och samtrafik) kommer att tillämpas på UMTS. Dessutom behövs klargörande om hur 
beslut om licenser, frekvenser och standarder kan inrymmas i de befintliga reglerna. 
4. Samförstånd råder om att de befintliga GSM-aktörerna skall ges möjlighet att växla 
till UMTS, samtidigt som marknaden måste hållas öppen för konkurrens och nya 
aktörer. 
Frekvenser 
5. I merparten av kommentarerna bedöms det nuvarande ERC-beslutet, om allokering av 
2 x 40 MHz till UMTS fram till år 2002 från det FPLMTS-band som avdelats av 
WARC 92, som otillräckligt för att inrätta ett brett konkurrenskraftigt utbud av 
UMTS-tj änster. Det råder allmänt samförstånd om att det behövs ytterligare 
radiofrekvensutrymme. 
Standardisering 
6. Medlemsstaterna och den privata sektorns aktörer understryker behovet av industriell 
samverkan inom ETSI för att komma fram till gemensamma och öppna standarder för 
kritiska gränssnitt som radiokommunikationsgränssnittet. Genom att begränsa 
standardiseringen till nyckelgränssnitt bereds vägen för ett brett utbud av försäljare, 
utan att uppkomsten av en konkurrensutsatt marknad för utrustning hämmas. 
7. Tryggandet av roamingkapacitet för framtida multimediasystem anses väsentligt. Detta 
kan underlättas av en överenskommelse om en gemensam, öppen och internationellt 
konkurrenskraftig standard för radiokommunikationsgränssnitt inom Europa. 
19 
En lösning där driftskompatibilitet och roaming tillhandahålls genom 
flerfunktionsapparater i en miljö med flera olika radiokommunikationsgränssnitt, är, 
även om den tekniskt sett vore möjlig, inte den lösning som föredras inom Europa 
eftersom den lösningen innebär risk för marknadsfragmentering och högre kostnader. 
På global nivå är det fortfarande möjligt att tyngdpunkten kommer att läggas på 
driftskompatiblitet mellan ett antal regionala radiokommunikationsgränssnitt. 
Avsaknad av ett gemensamt och öppet radiokommunikationsgränssnitt i Europa skulle 
vara till nackdel både för användarna och för UMTS-standardens konkurrenskraft. 
8. UMTS betraktas som ett viktigt test på Europas konkurrenskraft, både beträffande 
mobilkommunikationsbranschen och beträffande de ekonomiska aktörerna i stort, på 
grund av den mobila kommunikationens betydelse. En stark hemmamarknad anses 
skapa de bästa villkoren för den europeiska industrins konkurrenskraft i andra delar av 
världen. 
Andra aspekter 
9. Bidragen till samrådet resulterade i en rad olika perifera faktorer som bör undersökas 
för att skydda allmänna samhällsintressen. De synpunkter som uttrycktes var till stor 
del överlappande och omfattade åtgärder inom områden som forskning kring 
eventuella hälsorisker och åtgärder för skydd av sekretess och personuppgifter samt 
skydd mot kriminellt användande. 
3.2. Frågor som kräver ytterligare diskussion 
Det framgår även tydligt av kommentarerna att det återstår en del områden där antingen 
enighet inte uppnåtts eller där ytterligare arbete krävs: 
1. Frågan om i vilken mån ytterligare beslut angående UMTS-frekvenser bör vara en 
fråga för Europeiska gemenskapen eller för CEPT. I många kommentarer fanns stöd 
för användandet av mekanismerna inom CEPT/ERC, medan andra uttryckte farhågor 
om att dessa förfaranden inte skulle kunna leda till genomförda resultat. Om så skulle 
vara fallet såg ett antal medlemsstater och industriaktörer klara skäl för bindande 
gemenskapslagstiftning. 
2. Industrin och medlemsstaternas åsikter skilde sig åt beträffande frågan om 
prissättningen av frekvensutrymmet. Industrin motsatte sig frekvenspriser som ansågs 
öka företagens kostnader. Medlemsstaterna var dock mer öppna för att sätta ett 
ekonomiskt marknadsvärde på vad som betraktas som en knapp naturresurs för att 
säkerställa att den används effektivt. 
3. Trots att det råder enighet om det allmänna begreppet UMTS, har samrådet visat att 
det ännu inte är möjligt att beskriva UMTS i termer som system eller tekniska 
lösningar. Medlemsstaterna och operatörerna anser att en definition av UMTS, och 
särskilt dess standard för radiokommunikationsgränssnitt, krävs för att man skall 
kunna vidta lagstiftningsåtgärder och det verkar även vara ett förhandskrav för ett 
samordnat införande. 
-20 
4. RIKTLINJER FÖR EN ALLMÄN POLICY 
De inhämtade kommentarerna spänner över ett stort urval av frågor, men kan struktureras 
i några huvuduppgifter, där allmänna principer och politiska prioriteringar kan 
identifieras (avsnitt 4.1). Med utgångspunkt i dessa rön rekommenderas myndigheterna 
att vidta åtgärder för att inrätta ett lämpligt övergripande regelverk och ta upp vissa 
närliggande frågor (avdelning 4.2). 
4.1. Policymål 
Mot bakgrund av de erhållna kommentarerna och det samförstånd som uppnåtts kan tre 
huvudsakliga policymål identifieras, vilka bör ligga till grund för såväl gemenskapens 
som branschens fortsatta arbete. Dessa mål beskrivs nedan. I avsnitt 4.2 beskrivs områden 
där gemenskapsåtgärder ytterligare kan bidra till uppnåendet av dessa mål. 
• Att främja en framväxten av en marknad med ett brett konkurrenskraftigt utbud av 
mobila multimediatjänster genom konkurrens 
Detta mål kräver en rättslig och teknisk miljö som tillåter konkurrens mellan 
leverantörer av UMTS-tjänster och -nät. Det kräver ett öppet förfarande för tilldelning 
av licenser och tidiga beslut beträffande antalet UMTS-licenser. Det krävs också 
tillräckligt stort frekvensutrymme för att tillåta denna konkurrens och standarder som 
gör det möjligt för användarna att kommunicera med varandra, men som inte är så 
detaljerade att tjänsteleverantörerna hindras från att erbjuda olika typer av tjänster eller 
utrustning. 
• Att göra det möjligt för industrin att uppfylla användarnas och samhällets behov 
Om UMTS skall ha framgång i en miljö där andra generationens mobilteknik redan är 
väletablerad måste det svara mot användarnas behov av exempelvis mobila 
multimedia- och Internetfunktioner eller av Europatäckande och globala 
roamingfunktioner för dessa tjänster. Priset på UMTS-tj änster och utrustning blir 
också avgörande för om det skall uppfattas som en produkt för den stora marknaden 
eller en exklusiv nischtjänst. Ur lagstiftningsperspektiv är det väsentligt att varje 
kvarstående artificiellt handelshinder avlägsnas och att en bredare konvergens mellan 
telekommunikationer och audiovisuella sektorer främjas. Det är också viktigt att se till 
bredare sociala och samhälleliga intressen och säkerställa att alla medborgare får 
tillgång till "det trådlösa informationssamhället". 
• Att skapa ett gynnsamt klimat för investeringar och utveckling av UMTS och att främja 
den europeiska konkurrenskraften 
Investeringar och företagsplanering kräver tidiga beslut om det övergripande 
regelverket för UMTS, om tillgången till frekvenser och om standarder, tillsammans 
med ett mer långsiktigt perspektiv på hur mycket ytterligare frekvensutrymme som 
kan komma att krävas. Tillämpningen av det befintliga regelsystemet på UMTS bör 
21 
bekräftas, och där så krävs bör ytterligare åtgärder vidtas för att anpassa och förtydliga 
denna ram. För att tillgodose bredare industriella intressen bör dessutom branschen, i 
tillämpliga fall med stöd av medlemsstaterna och kommissionen, sträva efter att föra ut 
UMTS på de globala marknaderna, såväl genom att trygga en stark hemmabas inom 
den inre marknaden som genom att främja en snabb utveckling av mobila 
multimediaapplikationer. 
4.2. Rekommendationer om ytterligare åtgärder 
Medan industrin och de nationella regeringarna har en nyckelroll när det gäller att uppnå 
de policymål som beskrivs i avdelning 4.1, anser kommissionen att alla lämpliga åtgärder 
inom följande fem nyckelområden bör vidtas med särskilt beaktande på Europanivå: 
översyn av regelverket, frekvensfrågor, definition av standarder och system, forskning 
och utveckling samt åtgärder på internationell nivå. 
4.2.1 Övergripande regelverk 
Kommissionen avser att lämna förslag till ett beslut av Europaparlamentet och rådet 
("beslut om UMTS") beträffande roaming, frekvenser och standarder. 
Utfärdande av licenser 
Hur, när och av vem licenser för leverantörer och operatörer av UMTS-tj änster skall 
beviljas är centrala frågor. Den nuvarande ramen för beviljande av licenser är fullt ut 
tillämplig på UMTS. Det krävs alltså inte nya bestämmelser om licenser för att möta 
dessa frågor. Icke desto mindre bör tre specifika följder av den nuvarande ramen för 
licensiering belysas: 
• Antalet UMTS-licenser bör, i linje med befintlig gemenskapslagstiftning, endast 
begränsas av tillgången på de frekvenser13 som kan avdelas på grundval av den 
förutsebara efterfrågan på marknaden (se nedan: "frekvensfrågor", avdelning 4.2.2). 
Med hänsyn till att UMTS bör vara marknadsstyrt anser kommissionen att den 
planerade efterfrågan på UMTS bör avgöra hur stort frekvensutrymme som skall 
allokeras14. Dessutom bör leverantörer av UMTS-tjänster ha möjlighet att komma in 
på marknaden utan onödiga hinder för att möjliggöra en dynamisk marknadsutveckling 
och ett brett konkurrenskraftigt utbud av tjänster. Allmänna auktoriseringar eller 
13 Medan direktivet om licenser även föreskriver begränsningar "under den tid som krävs för att göra ett 
tillräckligt antal nummer tillgängliga i enlighet med gemenskapslagstiftningen", är bristen på 
tillgängliga nummer endast en tillfällig orsak till att begränsa antalet licenser fram till dess att 
nationella nummerplaner som medger konkurrens har lagts fast. Dessa planer sammanhänger med 
liberaliseringen av telekommunikationsmarknaden och kan därför inte utgöra en acceptabel grund för 
begränsning av UMTS-licensnummer, med beaktande av den troliga tidpunkten för starten år 2002. 
14 I allmänhet syftar beslut om frekvensallokering till att säkerställa att frekvensområdet allokeras till 
högvärdesanvändande snarare än till användande med lägre värde. 
-22-
deklarationsförfaranden bör vara regel, om ett auktoriseringsförfarande anses 
nödvändigt. Individuella licenser bör begränsas till handhavandet av UMTS-nät. 
• Vid utfärdandet av UMTS-licenser bör man eftersträva att säkerställa utvecklingen av 
Europatäckande tjänster genom en samordnat införande. Detta innebär att de system 
som beviljas licens bör klara roaming och fungera i enlighet med de standarder som 
utarbetas för UMTS av ETSI i det fall sådana finns (se nedan: "standardisering", 
avdelning 4.2.3). 
• Förfaranden för licensiering bör inte automatiskt utesluta någon organisation från 
anbudsprocessen, och de bör inte heller automatiskt reservera UMTS-licenser för en 
eller flera etablerade aktörer (t.ex. GSM/DCS-operatörer). Vid varje bedömning av 
ansökningar bör nyttan av att låta nuvarande GSM/DCS-operatörer komma in på 
UMTS-marknaden med avseende på synergieffekter och befintlig kommersiell 
erfarenhet tas i beaktande. 
Samtrafik 
Genom antagandet av direktivet om samtrafik15 har en detaljerad harmoniserad ram för 
samtrafik mellan fasta, mobila samt fasta och mobila nät fastställts. Denna 
samtrafiksram är fullt ut tillämplig på UMTS-tjänster. 
Roaming 
Kommissionen fäster särskild vikt vid utvecklingen av Europatäckande UMTS-tjänster, 
som varande ett nyckelelement på den inre marknaden för mobila telekommunikations-
och multimediatjänster16. I detta avseende, men också i syfte att säkerställa den 
europeiska teknikens dragningskraft och trovärdighet gentemot världsmarknadens 
operatörer, har en fungerande Europatäckande roamingfunktion på grundval av en 
gemensam, öppen och internationellt konkurrenskraftig standard för 
radiokommunikationsgränssnitt en särskild relevans för UMTS. 
Det föreslagna beslutet om UMTS kommer att skapa rättigheter och skyldigheter att 
förhandla om kommersiella roamingavtal med andra leverantörer av UMTS-
tjänster eller nätoperatörer på grundval av en gemensam, öppen och internationellt 
konkurrenskraftig standard för radiokommunikationsgränssnitt. 
4.2.2 Frekvensfrågor 
Att frekvensutrymme finns tillgängligt och allokeras i tid är av grundläggande betydelse 
för lanseringen av UMTS. Frekvenstillgången kommer att ha en direkt påverkan på hur 
15 Europaparlamentets och rådets direktiv 97/33/EG av den 30 juni 1997 om samtrafik i 
telekommunikationer i syfte att säkerställa samhällsomfattande tjänster och samverkan genom 
tillämpning av principerna om tillhandahållande av öppna nät, EGT L199, 26 juli 97. 
16 Rådets direktiv 91/263/EEG berör bland annat ömseseidigt erkännande av utrustningens 
överensstämmelse och fri rörlighet för terminaler. Ett förslag till Europaparlamentets och rådets 
direktiv om sammankopplad teleutrustning och ömsesidigt erkännande av utrustningens 
överensstämmelse (KOM(97) 257 av den 30.5.97) är för närvarande under granskning. 
23 
konkurrensen på marknaden kommer att se ut. Kommissionen välkomnar ERC:s nyligen 
utfärdade beslut om allokering av UMTS-frekvenser, samtidigt som den noterar 
industrins farhågor att det frekvensutrymme som allokerats är för litet om de aktuella 
efterfrågeprognoserna är korrekta. Kommissionen anser därför att möjligheterna till 
allokering av ytterligare frekvenser bör undersökas. På grundval av tillgänglig 
information anser kommissionen att en bedömning av värdet av en annan 
frekvensallokering krävs för att kunna bedöma om UMTS-tj änsterna "stängs ute" på ett 
oekonomiskt sätt på grund av allokering av frekvenser till annan användning av lägre 
värde. Frekvenserna måste allokeras i god tid före det att UMTS-tj änsterna skall föras ut 
på marknaden (år 2002), och en klar strategi för frigörande av frekvensutrymme bör tas 
fram efterhand som efterfrågan på UMTS stiger ytterligare. Frekvensutrymme kan fas 
fram genom utnyttjande av det FPLMTS-band som avdelats av WARC 92 samt genom 
omgruppering av 900-, 1800- och 1900-MHz-banden17. Om ytterligare frekvensutrymme 
krävs måste det allokeras genom framtida beslut inom WRC (se nedan "UMTS i ett 
internationellt sammanhang", avdelning 4.2.5). 
Kommissionen inser värdet av den verksamhet som pågår inom CEPT och av branschens 
särskilt viktiga engagemang i frekvensdiskussionema genom UMTS Forum. 
Kommissionen delar den synpunkt som uttryckts om att frekvensallokering bör fullföljas 
inom ramen för CEPT. Icke desto mindre anser kommissionen att åtgärder till stöd för ett 
snabbt genomförande av beslut på gemenskapsnivå väsentligt kan bidra till att UMTS 
framgångsrikt förbereds och genomförs, och att sådana åtgärder bör vidtas vid behov. 
Beträffande prissättningen av frekvensutrymmet anser kommissionen att eventuella 
avgifter måste syfta till att säkerställa att en värdefull resurs används på ett effektivt sätt. I 
de fall medlemsstaterna väljer att allokera frekvenser genom utauktionering är det viktigt 
att de mekanismer som används inte blir till nackdel för det allmänna samhällsintresset, 
särskilt vad gäller konkurrensen på marknaden. I de fall tilldelningen administreras av 
myndigheterna kommer varje avgift som överstiger administrationskostnaderna att 
innebära en subjektiv värdering av resursen, eftersom en marknadsvärdering endast kan 
erhållas genom marknadsmekanismerna18. 
Genom det föreslagna beslutet om UMTS kommer det därför att fastställas en 
metod, liknande den som tillämpas genom beslutet om satellittjänster för 
personkommunikation19, för att resultaten av arbetet inom CEPT ERC i rätt tid 
skall kunna implementeras vid allokeringen av frekvensutrymme för UMTS. 
17 I detta sammanhang bör artikel 2.3 och 2.4 i direktiv 96/2/EG beaktas. 
18 I de fall frekvensallokering sker genom korrekt utförda auktioner, antas i teorin de avgifter som 
betalas spegla det antagna värdet på den överskottvinst den näst högste anbudsgivaren tror sig kunna 
erhålla. Budgivningen stannar när den näst högste anbudsgivaren hoppar av. Vad den högste 
anbudsgivare hade varit beredd att betala framgår inte. Vid en korrekt utförd auktion är en stor del av 
anbudsgivarnas privata information offentlig, vilket krymper marginalen mellan det näst högsta och 
det högsta budet. 
19 Beslut 710/97/EG om ett samordnat tillvägagångssätt vid auktorisering inom området för 
satellittjänster för personkommunikation inom gemenskapen, 24 mars 1997, EGT L105/4 
-24 
Trådlösa lokala slingor 
Trådlösa lokala slingor (wireless local loop, WLL) omfattas visserligen inte av detta 
meddelande, men kommissionen anser det nödvändigt att ange sin ståndpunkt beträffande 
användandet av UMTS-frekvenser i förhållande till WLL. 
Kommissionen ser WLL som en lovande teknik när det gäller att överbrygga klyftan 
mellan fast och mobil cellulär kommunikation, där det finns ett stort intresse bland såväl 
befintliga operatörer - både fasta och mobila - som potentiella blivande aktörer. WLL 
kan komma att utgöra ett ekonomiskt fördelaktigt alternativ till trådbundna lokala slingor 
och även till mobil kommunikation. 
Kommissionen menar att WLL kan komma att utvecklas på grundval av olika tekniska 
lösningar inom nationella nät, stadsnät eller lokala marknader. Även om någon form av 
driftskompatibilitet är önskvärd, kommer räckvidden och behovet av harmonisering 
troligen inte att bli som för mobila system, där det krävs globala eller regionala standarder 
för att säkerställa fullständig roaming. 
Kommissionen inser att vissa medlemsstater har allokerat olika frekvensband till WLL-
tjänster och stöder ERO:s arbete med att undersöka möjligheterna till ytterligare 
harmonisering. 
Kommissionen anser att med beaktande av den ringa tillgången till UMTS/FPLMTS-
frekvenser och det särskilda värdet dessa har på grund av deras Europatäckande (globala) 
tillgänglighet, finns det skäl att begränsa tillträdet till detta band och att WLL-system 
därför bör ges tillträde till bandet endast i de fall då man kan komma överens om ett 
harmoniserat Europatäckande införande. 
4.2.3 Standardisering 
Kommissionen stöder det standardiseringsarbete för UMTS som hittills utförts av ETSI 
och anmodar alla berörda parter att bidra till denna process. Kommissionen välkomnar 
det faktum att standardiseringsarbetet leds av den privata sektorn och att ett samförstånd 
tycks växa fram beträffande själva kärnnätet. Kommissionen anser att de resultat som ska 
levereras av ETSI i god tid för det planerade igångsättandet av UTMS bör bli en öppen 
teknisk referensram för den framtida UMTS-miljön. 
Kommissionen anser att standardiseringen av UMTS bör begränsas till det som krävs för 
att systemet skall kunna utvecklas, medan tjänsteutbudet skall tillåtas bli differentierat, 
detta för att skapa utrymme för effektiv konkurrens mellan och förnyelse av tjänsterna. 
Denna ståndpunkt är förenlig med den konkurrensutsatta telekommunikationsmiljö som 
finns idag, i motsats till den i stort sett monopolistiska miljö som fanns vid 
introduktionen av GSM-standarden. 
Kommissionen anser att standardiseringsarbetet framför allt skall syfta till att säkerställa 
den driftskompatibilitet genom hela nätet som krävs för en alleuropeisk UMTS-miljö. 
Detta skulle dels göra UMTS mer lättaccepterat av användarna (särskilt om de skall välja 
att migrera från befintliga system som stöder global roaming), dels bidra till att snabbare 
säkerställa en kritisk volym av UMTS-utrustning och UMTS-tjänster, både inom och 
utanför Europa. 
-25-
Kommissionen anser därför att arbetet skall syfta till att inrätta en gemensam, 
öppen och internationellt konkurrenskraftig UMTS-standard för 
radiokommunikationsgränssnitt. Kommissionen anmodar tillverkarna att arbeta 
inom ETSI:s standardiseringsprocess för detta mål. I det föreslagna beslutet om 
UMTS kommer de licensvillkor att fastställas, som kan säkerställa Europatäckande 
tjänster, i förekommande fall baserade på ETSI-standarder 
4.2.4 Forskning och utveckling 
Trots att gemenskapens ansträngningar inom de särskilda forskningsprogrammen RACE 
och ACTS redan väsentligt har bidragit till förberedelserna av den tekniska grunden för 
UMTS och till en jämförelse av för- och nackdelar med konkurrerande tekniska 
lösningar, anser kommissionen att det finns ett fortsatt behov av forskning i samband med 
UMTS. Detta arbete kommer att fortsätta inom ramen för det kommande femte 
ramprogrammet och bör särskilt ägnas åt arbetet kring planering och hantering av nät, 
förverkligande av intelligenta nät (nätagenttekniker), integrering av nät, tjänstekvalitet, 
användbarhet, kostnadseffektivitet, teknik för ökad spektrumeffektivitet, generisk radio, 
flexibel tilldelning av nätresurser. Aspekter som rör gränssnittet mellan människa och 
maskin, terminalanvändbarhet samt hälso- och säkerhetsfrågor kring användandet av 
mobil och trådlös utrustning20 kommer också att behandlas. 
Både nationell forskning och gemenskapsforskning bör fortsätta att stödja de 
gemensamma förstudierna kring UMTS och dess vidare utveckling, med tanken att det är 
en investering som tryggar tillväxten av en kunskapsbas för tredje generationens system 
och hjälper till att få fram den expertis som UMTS-industrin kommer att behöva. 
Förutom denna tekniskt inriktade forskning måste de bredare sociala och samhälleliga 
effekterna av en övergång till "det trådlösa informationssamhället" undersökas och 
behandlas med prioritet. 
4.2.5 UMTS i ett internationellt sammanhang 
Kommissionen anser att den framtida utvecklingen av UMTS bör ske med sikte på att 
inrätta en världsomfattande standard, till stor del så som skett i fråga om GSM. 
Kommissionen anmodar medlemsstaterna och industrin i stort att med gemensamma 
krafter vidta följande åtgärder: 
• Föreslå och främja UMTS-standarden (under utveckling inom ETSI) som ett 
nyckelelement i den IMT2000-rekommendation som för närvarande förbereds av ITU. 
• Säkra frekvenstillgänglighet för UMTS för behoven på längre sikt genom att söka 
adekvata frekvensallokeringar genom WRC-processen. Kommissionen stödjer särskilt 
ståndpunkten från CEPT och UMTS Forum att vid den stundande 
20 Ett forskningsprogram beträffande eventuella hälsoeffekter i samband med användning av 
mobiltelefoner håller på att förberedas. Arbetet kommer främst att inrikta sig på rekommendationerna 
från den tvärvetenskapliga expertgrupp som i fjol utarbetade en rapport åt kommissionen på detta 
område. Dessutom övervägs ett förslag till rådets rekommendation i enlighet med artikel 129 
(folkhälsofrågor), vilket kommer att behandla hälsorisker i samband med exponering för radiovågor. 
26-
världsradiokonferensen WRC 97 föreslå att frågan förs upp på dagordningen för WRC 
99. Kommissionen ger också sitt fulla stöd till UMTS Forums gemensamma 
ansträngningar att säkra ytterligare frekvensutrymme gentemot världsmarknaden för 
markbaserad mobil kommunikation. 
Uppmuntra kontakter mellan berörda branschorganisationer, standardiseringsorgan och 
myndigheter i Europa och i de stater som är våra handelspartner för att främja målet att 
skapa ett UMTS-system med möjlighet till världsomfattande samverkan och för att 
inrätta samarbete och allianser mellan privata aktörer på ett tidigt stadium i 
utvecklingen av UMTS. 
På ett tidigt stadium inleda diskussionen om marknadstillträde och fri rörlighet för 
UMTS-system och terminaler på grundval av erfarenheterna från den gemensamma 
avsiktsförklaringen om global mobil personkommunikation via satellit (GM PCS 
MoU). 
27-
SAMMANSTÄLLNING AV REKOMMENDERADE ÅTGÄRDER 
Obs: De åtgärder som anges inom lagstiftningsområdet nedan är åtgärder utöver detta 
meddelandes fastläggande av att de nuvarande reglerna för licensiering och samtrafik är 
tillämpliga på UMTS-verksamhet, särskilt beträffande följande: (i) begränsningen av antalet 
licenser; (ii) kravet på stöd för anammandet av ETS I-standarder, där sådana finns, och (iii) 
behovet av att säkerställa att befintliga operatörer inte automatiskt tilldelas UMTS-licenser eller 
utesluts från anbudsprocessen för sådana licenser. 
Område Rekommenderad åtgärd 
Övergripande regelverk • Kommissionens förslag till beslut om UMTS, i vilket kommer att 
fastställas 
• rättigheter och skyldigheter att förhandla om roamingavtal, 
i den mån detta inte omfattas av direktivet om samtrafik, 
• villkor som kan ställas för licenser i syfte att säkerställa 
alleuropeiska tjänster grundade på ETSI-standarder, där 
sådana finns, 
• en metod för säkerställande av en samordnad 
frekvensallokering för UMTS inom gemenskapen. 
Frekvensfrågor • Säkerställande av en samordnad frekvensallokering i rätt tid inom 
gemenskapen med hänvisning till CEPT-mekanismen, eller när så 
krävs genom gemenskapsåtgärder, i synnerhet följande: 
• Förbereda allokering av adekvat frekvensutrymme som 
skall göras tillgängligt till år 2002 (då UMTS-tjänster skall 
börja levereras) 
• Överväga att frigöra 900-, 1800- och 1900-MHz-banden för 
UMTS behov på medellång sikt (år 2005) 
• Utvidga frekvenstillgången utöver WARC-92 FPLMTS-
bandet för UMTS behov på medellång till lång sikt (år 
2005-2010) 
• Främja ett effektivt bruk av UMTS-frekvener genom 
prissättning 
Standardisering • ETSI skall ta fram kritiska gränssnitt för UMTS-miljön som kan 
klara konkurrenskraftig leverans av produkter och tjänster i 
kombination med möjlighet till samverkan och sökning. 
• Standardiseringsarbetet skall fokuseras på framtagandet av en 
gemensam, öppen och internationellt konkurrenskraftig standard 
för radiokommunikationsgränssnittet. 
Forskning och utveckling • Fortsatt stöd till forskning och utveckling kring de tekniska 
lösningar som krävs för UMTS (femte ramprogrammet) 
• Informationsspridning och utbildning kring UMTS-relaterad teknik 
(för att trygga en tillräcklig kunskapsbas för förverkligandet av 
UMTS) 
• Stöd till forskning och utveckling beträffande eventuella 
hälsorisker förenade med elektromagnetisk strålning 
UMTS i internationellt • De UMTS-standarder som arbetats fram av ETSI läggs fram som 
sammanhang ett förslag till IMT2000-standard (ITU) 
• Möjligheten till utökning av de FPLMTS-band som allokerats för 
tredje generationens mobila applikationer undersöks inom WRC 
-28-
• En global dialog mellan branschaktörer, standardiseringsorgan och 
myndigheter uppmuntras för att främja en global samverkan inom 
UMTS 
• Världsomfattande fri rörlighet för UMTS-terminaler skall 
säkerställas (MRA-förhandlingar, gemensamma 
avsiktsförklaringar om multilaterala regler) 
29-
4.3. Förslag till mål, handlingsplan och tidsplan 
De två tabellerna nedan är ett försök att ge en översikt av mål, aktörer och tidsplaner som 
en allmän referensram, samt en sammanfattande handlingsplan som visar vilka konkreta 
steg som måste tas för genomförandet av de åtgärder som föreslås i föregående avsnitt. 
Förslag till mål: 
Mål Huvudaktör Tidpunkt 
Fas 1 i standardisering av UMTS ETSI Slutet av 1999 
Tilldelning av licenser (första Medlemsstaterna Slutet av 1998 
omgången) 
IMT2000-standardisering ITU 1999 
Start för kommersialisering Privata sektorn 2002 
Utvidgning av frekvensallokering Frekvensmyndigheter 2004—2005 
Handlingsplan för gemenskapen: 
Åtgärd Tidpunkt 
WRC 97: förberedande av dagordning för WRC 99 Oktober 1997 
(skall omfatta frekvensallokering för UMTS) 
Antagande av rådets resolution om detta meddelande December 1997 
med fastställande av politiska prioriteringar 
Förslag till beslut om UMTS beträffande frekvenser Januari 1998 
och licensvillkor 
Genomförande av femte ramprogrammet 1998 
Antagande av beslutet om UMTS Början av 1999 
Mandat till ERC för ytterligare frekvensallokering Februari 1999 
MRA-förhandlingar Fortlöpande 
WRC 99: utvidgande av UMTS frekvensallokering Oktober 1999 
Översyn av regelverket kring telekommunikationer Slutet av 1999 
-30-
5. SLUTSATSER 
Samrådet har bekräftat behovet av att vid denna punkt aktivt fortsätta diskussionerna 
kring villkoren för förberedandet och introduktionen av den framtida UMTS-miljön. 
Utvecklingen av UMTS måste förvisso vara marknadsstyrd och ledas av den privata 
sektorn men regeringarnas roll vid fastställandet av ett lämpligt övergripande regelverk är 
viktig för att skapa tillförsikt som kommer att generera ytterligare innovationer och 
investeringar, vilket kommer att gynna användarnas intressen. 
UMTS är Europas svar på den världsomfattande utvecklingen på marknaden för framtida 
mobil och trådlös kommunikation. Systemets förmåga att stödja Europatäckande (och 
global) roaming, inklusive en rad multimediaapplikationer, kommer att ge UMTS en 
nyckelroll i utökandet av informationssamhällets räckvidd. 
Som förutsättning för UMTS framgångar har industrin påpekat att det krävs ett 
klargörande av vissa delar av det nuvarande regelverket, samt att vissa avgörande beslut 
om resurser måste fattas, så att affärsplaner kan slås fast. En stark hemmamarknad 
kommer att bidra till europeiska företags konkurrenskraft i andra delar av världen och ge 
dem möjlighet att behålla den marknadsledande position de idag har på världsmarknaden 
genom GSM. 
En snabb och omfattande utveckling av UMTS kommer att gynna europeiska företag och 
alla användare, samt bidra till utvecklingen av vissa glesbygdsområden, detta genom att 
skapa nya, alleuropeiska tjänster och stimulera tillväxten i den gränsöverskridande 
handeln med varor och tjänster. Utvecklingen kommer att ge europeiska företag av alla 
storlekar och Europas medborgare tillgång till ytterligare en väg in i den elektroniska 
ekonomin. 
Beslutsfattarna har idag en unik chans att bidra till att forma en skarvlös 
infrastruktur för mobil multimediakommunikation i Europa genom att lägga fast de 
breda riktlinjer som kan skapa en gemensam grogrund för utvecklingen och 
införandet av UMTS. Detta kommer att gynna hela Europas medborgare och 
industrin som helhet. 
Detta meddelande från kommissionen är avsett att ligga till grund för politiska 
diskussioner inom Europaparlamentet, Europeiska unionens råd, Ekonomiska och sociala 
kommittén och Regionkommittén. 
-31 
BILAGA I: FÖRTECKNING ÖVER DELTAGARE I SAMRÅDET 
Per den 19/09/1997 
Medlemsstater eller deras företrädande myndigheter 
ETO Italien, kommunikationsministeriet 
Danmark, Forskningsministeriet Portugal, Instituto das Comunicacoes 
Finland, Transport- och kommunikationsministeriet Sverige, kommunikationsdepartementet 
Frankrike, DPT UK 
Tyskland, Bundesregierung UK Home Office 
Branschföretag, branschsammanslutningar och 
Airtel Movil 
Airtouch 
Alcatel 
Autel 
Bayerische Rundfunk/Mueller-Roemer 
Belgacom 
BT 
Cable & Wireless 
Cegetel 
Cellnet 
CNPF 
Deutsche Telekom 
Diehl GmbH 
eplus 
ECTEL 
Enertel 
Ericsson 
ETNO . 
Finmeccanica SPÄ 
Finnet Group 
France Telecom 
INMARSAT andra 
Mannesmann Mobilfunk 
MATAV 
Nokia 
Olivetti 
One-2-One 
ONP-CCP/Joint industry group 
Orange 
Philips 
Picienne Italia 
Post and Telekom Austria 
Proximus 
Siemens 
T-Mobil 
Telecel 
Telefonica 
Telenor 
Tescher Team 
TIM 
UMTS Forum Manufacturers Group 
UNICE 
Vodaphone 
WDR 
32 
BILAGA II: FÖRKORTNINGAR 
ACTS Advanced Communications Technologies and Services 
CEPT Conférence européenne des postes et télécommunications (Europeiska 
post- och telesammanslutningen) 
DAB Digital Audio Broadcast (digital ljudradio) 
EP Europaparlamentet 
ERC European Radiocommunications Committee 
ETNO European Telecommunication Network Operators Association 
ETSI European Telecommunications Standardisation Institute (Europeiska 
institutet för telekommunikationsstandarder) 
FPLMTS Future Public Land Mobile Telecommunications System 
GM-PCS Global Mobile Personal Communications by Satellite (Global mobil 
personkommunikation via satellit) 
GSM Global System for Mobile 
HTS High Temperature Superonductivity (Supraledning vid hög temperatur) 
IMT2000 International Mobile Telecommunications 2000 
ISDN Integrated Services Digital Network 
IT Informationsteknik 
ITA Information Technology Agreement (avtalet om informationsteknik) 
ITU Internationella teleunionen 
MBS Mobile Broadband Systems 
MMI Man Machine Interface (gränssnitt mellan människa och maskin) 
MoU Memorandum of Understanding (gemensam avsiktsförklaring) 
MRA Mutual Recognition Agreement (avtal om ömsesidigt godkännande) 
RACE Research and technology development in Advanced Communications in 
Europe 
SDMA Space Division Multiple Access 
SMG Special Mobile Group 
TETRA Trans-European Trunked RAdio 
UMTS Universal Mobile Telecommunications System 
UNICE Union of Industrial and Employers' Confederations in Europe 
WARC/WRC World (Administration) Radio Conference 
W-LAN Wireless Local Area Network (trådlöst lokalt nät) 
WLL Wireless Local Loop (trådlös lokal slinga) 
-33-

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 513 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 16 
Katalognummer : CB-CO-97-543-SV-C 
ISBN 92-78-26016-9 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
37