•Cr it 
it tr 
it ir EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 20.02.1996 
KOM(96) 51 slutlig 
DEN INRE MARKNADEN 1995 
En rapport från kommissionen till rådet och 
Europaparlamentet -

ANMÄRKNING 
Referenser i rapporten till rådets eller kommissionens lagstiftning och till artiklar i 
fördragen följs av en asterisk* utan fotnot. Fullständiga titlar och referenser till 
lagstiftningen och texten till fördragsartiklar finns i bilaga 2 till rapporten. . 
Innehåll 
Inledning 1 
Avsnitt 1 - Övergripande bedömning av hur den inre marknaden fungerar . . 2 
1 - Fullbordandet och uppstramningen av den rättsliga ramen för den inre 
marknaden 2 
2 - Uppnåendet av en fungerande inre marknad 3 
3 - Bekräftande av den inre marknadens betydelse som hörnstenen i en 
ekonomisk och monetär union . . 4 
4 - Säkerställandet av en inre marknad för medborgaren 5 
5 - Anpassning av den inre marknaden till teknisk och annan utveckling . . 5 
6 - Förberedandet av den inre marknadens utvidgning 6 
7 - Slutsatser 6 
Avsnitt 2 - Förvaltning av den inre marknaden 8 
1 - Genomförande av gemenskapsrätten: införlivande 8 
2 - Verkställandet av gemenskapsrätten . 13 
A. Samarbete i fråga om verkställandet av bestämmelserna för 
den inre marknaden 13 
B. Påföljder vid överträdelse av gemenskapsrätten 14 
3 - Tillgång till rättsinstanser och rättsligt samarbete 15 
A. Utbildning för och information till jurister på området för 
gemenskapsrätt 15 
B. Konsumenternas tillgång till rättsinstanser 16 
C. Fri rörlighet för domar 16 
4 - Utvärdering av lagstiftningens effektivitet 16 
5 - Statistik 17 
6 - Regleringspolitik och förenkling 17 
A. Regleringspolitik och förenkling av lagstiftning 17 
B. Konsolidering av lagstiftning och förklaringar 18 
7 - Kommunikations- och informationspolitik 18 
Avsnitt 3 - Fri rörlighet för personer 20 
1 - Avskaffandet av kontroller vid de inre gränserna 20 
2 - Fri rörlighet för personer inom gemenskapen 21 
A. Rätt till vistelse 21 
B. Erkännande av kvalifikationer 21 
C. Arbetsförmedling i gränsområden 21 
Avsnitt 4 - Fri rörlighet för varor 23 
ex 
Instrument i gemenskapslagstiftnmgen till säkerställandet av den fria rörligheten 
för varor 23 
1 - Artiklarna 30-36* i Romfördraget 23 
A. Inledning 23 
B. De huvudsakliga områden inom vilka kommissionen under 
1995 har vidtagit åtgärder för att avskaffa handelshinder . 23 
a) Vägfordon 24 
b) Livsmedel . 24 
c) Kemiska produkter 25 
d) Farmaceutiska produkter och läkemedelsprodukter . 25 
e) Andra former av hinder 25 
C. Domstolens ingripanden 25 
2 - Teknisk harmonisering och standardisering '. . 26 
A. Lagstiftning som antagits och genomförts på de olika 
områdena 26 
a) Jordbruksprodukter 26 
Veterinärmedicinsk och zooteknisk lagstiftning ... 26 
Växtskydd och annan lagstiftning rörande 
vegetabiliska produkter och djurfoder .... 27 
Skydd av växtförädlarrättigheter 27 
Klagomål 27 
b) Kapitalvaror 27 
c) Livsmedel 28 
d) Farmaceutiska produkter 28 
e) Kemiska produkter 28 
f) Motorfordon 28 
B. Särskilda aspekter av fri rörlighet 29 
a) Strategiska produkter 29 
b) Jordbruksprodukter 29 
C. Standardiseringspolitik 29 
D. Politik avseende kvalitet, certifiering och 
överensstämmelsemärkning 30 
3 - Medel för förebyggande och kontroll 30 
A. Förebyggande av nya hinder - Förfarande 83/189/EEG* . 30 
B. Verkställande av principen om ömsesidigt erkännande ... 31 
Avsnitt 5 - Frihet att tillhandahålla tjänster och etableringsrätt 32 
1 - Tjänster i allmänhet 32 
2 - Finansiella tjänster 32 
A. Kreditinstitut 32 
a) Derivatinstrument 32 
b) Förklarande meddelande i fråga om klausulen om 
det allmännas bästa 33 
B. Försäkringstjänster 33 
C. Gränsöverskridande kreditöverföringar 34 
1 tr 
Avsnitt 6 - Fri rörlighet för kapital 36 
Avsnitt 7 - Beskattning 37 
1 - Indirekt beskattning 37 
2 - Direkt beskattning 38 
Avsnitt 8 - Näringslivsförhållanden 40 
1 - Immaterialrätt och industriellt rättsskydd 40 
A. Immaterialrätt 40 
B. Industriellt rättsskydd 40 
2 - Bolagsrätt och finansiell information 41 
3 - Affärskommunikation 42 
4 - Mediasektorn 42 
A. Ägande inom mediasektorn 42 
B. Rättsligt skydd av krypterade tjänster 42 
C. Audiovisuell politik 43 
5 - Skydd av personuppgifter 43 
6 - Tjänster i informationssamhället 44 
Avsnitt 9 - Offentlig upphandling 45 
1 - Tillämpning av gemenskapens bestämmelser 45 
A. Kommissionens verksamhet 45 
B. Domstolens beslut 46 
2 - Gemenskapslagstiftningens utveckling . . 46 
3 - Annan verksamhet 47 
A. "SIMAP"-projekt 47 
B. Förbättrat deltagande av små och medelstora företag i 
offentlig upphandling 47 
C. Upphandling av försvarsmateriel 47 
Avsnitt 10 - Transport, energi och telekommunikationer 49 
1 - Transport 49 
A. Lufttransport 49 
B. Vägtransport 49 
C. Transport på inre vattenvägar 50 
D. Sjöfart 50 
E. Järnvägar 50 
2 - Energi 50 
A. Ny lagstiftning på den inre marknaden för energi 50 
B. Fri rörlighet för varor 51 
C. Införlivande 51 
D. Standardisering 51 
3 - Telekommunikationer 52 
4 - Transeuropeiska nätverk 52 
c. 
Avsnitt 11 - Den inre marknaden och annan gemenskapspolitik . 54 
1 - Konkurrenspolitik 54 
2 - Den inre marknadens sociala dimension 55 
3 - Konsumentpolitik 56 
A. Konsumentbeteenden - inköp över gränserna 56 
B. Prioriteringar för koiisumentpolitiken under 1996-1998 ...,,.. 57 
4 - Miljöpolitik 57 
A. Integration av miljöpolitik och inre marknadspolitik .... 58 
B. Tillnärmning av lagar och annan gemenskapslagstiftning på 
miljöområdet 58 
5 - Små och medelstora företag 59 
6 - Utbildning och praktik 60 
7 - Forskning . 61 
Bilagor 62 
1 - Förkortningar och akronymer 
2 - Citerade gemenskapsbestämmelser 
Romfördraget 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning - hänvisningar ... 
3 - Citerade domstolsdomar 
4 - Nya rapporter, studier och granskningar rörande den inre 
marknaden 
^ d 
Inledning 
Detta är kommissionens tredje rapport om hur den inre marknaden fungerar. I enlighet med den begäran 
som Europeiska rådet i Bryssel 1993 gjorde om att lägga fram en rapport för Europeiska rådet i slutet av 
varje år, tillställdes Europeiska rådet i Madrid den 15-16 december en kort rapport om den inre marknaden 
1995. Den återges som avsnitt 1 i den här rapporten. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 
1e 
Avsnitt 1 - Övergripande bedömning av hur den inre marknaden 
fungerar1 
1. Det är av avgörande betydelse för unionen att den inre marknaden fullbordas, eftersom den kan 
bidra till tillväxt och sysselsättning i Europa. Under 1995 har medvetenheten ökat om den inre marknadens 
centrala betydelse för att bana väg för en ekonomisk och monetär union, stärka den europeiska industrins 
konkurrenskraft och stimulera en ekonomisk tillväxt grundad på en hållbar utveckling. Den rådgivande 
gruppen för konkurrensfrågor, under herr Ciampis ordförandeskap, har understrukit det trängande behovet 
av att påskynda den inre marknadens genomförande. Våra medborgares välfärd och förbättrade livskvalitet 
är beroende av dess fullständiga förverkligande. 
2. Även om den inre marknaden som helhet betraktad fungerar återstår dock problem inom vissa 
sektorer. Under 1995 har vi kunnat konstatera stadiga framsteg mot den inre marknadens fullbordande. 
Det har från många håll klart framkommit att majoriteten av företag är övertygad om att den inre 
marknaden ger dem fördelar. Bekymmersamma frågor finns dock fortfarande, bl.a. kvarvarande tekniska 
handelshinder, avsaknad av rättslig harmonisering på sådana nyckelområden som beskattning och 
bolagsrätt, ojämn eller alltför byråkratiserad tillämpning av lagstiftningen samt bristande framsteg på 
området för konkurrensfrågor, t.ex. i fråga om statligt stöd eller liberalisering av allmännyttiga tjänster. 
Av ännu större vikt är att den inre marknaden fortfarande inte är tillräckligt inriktad på behoven hos 
medborgarna, som ofta inte är fullt medvetna om de möjligheter som den erbjuder. 
3. Kommissionens politik har under 1995 organiserats enligt sex riktlinjer, som utformats för att ge 
ny kraft åt den inre marknaden genom att 
i) fullborda och strama upp den rättsliga ramen för den inre marknaden, 
ii) uppnå en fungerande inre marknad, 
iii) bekräfta den inre marknadens betydelse som hörnstenen i en ekonomisk och monetär union, 
iv) säkerställa en inre marknad för medborgaren, 
v) anpassa den inre marknaden till teknisk och annan utveckling, och 
vi) förbereda utvidgningen av den inre marknaden. 
4. I denna rapport görs en översyn av de framsteg som har gjorts på dessa områden under 1995. 
Rapporten riktar in sig på den viktigaste utvecklingen och de största problemen. 
1 - Fullbordandet och uppstramningen av den rättsliga ramen för den inre 
marknaden 
5. Vår första prioritering måste vara att fullborda den rättsliga ramen för den inre marknaden, vilket 
inbegriper de centrala förslagen i 1985 års vitbok och liberalisering av de sektorer som inte omfattas av 
det programmet. Ett antal exempel kan ges. Den europeiska affärsvärlden kan fortfarande inte dra fördel 
av den europeiska företagsstadgan och detta beräknas enligt Ciampirapporten kosta näringslivet 30 miljarder 
ecu per år. Likaså klagar företag och gränspendlare allt mer över dubbelbeskattning. Kommissionens 
förslag i dessa frågor blockeras dock, trots att Europeiska rådet vid upprepade tillfällen har betonat vikten 
av att i skatte- och rättshänseende förbättra förhållandena för näringslivet, i synnerhet för små och 
1 Detta avsnitt utgörs av den rapport om den inre marknaden 1995 som tillställdes Europeiska rådet 
vid dess möte i Madrid den 15-16 december 1995. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 
2 
medelstora företag. Genom vitt skilda skatteregler hindras dessutom tillhandahållandet av finansiella tjänster 
mellan länderna och våra medborgare undanhålls därmed nya produkter till konkurrensmässiga priser. 
Parlamentets avvisande av utkastet till direktivet om skydd av bioteknologiska uppfinningar2 i mars 1995 
medför en betydande konkurrensnackdel för vår industri. Kommissionen har nu lagt fram ett nytt initiativ 
på detta nyckelområde3. 
6. Även om den interimistiska ordningen har varit värdefull, kan de återstående problem som 
aktörerna rapporterar i fråga om genomförandet av mervärdesskatt endast lösas genom att en slutgiltig 
ordning införs. Det kommer att krävas grundläggande förändringar för att försäljningen inom gemenskapen 
skall kunna behandlas på samma sätt som inhemsk försäljning, allt under säkerställande av att 
medlemsstaternas momsintäkter fortsätter att ligga kvar på nuvarande nivåer. 
7. Under 1995 har betydande framsteg gjorts för att fullborda den fria rörligheten för personer. I juli 
lade kommissionen fram tre förslag till avskaffade personkontroller4 vid våra inre gränser, under den klart 
angivna förutsättningen att förslagen endast skulle träda i kraft när nödvändiga säkerhetsåtgärder hade 
vidtagits. Rådet antog även två förordningar om fri rörlighet för personer. I den ena (förordning (EG) nr 
1683/95)* fastställdes en enhetlig utformning av visumhandlingar och i den andra (förordning (EG) m 
2317/95)* en förteckning över de tredje länder vars medborgare måste ha visum vid inresa till 
gemenskapens territorium. 
8. För telekommunikationssektorn kvarstår 1998 som det datum då full liberalisering skall ha 
uppnåtts, medan alternativa infrastrukturer skall ha liberaliserats två år tidigare. Den under 1995 
påskyndade takten av liberalisering och konkurrens inom telekommunikationssektorn, som ger den 
möjlighet att spela en central roll i skapandet av ett europeiskt informationssamhälle har varit uppskattad. 
Ytterligare framsteg krävs inom sektorerna för gas och elektricitet. Dessutom krävs ytterligare åtgärder 
för den inre marknaden för transporter, särskilt i fråga om anläggningar för marktjänst på flygplatser samt 
i fråga om järnvägar, även om den grundläggande ramen för den inre marknaden för transporter redan 
finns. Kommissionen har lagt fram förslag i denna riktning under 1995. 
9. Fullbordandet av det rättsliga ramverket är dock endast en del av helheten. Medvetenheten blir 
allt större om att de styrande på nationell nivå och gemenskapsnivå även måste säkerställa bättre och 
enklare bestämmelser. Kommissionen har utarbetat en rapport till Europeiska rådet om effektivare 
lagstiftning. Förslag till kodifiering, som inbegriper upphävandet av ca 350 rättsliga instrument, hade 
förelagts rådet och parlamentet vid slutet av 1995. Molitorgruppen har även lämnat rapport om förenkling 
av lagstiftning och förvaltning. Tillämpningen av dessa principer på området för den inre marknaden, på 
nationell liksom på gemenskapsnivå, är av grundläggande betydelse med hänsyn till att lagstiftningen för 
den inre marknaden endast syftar till att avskaffa regler som hindrar fri rörlighet. De betydande 
ansträngningar som för närvarande görs på gemenskapsnivå måste återspeglas på nationell nivå. Det är 
t.ex. en anledning till oro att 438 förslag till teknisk lagstiftning på nationell nivå anmäldes till 
kommissionen under 1995. 
2 - Uppnåendet av en fungerande inre marknad 
10. Våra medborgare och vårt näringsliv måste kunna komma i fullt och effektivt åtnjutande av de 
rättigheter som skapas genom lagstiftningen för den inre marknaden. Kommissionen anslår därför stora 
KOM (95) 661 slutl., ännu inte offentliggjort. 
Se fotnot 92 i 1994 års rapport. 
KOM (95) 346, offentliggjort i EGT nr C 306, KOM (95) 347, offentliggjort i EGT nr C 289, 
KOM (95) 348, offentliggjort i EGT nr 307. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 
AVSNITT 1- ÖVERGRIPANDE BEDÖMNING AV HUR DEN INRE MARKNADEN FUNGERAR 4 
medel till övervakning av genomförandet av den antagna lagstiftningen för att säkerställa att den i sin helhet 
verkställs på ett effektivt sätt. 
11. En av de viktigaste vägarna för att snabbt och effektivt lösa de problem som uppstår är att öka 
samarbetet mellan de nationella förvaltningarna. Ett nätverk av kontaktställen hos samtliga nationella 
förvaltningar inom prioriterade sektorer är nu till stor del infört och bör i allt högre grad bidra till att lösa 
administrativa och andra problem i hela den inre marknaden. 
12. Ett av framstegen under 1995 har varit kommissionens förslag till handlingsprogrammet "Tull 
2000"5 som syftar till att modernisera tullförvaltningarna och stödja samarbetet mellan dem. Rådet mottog 
välvilligt kommissionens begäran om att fastställa lämpliga påföljder för attbestraffa överträdelser av den 
inre marknadens bestämmelser. Rådet har dessutom nyligen enats om ett nytt system för anmälan av 
nationella åtgärder, vilket kommer att träda i kraft 1997 och är avsett att stärka de medel som är 
tillgängliga för att hantera olagliga begränsningar av varors fria rörlighet över gränserna och säkerställa 
att principen om ömsesidigt erkännande respekteras. Behovet av ett sådant instrument är uppenbart då det 
antal klagomål som togs emot över sådana åtgärder ökade från 202 under 1994 till 259 under 1995. Den 
fria rörligheten för varor har också underlättats av att den europeiska standardiseringen har framskidit och, 
inom den farmaceutiska sektorn, genom upprättandet av Europeiska myndigheten för utvärdering av 
läkemedel. 
13. I samtliga 15 medlemsstater framskred införlivandet av gemenskapsdirektiv i nationell lagstiftning 
stadigt under 1995. Totalt sett hade i december 1995 medlemsstaterna antagit 93,4 % av de nationella 
åtgärder som krävs för att genomföra gemenskapens lagstiftning för den ime marknaden. Graden av 
införlivande av lagstiftningen för den inre marknaden varierar mycket mellan de olika medlemsstaterna. 
Danmark, Nederländerna, Spanien och Sverige ligger t.ex. betydligt högre än gemenskapsgenomsnittet om 
93,4 % medan Grekland, Tyskland och Österrike ligger avservärt mycket lägre. Genomförandet av den 
antagna gemenskapsrätten är inom vissa nyckelsektorer tyvärr fortfarande lika bristfällig som förra året 
(särskilt i fråga om offentlig upphandling, immaterialrätt, bolagsrätt och försäkringar). Ju längre 
medlemsstaterna brister i uppfyllandet av sina förpliktelser desto allvarligare är det. 
Under 1995 har kommissionen i allt högre grad riktat uppmärksamheten på införlivandets kvalitet. Medan 
kommissionen även fortsättningsvis kommer att söka lösa problem i fullt samarbete med medlemsstaterna, 
har den dock visat att den inte kommer att tveka att inleda överträdelseförfaranden vid felaktigt eller 
ofullständigt införlivande och under 1995 har verkligen antalet förfaranden avseende åtgärderna i 1985 års 
vitbok ökat betydligt. 
14. Kommissionen har även för avsikt att reagera snabbt på klagomål från privatpersoner och företag 
och att agera omedelbart för att säkerställa att deras rättigheter enligt gemenkspaslagstiftningen respekteras. 
3 - Bekräftande av den inre marknadens betydelse som hörnstenen i en ekonomisk 
och monetär union 
15. En ekonomisk och monetär union innebär att det finns en inre marknad med en gemensam valuta 
och innan detta har fullbordats kommer inte fördelarna med den ime marknaden att kunna utnyttjas till 
fullo. Kommissionens grönbok om den gemensamma valutan6 har satt ordentlig fart på debatten om 
programmet för dess införande. 
5 KOM (95) 119 slutl., EGT m C 301, 13.11.1995 ändrat genom KOM (95) 451 slutl., EGT m 
C 327, 7.12.1995 ändrat genom KOM (95) 576 slutl., ännu inte offentliggjort. 
6 KOM (95) 333 slutl., 31.5.1995. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 4 
AVSNITT 1 - ÖVERGRIPANDE BEDÖMNING AV HUR DEN INRE MARKNADEN FUNGERAR 5 
De finansiella institutionerna och marknaderna har lämnat kommentarer och förslag om samtliga aspekter 
i det utkast till program för omställningen till en gemensam valuta som skissas upp i grönboken. Alla 
berörda parter, inbegripet konsumenterna, har bjudits in att under hösten i detalj diskutera frågan och på 
så sätt ge kommissionen värdefulla förslag. 
16. Till dess att EMU har uppnåtts kan betydande svängningar i växlingskurserna, liknande dem som 
upplevts under de senaste åren, förhindra att den inre marknaden fungerar smidigt. I oktober 1995 avvisade 
kommissionen med bestämdhet krav på kompensationsåtgärder som skulle innebära nya handelshinder, 
eftersom den ansåg att ökad budgetdisciplin och konvergens hos ekonomierna - dvs. exakt de riktlinjer som 
krävs för att uppfylla kraven för en gemensam valuta - utgör den enda lämpliga vägen. 
4 - Säkerställandet av en inre marknad för medborgaren 
17. Det har ofta uppfattats som om den inre marknaden endast skulle innebära indirekta fördelar för 
unionens medborgare, huvudsakligen i form av lägre priser och ett större urval av varor och tjänster. Det 
krävs större ansträngningar för att få medborgaren att inse att han eller hon är av central betydelse för den 
inre marknaden. Kommissionens övergripande är mål att skapa en inre marknad som till fullo kan utnyttjas 
av medborgaren. Förutom att avskaffa gränskontroller och kvarvarande hinder för den fria rörligheten, 
inbegriper detta att öka konsumentskyddet och att förbättra den inre marknadens sociala och miljömässiga 
dimension. 
Flera framsteg under 1995 har bidragit till detta mål. Nya bestämmelser om gränsöverskridande 
kreditöverföringar7 kommer att säkerställa ett effektivare tillhandahållande av tjänster för medborgaren och 
för små och medelstora företag samt av kompensation vid eventuella förluster. Nätverket EURES 
underlättar arbetstagarnas fria rörlighet genom att säkerställa samarbetet mellan offentliga 
arbetsförmedlingar. Domstolens beslut har bekräftat att personer som bor i en medlemsstat men har sin 
huvudsakliga utkomst i en annan medlemsstat skall garanteras samma behandling i beskattningshänseende 
som den senare statens invånare8. Erkännandet av kvalifikationer är dock av lika avgörande betydelse för 
medborgare som till fullo vill utnyttja den inre marknadens sysselsättningsmöjligheter. Även om tusentals 
personer varje år får sina diplom erkända i enlighet med gemenskapsdirektiv, kunde ett ökande antal 
klagomål till kommissionen noteras under 1995. Kommissionen kommer inom kort att föreslå en betydande 
förenkling av den ifrågavarande lagstiftningen. 
18. Unionen måste även kommunicera effektivare med den enskilda medborgaren för att upplysa om 
vad Europa kan erbjuda. Avsevärt förberedelsearbete har under 1995 lagts ner på planeringen av det nya 
initiativ för att informera medborgarna om de fördelar och de möjligheter som erbjuds dem i den inre 
marknaden som skall lanseras under 1996.1 nära samarbete med medlemsstaterna och Europaparlamentet 
förbereder kommissionen tio handböcker för allmänheten. I var och en av dessa kommer allmänna 
upplysningar att ges om ett bestämt ämne, t.ex. medborgarens rätt att bo och arbeta i en annan medlemsstat 
och omfattas av sjukvård och åtnjuta lika möjligheter, resa i europeiska unionen samt köpa varor och 
tjänster över gränserna. För närvarande förbereds informationsblad som kommer att ge mer detaljerade 
upplysningar för att medborgarna skall känna till och utnyttja sina rättigheter. 
5 - Anpassning av den inre marknaden till teknisk och annan utveckling 
19. Den inre marknaden är inte statisk - den kommer att utvecklas och våra regler och administrativa 
förfaranden måste utvecklas i samma takt. En särskild utmaning är att säkerställa att regelverket håller 
7 Gemensam ståndpunkt SEK (95) 1976 slutl. 
* Wielockx-målet - se stycke 135. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 s 
AVSNITT 1- ÖVERGRIPANDE BEDÖMNING AV HUR DEN INRE MARKNADEN FUNGERAR 6 
jämna steg med den tekniska utvecklingen. Nya tjänster och nya sätt att tillhandahålla dem ställer 
gemenskapen inför nya utmaningar. 
20. En lämplig ram med bestämmelser är av avgörande betydelse för informationssamhället, eftersom 
den skulle ge marknaden den nödvändiga tilltron till de investeringar som krävs i de nätverk som skall 
upprättas och samtidigt säkerställa att de tjänster som erbjuds genom nätverken (telemarketing, 
banktransaktioner från hemmet, distansutbildning) fullt ut omfattas av de möjligheter som den ime 
marknaden ger. Under 1995 antogs viktig lagstiftning. I juli antog rådet och Europaparlamentet ett direktiv 
om skydd av personer i fråga om behandling av personuppgifter och den fria rörligheten för sådana 
uppgifter (direktiv 95/46/EG)*. Rådet nådde även en gemensam ståndpunkt om förslaget till ett direktiv 
om rättsligt skydd av databaser9. Många andra problem som måste lösas uppkommer dock på detta område 
och kommissionen har i år utarbetat grönböcker och genomfört samråd i sådana frågor som upphovsrätt 
och närbesläktade rättigheter i informationssamhället10 liksom om skydd av mångfalden inom 
mediasektorn". 
21. Det är även nödvändigt att lyckas med förverkligandet av transeuropeiska nätverk, om möjligt med 
en större andel privata investeringar, för att uppnå den ime marknadens fulla potential. Kommissionen har 
förelagt Europeiska rådet en separat rapport12 om detta. Dessa nätverk kommer dock endast att nå sin fulla 
potential om de tjänster som erbjuds över dem är öppna för konkurrens och inte ligger i händerna på 
monopolleverantörer. 
6 - Förberedandet av den inre marknadens utvidgning 
22. Det är en betydande utmaning att förbereda de associerade central- och östeuropeiska ländernas 
lyckade integration i den ime marknaden. En huvudfaktor i gemenskapens förberedande strategi är den 
vitbok om den ime marknaden13 som kommissionen lade fram för Europeiska rådet i Cannes. I vitboken 
lämnas riktlinjer för de associerade länderna som skall vara till hjälp för dem när de anpassar sin 
lagstiftning och sina administrativa förfaranden till unionens. Ett informationskontor för tekniskt 
biståndsutbyte som skall tillhandahålla praktisk hjälp och rådgivning har inrättats i Bryssel. 
Förutom detta fortsätter unionen att hjälpa Malta och Cypern att införliva gemenskapens regelverk i 
förberedelse inför de anslutningsförhandlingar som skall inledas. 
23. Europeiska unionen arbetar även med att, bortom sina nuvarande och kommande gränser, bekräfta 
den princip om öppen tillgång som ligger till grundval för den ime marknaden. På området för finansiella 
tjänster gjordes på unionens initiativ viktiga framsteg i juli 1995 genom det interimistiska WTO-avtalet om 
liberalisering av finansiella tjänster. 
7 - Slutsatser 
24. Under 1995 fastställde kommissionen sex huvudsakliga riktlinjer för åtgärder i fråga om den ime 
marknaden. På samtliga av dessa områden har framsteg gjorts, men mycket återstår att göra. 
KOM (92) slutl., EGT m C 156, 23.6.1992 ändrat genom KOM (93) 464 slutl., EGT m C 308, 
15.11.1993 - Gemensam ståndpunkt m 20/95, EGT m C 288, 30.10.1995. 
KOM (95) 382 slutl., 19.7.1995. 
KOM (92) 480 slutl., 16.12.1992. 
CSE (85) 310 slutl., 14.6.1985. 
KOM (85) 310 slutl., 14.6.1985. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 
AVSNIIT I- ÖVERGRIPANDE HEDÔMN1NG AV HUR DEN INRE MARKNADEN FUNGERAR 7 
Kommissionen kommer under 1996 att lägga fram en mer djupgående analys av den inre marknadens 
genomslagskraft och effektivitet från dess tillblivelse, som bör kunna utgöra grunden för finjustering och 
utveckling av morgondagens program. 
25. Prioriteringarna för verksamheten är dock uppenbara. De koncentreras till att fullfölja den ime 
marknaden för medborgare, främja en effektivare ime marknad för näringslivet, libéralisera marknader 
för gas, elektricitet och telekommunikation och bereda väg för informationssamhället, påskynda arbetet med 
transeuropeiska näverk samt stödja Central- och Östeuropas anpassning till den ime marknadens krav och 
säkerställa en likvärdig tillämpning. 
Till detta bör nu läggas utmaningen att anpassa de krav som regelverket ställer på företag och personer så 
att ett effektivt och enhetligt område utan ime gränser, som både omfattar ekonomiska och medborgerliga 
faktorer kan upprättas. Det krävs färre regler på alla nivåer, lokala, regionala och nationella liksom på 
gemenskapsnivå. 
26. Vi måste alla påskynda våra ansträngningar. Kommissionen har gjort så och förväntar sig att rådet 
och parlamentet fattar beslut om de förslag som redan förelagts dem och att medlemsstaterna effektivt 
tillämpar lagstiftningen om den ime marknaden samt att alla berörda parter fortsätter att ge sitt stöd och 
engagemang för att uppnå en ime marknad. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 
Avsnitt 2 - Förvaltning av den inre marknaden 
1 - Genomförande av gemenskapsrätten: införlivande 
27. Inför rådets möte den 20 november 1995 om den inre marknaden har kommissionens tjänstemän 
förberett sin senaste rapport om hur arbetet fortgår i fråga om införlivandet i den nationella lagstiftningen 
av de åtgärder som föreskrivs i vitboken och om de övriga lagstiftningsåtgärder som är nödvändiga för att 
den ime marknadens skall fungera14. 
I denna rapport ingår för första gången fullständiga uppgifter rörande de nya medlemsstaterna, inbegripet 
Österrike. 
28. I samtliga 15 medlemsstater framskred införlivandet av gemenskapsdirektiv i nationell lagstiftning 
stadigt under 1995. Totalt sett hade i december 1995 medlemsstaterna antagit 93,4 % av de nationella 
åtgärder som krävs för att genomföra gemenskapens lagstiftning för den ime marknaden. Graden av 
införlivande av lagstiftningen för den ime marknaden varierar mycket mellan de olika medlemsstaterna. 
Danmark, Nederländerna, Spanien och Sverige ligger t.ex. betydligt högre än gemenskapsgenomsnittet om 
93,4 % medan Grekland, Tyskland och Österrike ligger avservärt mycket lägre. Genomförandet av den 
antagna gemenskapsrätten är inom vissa nyckelsektorer tyvärr fortfarande lika bristfällig som förra året 
(särskilt i fråga om offentlig upphandling, immaterialrätt, bolagsrätt och försäkringar). Ju längre 
medlemsstaterna brister i uppfyllandet av sina förpliktelser desto allvarligare är det (se tabell I). 
Liksom under tidigare år är den huvudsakliga orsaken till överträdelse att nationella åtgärder inte anmäls 
då medlemsstaterna inte alltid respekterar de föreskrivna tidsfristerna för införlivande. Dessa förseningar 
beror ofta på att vissa lagtexter är tekniskt komplicerade samt på problem i samband med den specifika 
karaktären hos medlemsstaternas beslutsförfaranden. Beträffande de nya medlemsstaterna kan förseningar 
vid införlivandet ibland förklaras med att deras respektive nationella förvaltningar behöver en viss tidsfrist 
för att kunna fastställa lämpliga förfaranden. Kommissionen övervakar systematiskt det nationella 
genomförandet av direktiven så snart som de har trätt i kraft. För att förbättra kvaliteten på införlivandet 
utvärderar dessutom kommissionen i allt högre grad de nationella åtgärder som vidtagits och anmälts till 
kommissionen. Detta kan leda till att kommissionen inleder samråd med de medlemsstater somnar problem 
med överensstämmelsen och vid behov inleder överträdelseförfaranden. 
29. I fråga om de nya medlemsstaterna är det viktigt att notera att en stor del av direktiven om den ime 
marknaden redan omfattades av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och den 
gemensamma EES-kommitténs följande beslut m 7/94 om ändring av protokoll 47 och vissa bilagor till 
EES-avtalet15. Åtgärder för införlivande av dessa direktiv skulle därför anmälas till EFTA:s 
övervakningsmyndighet, som i tillämpliga fall har inlett överträdelseförfaranden för bristande 
överensstämmelse. Dessa förfaranden har nu överlåtits till kommissionen (art. 172.2 i 
anslutningsfördraget). 
I fråga om gemenskapsåtgärder som inte omfattas av avtalet kommer kommissionen att från fall till fall 
bedöma om överträdelseförfaranden skall påbörjas. 
14 
15 Liksom i de tidigare rapporterna har kommissionen använt en annan statistisk beräkningsgrund 
för att beräkna nivån för införlivandet av åtgärderna i vitboken. Orsaken till detta är att de 282 
åtgärder som föreskrivs i vitboken harändrats under årens lopp och att åtgärder som föråldrats har 
frångåtts eller ersatts. Dessutom har de inte alltid medfört att en enda lagtext antagits. I vissa fall 
har faktiskt genomförandet av vissa åtgärder i vitboken skett genom att flera lagtexter antagits och 
i andra fall att flera åtgärder samlats under en enda lagtext. Det sammanlagda antalet lagtexter 
som följer av genomförandeprogrammet för vitboken uppgår nu till 276. 
Den gemensamma EES-kommitténs beslut m 7/94 av den 21 mars 1994 om ändring av protokoll 
47 och vissa bilagor till EES-avtalet (EGT nr L 160, 28.6.1994). 
DEN INRE MARKNADEN 1995 
AVSNIIT 2 - FÖRVALTNING AV DEN INRO MARKNADEN 
TABELL I 
Genomförande av åtgärderna i vitboken 
276 bestämmelser i kraft / 222 som kräver nationella genomförandebestämmelser 
Läget per medlemsstat # 
(31 december 1995) 
DK 
NL 
E 
S 
L 
P 
UK 
F 
FIN 
B 
I 
IRL 
EL 
D 
A Anmälda 
åtgärder 
217 
214 
211 
203 
207 
207 
210 
209 
193 
200 
198 
198 
193 
194 
184 Ej tillämpliga 
3 
2 
1 
4 
6 
3 
2 
1 
6 
2 
4 
4 
3 
3 
3 Avvikelser 
0 
0 
2 
7 
0 
3 
0 
0 
4 
0 
0 
0 
3 
0 
7 Ej anmälda 
åtgärder 
1 
5 
4 
7 
9 
7 
3 
7 
10 
11 
15 
16 
21 
11 
18 Delanmälan 
1 
0 
1 
1 
0 
0 
4 
3 
9 
2 
2 
2 
1 
4 
10 överträdelse p.g.a. 
bristande 
ftuf>ronc<arpmol«> 
0 
1 
3 
0 
0 
2 
3 
2 
0 
7 
3 
2 
1 
10 
0 
# Situationen vad galler införlivande i de nya medlemsstaterna granskas för närvarande mot bakgrund av de bilaterala mötena i början av 
1996 
O Avvikelser 
• Ej tillämpliga 
O Anmälda åtgärder 
DK 
NL 
E 
S 
L 
P 
UK 
F 99.1% 
97.3% 
96,4% 
96.4% 
95.9% 
95.9% 
95.5% 
94.6% FIN 
B 
I 
IRL 
EL 
D 
A 
O Överträdelse p.g.a. bristande 
överenstämmelse 
• Delanmälan 
O Ej anmälda åtgärder 
OKNLESLPUKFFlBimELDA EU 
DEN INRE MARKNADEN 1995 
AVSNITT 2 - FÖRVALTNING AV DEN INRE MARKNADEN 10 
30. Nivån av införlivande i den nationella lagstiftningen varierar även i förhållande till sektorerna (se 
tabell II). I vissa sektorer kan betydande förseningar noteras. Detta gäller i synnerhet följande: 
Försäkringssektorn: De ständiga förseningarna inträffar inte i de nya medlemsstaterna, där 
införlivandet sker på ett ganska tillfredsställande sätt. Vissa framsteg kan dock noteras i fråga om 
införlivande av "tredje generationens" direktiv, i vilka en enda försäkringsmarknad fastställs: direktiv 
92/49/EEG* (om annan direkt försäkring än livförsäkring) och direktiv 92/96/EEG* (om 
livförsäkring). För närvarande är Grekland den enda medlemsstat som inte har anmält nationella 
åtgärder för införlivande av de ifrågavarande direktiven. Detta innebär inte att införlivandet alltid är 
fullständigt eller tillfredsställande - i flera fall måste delvisa anmälningar eller icke överensstämmande 
införlivande noteras. Kommissionen har dock redan inlett vissa överträdelseförfaranden gentemot de 
berörda medlemsstaterna. 
Det bör även nämnas att domstolen har dömt till Greklands nackdel i fråga om införlivandet av 
direktiv 90/618/EEG* (direktiv om ansvarsförsäkring för motorfordon - fritt tillhandahållande av 
tjänster), 88/357/EEG* (andra direktivet om annan direkt försäkring än livförsäkring) samt 
90/619/EEG* (andra direktivet om livförsäkring)16. 
Offentlig upphandling: Tidsfristerna för införlivande respekteras sällan och flera fall av icke 
överensstämmande införlivande har registrerats. Anmälan av åtgärder har systematiskt inkommit med 
mer än flera månaders försening. För närvarande finns 15 fall av direktiv som inte har införlivats 
trots att tidsfristen för införlivande har löpt ut, i vissa fall sedan flera år tillbaka. Detta är särskilt 
fallet i fråga om direktivet om upphandling av tjänster (92/50/EEG*), det nya direktivet om 
upphandling av varor (93/36/EEG*) och det nya direktivet om vissa bestämda sektorer (93/38/EEG*), 
som inte har införlivats av fem, fem respektive fyra medlemsstater. Under 1995 har 26 fall av 
överträdelse behandlats på grund av att nationella åtgärder som antagits för tillämpning av direktiven 
inte har anmälts. Vid granskning av de åtgärder som har anmälts kan dessutom 14 nya fall av 
överträdelse avseende felaktig tillämpning konstateras, vilket innebär att 30 fall av felaktigt 
införlivande för närvarande är under behandling. Dessa fall rör ibland principfrågor som kan leda 
till ett ifrågasättande av offentliga upphandlingar som redan har påbörjats i de berörda 
medlemsstaterna. 
Ny teknik och tjänster: Direktiven har införlivats med betydande förseningar, ofta efter det att 
överträdelseförfaranden har inletts. En del direktiv är faktiskt svårtolkade. Vissa medlemsstater har 
sålunda länge trott att direktiv 90/387/EEG* är ett ramdirektiv som inte behöver införlivas. Flera 
medlemsstater, som för närvarande vidtar ändringar av sina allmänna regelverk för telekommunika­
tionssektorn, har även valt att endast delvis införliva komplicerade direktiv (91/263/EEG* och 
92/44/EEG*). Ett sådant förfarande kan leda till otydligheter på grund av bristande överensstämmelse 
mellan de olika nationella åtgärder som väljs för att införliva samma direktiv. På det hela taget har 
lagstiftningen i fråga om telekommunikationer inte införlivats på ett tillfredsställande sätt och de 
allmänna målen för den europeiska telekommunikationspolitiken har därigenom försenats. 
Kommissionen har vidtagit olika åtgärder för att förbättra införlivandet och säkerställa att 
medlemsstaterna tillämpar lagstiftningen på ett korrektare och effektivare sätt. Detta innebär dels en 
striktare tillämpning av inhemska förfaranden och ett stärkande av de bilaterala kontakter som är 
nödvändiga, dels ansträngningar för att (genom särskilda arbetsgrupper) öka medvetenheten om 
behovet av att fullt ut införliva telekommunikationslagstiftningen och i detta sammanhang även betona 
16 Förenade mål C-109/94, C-209/94 och C-225/94, dom meddelad den 29 juni 1995. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 10 
AVSNITT 2 - FÖRVALTNING AV DEN INRE MARKNADEN 11 
den betydelse som principen om direktverkan har för att avhjälpa bristande eller felaktigt införlivande 
av gemenskapens telekommunikationsdirektiv. 
Immaterialrätt och industriellt rättsskydd: Införlivandet har skett med ganska stora förseningar och 
ofta efter det att överträdelseförfaranden har inletts. Särskilt i fråga om direktiv 89/104/EEG* om 
varumärken har förseningarna vid införlivandet påverkats av antagandet av förordningen om 
gemenskapsvarumärken. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 11 
AVSNIIT 2 - FÖRVALTNING AV DEN INRE MARKNADEN 
TABELL II 
Genomförande av åtgärderna i vitboken 
Läget per sektor 
{31 december 1995) 12 
fysiska hinder 
Veterinärkontroller 
VaitsVyddskontroVef 
Kontroller »v personer 
Särskilda konttoftrr («xanstetankai 
av«a«i 
Tekniska hinder 
Specialarrangemang (Vapen, 
kulturföremål) 
Nya metoden (standarder) 
Motorfordon 
Traktorer och jordbruksmaskiner 
Livsmedel 
Lakemedel 
Kemiska produkter 
Byggverksamhet och byggnadsartiklar 
Teknisk harmonisenng (andra artiklar) 
Bankväsendet 
försäkringsväsendet 
Vardepappersiransaktioncr 
Ny teknik och nya t|anster 
Transport 
Bolagsratt 
Immateriell och industriell äganderätt 
BoiagsDeskattnmg 
Offentlig upphandling 
Fn rorfighel (or personer 
Skattehinder 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
DEN INRE MARKNADEN 1995 12 
AVSNITT 2 - FÖRVALTNING AV DEN INRE MARKNADEN 13 
2 - Verkställandet av gemenskapsrätten 
A. Samarbete i fråga om verkställandet av bestämmelserna för den inre marknaden 
31. Ett inom hela unionen enhetligt genomförande av gemenskapsbestämmelserna om den inre marknaden 
var under 1995 en av kommissionens främsta prioriteringar. Det viktigaste sättet att uppnå detta var att 
främja det ömsesidiga förtroendet mellan de nationella tillsynsmyndigheterna genom att bistå dem i 
samarbetet sinsemellan och med kommissionen. 
32. I enlighet med rådets resolution av den 16 juni 1994 om utveckling av administrativt samarbete vid 
genomförande och verkställande av gemenskapslagstiftning om den inre marknaden17 har kommissionen 
fått i uppdrag att spela en ledande roll vid den praktiska organisationen av samarbetet mellan 
medlemsstaternas behöriga myndigheter och kommissionen i denna fråga. Medlemsstaterna har å sin sida 
uppmanats att senast i slutet av 1994 till kommissionen anmäla kontaktställen och annan väsentlig 
information om sina administrativa strukturer (för verkställandet av bestämmelserna). Medlemsstaterna och 
kommissionen har anmodats att aktivt fortsätta det diskussionsprogram som syftar till att för varje sektor 
klargöra behoven och nå överenskommelse om lämpliga metoder. 
Denna uppgift koncentrerades till en början på arton prioriteringsområden och medlemsstaterna har under 
1995 anmält kontaktställen för den övervägande majoriteten av dessa områden. Mycket lite information 
har dock lämnats om strukturerna för verkställandet. Kommissionen har fört in denna information i en 
databas och distribuerat förteckningar över varje lagstiftningsområde till medlemsstaternas företrädare i de 
kommittéer och arbetsgrupper som berörs. 
Diskussionsprogrammet har fortsatt och de metoder som används i de sektorer där ett väl utvecklat 
samarbete redan finns, t.ex. på områdena för veterinär- och livsmedelskontroller samt tull och beskattning, 
har undersökts för att utröna om de till någon del skulle kunna användas inom andra sektorer. Införandet 
av datoriserade nätverk, inbegripet användningen av elektronisk post, har blivit alltmer omfattande. Detta 
stimulerades ytterligare genom att rådet enades om ett beslut om ett flerårigt gemenskapsprogram för stöd 
till genomförandet av transeuropeiska nätverk för informationsutbyte mellan förvaltningar i gemenskapen 
[IDA (Interchange of data between administrations) (beslut 95/468/EG*). Detta beslut som skulle antas i 
början av november 1995 kommer att finansiera ett antal nätverk för genomförande, inbegripet SHIFT-
systemet för veterinärkontroller vid de yttre gränserna. 
Kommissionen har utarbetat en lägesrapport18 som behandlar följande frågor: 
Ett slutförande snarast möjligt av anmälningarna om kontaktställen och administrativa strukturer 
samt uppdatering av dessa uppgifter. 
Undersökning av användningen av online-versioner av förteckningarna (med lämpliga 
säkerhetsåtgärder) och övervakning av användningen av kontaktställen för samarbete vid 
genomförandet. 
EGTnrC179, 1.7.1994, s. 1. 
KOM (96)20, 29.1.1996. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 13 
AVSNITT 2 - FÖRVALTNING AV DEN INRE MARKNADEN 14 
Medlemsstaternas upprättande av kontaktställen för allmänheten, särskilt för små och medelstora 
företag (i enlighet med rådets resolution av den 10 oktober 199419), för att systemet med 
kontaktställen mellan förvaltningarna skall kunna utnyttjas till fullo. 
Tillhandahållandet av ytterligare stödåtgärder för samarbete, inbegripet seminarier och utbyte 
av tjänstemän ansvariga för tillsynen, på det sätt som för närvarande tillämpas i fråga om 
Karolus- och Matthaeus-programmen. 
33. Inom sektorerna för tull, indirekt beskattning och veterinärmedicin finns redan utbytesprogram för 
tillsynstjänstemän för respektive område (Matthaeus, Matthaeus-Tax och veterinärmedicinskt utbytes­
program). Karolus-programmet avser andra områden av lagstiftningen för den inre marknaden, för vilka 
prioriteringarna fastställs i årliga beslut. 
Det europeiska institutet för offentlig förvaltning i Maastricht, som är kontrakterat för att administrera 
programmet, har lämnat två på varandra följande rapporter om detta. Dessa rapporter tydde på att 
deltagarna hade hade haft stor nytta av programmet, där bl.a. de nya kontakter som erhållits hös värdför­
valtningarna särskilt nämndes. 
I december 1995 hade 193 utbyten ägt rum sedan programmets början 1993, varav den största andelen 
bestod av tjänstemän med uppgift att övervaka tilldelningen av offentliga upphandlingskontrakt samt 
livsmedelskontroll. Detta var färre än det beräknade antalet och diskussioner genomfördes i oktober 1995 
med Karoluskommittén och andra berörda parter för att utröna huruvida programmets mål, som är att 
främja ett mer opartiskt verkställande, lättare skulle uppnås om bestämmelserna ändrades. Användningen 
av Karolusmedel till utbildning i form av t.ex. seminarier diskuterades särskilt. 
34. På tullområdet lade kommissionen i april 1995 fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets 
beslut om ett handlingsprogram för gemenskapens tullväsende (Tull 2000)20. Förslaget syftar till att upprätta 
ett ramverk för att under en femårsperiod utveckla och modernisera tullförvaltningarna. Detta skulle utgöra 
ett stöd till de ansträngningar som medlemsstaterna gör för att stärka det grundläggande samarbetet mellan 
tullförvaltningarna och mellan dem själva och gemenskapen i syfte att säkerställa att gemenskapsrätten 
genomgående och enhetligt tillämpas vid den yttre gränsen. Rådets gemensamma ståndpunkt antogs den 
21 december 1995. 
B. Påföljder vid överträdelse av gemenskapsrätten 
35. Genom att den 3 maj 1995 anta ett meddelande om påföljdernas betydelse vid införandet av 
gemenskapens lagstiftning i fråga om den inre marknaden21 har kommissionen bett rådet och 
Europaparlamentet att bistå vid arbetet med att förbättra överskådligheten och säkerställa effektiviteten och 
verkningsgraden av de påföljder som är tillämpliga vid överträdelse av de gemensamma bestämmelserna. 
19 
20 
21 Rådets resolution av den 10 oktober 1994 om att ge fullt utrymme för små och medelstora 
företags potential till dynamik och förnyelse i en konkurrensmässig ekonomi, inbegripet 
hantverkssektorn och mikroföretag, EGT nr C 294, 22.10.1994 - avsnitt III sista strecksatsen, s. 
7. 
KOM (95) 119 slutl., EGT nr C 301, 13.11.1995 ändrat genom KOM (95) 451 slutl., EGT nr 
C 327, 7.12.1995 ändrat genom KOM (95) 576 slutl., ännu inte offentliggjort. 
KOM (95) 162 slutl., 30.5.1995. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 14 
AVSNITT 2 - FÖRVALTNING AV DEN INRE MARKNADEN 15 
Rådet har välvilligt tagit emot denna begäran genom att den 29 juni 1995 anta sin resolution om en enhetlig 
och effektiv tillämpning av gemenskapsrätten avseende den inre marknaden och om påföljder vid 
överträdelser av denna22. 
I kommissionens meddelande understryks huvudsakligen följande: Kommissionen bekräftar, utan att för 
den skull utesluta möjligheten att föreslå de former för gemensamma påföljder som kan komma att' 
behövas, att det inte går att ifrågasätta principen om att påföljder skall fastställas av de nationella 
myndigheterna. Kommissionen har i själva verket påmint om att det antagligen inte finns någon anledning 
att anta att påföljder avseende tillämpliga bestämmelser som fastställs av en medlemsstat - oavsett om det 
är fråga om gemenskapsbestämmelser eller nationella bestämmelser - inte skulle vara effektiva, 
avskräckande och stå i proportion till överträdelsen, eftersom det ligger i rättsstatens intresse att på sitt 
territorium säkerställa en effektiv tillämpning av gällande bestämmelser med hänsyn till förtroendet hos 
de egna medborgarna liksom till de övriga medlemsstaternas medborgare. 
36. Med beaktande av de ibland väsentliga skillnader som kommissionen kunnat konstatera vid sin 
granskning av införlivandet och tillämpningen av gemenskapsbestämmelserna - särskilt på området för 
offentlig upphandling - har kommissionen dock understrukit att det är viktigt att säkerställa en viss grad 
av överskådlighet i de nationella bestämmelserna om påföljder, så att effektiviteten, proportionaliteten och 
den avskräckande effekten hos påföljderna skall kunna säkerställas. I meddelandet anges därför 
kommissionens avsikt att i sina kommande förslag till förordningar och direktiv införa en klausul i vilken 
det uttryckligen fastställs att de påföljder som är tillämpliga vid överträdelse av den inre marknadens 
bestämmelser skall anmälas. 
Genom detta meddelande har kommissionen begärt att rådet och parlamentet skall 
ta del av kommissionens första riktlinjer i fråga om påföljder på området för den inre 
marknaden, 
bekräfta behovet av överskådlighet i de nationella bestämmelserna om påföljder på detta område, 
uttrycka sin bestämda avsikt att stödja arbetet i fråga om påföljder, särskilt inom sektorerna för 
offentlig upphandling och tullagstiftning, 
åta sig att på ett öppet och konstruktivt sätt granska de sektoriella förslag som kommissionen 
inom de närmaste månaderna kan komma att lägga för att säkerställa effektiviteten, 
proportionaliteten och den avskräckande effekten hos de påföljder som är tillämpliga vid 
överträdelse av bestämmelserna om den inre marknaden. 
Genom sin resolution av den 29 juni 1995 har rådet välvilligt tagit emot dessa uppmaningar. 
37. Kommissionen har fortsatt det uppdrag som givits den att utarbeta påföljder på tullområdet, ett arbete 
som innebär att tullöverträdelsernas omfattning, klassificering och allvarlighetsgrad skall granskas med 
hänsyn till bestämmelserna i gemenskapens tullkodex. 
3 - Tillgång till rättsinstanser och rättsligt samarbete 
A. Utbildning för och information till jurister på området för gemenskapsrätt 
22 EGT nr C 188, 22.7.95, s. 1. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 15 
AVSNITT 2 - FÖRVALTNING AV DEN INRE MARKNADEN 16 
38. Inom ramen för det strategiska programmet "Att utnyttja den inre marknaden på bästa sätt"23 
organiserade kommissionen i mars och oktober 1995 två expertmöten (domare, advokater och akademiker 
från samtliga medlemsstater) för att diskutera möjliga initiativ till att förbättra utbildning för och 
information till alla jurister för att därigenom förbättra kvaliteten på tillämpningen av gemenskapsrätten 
inom ramen för medlemsstaternas nationella jurisdiktion. 
Som ett direkt resultat av dessa möten förbereder kommissionen för närvarande ett nytt målinriktat 
handlingsprogram som kallas "Robert SCHUMANN-programmet" och som skall uppmuntra till 
undervisning i gemenskapsrätt vid de utbildningsanstalter som ansvarar för den grundläggande utbildningen 
och vidareutbildningen av domare eller jurister av olika slag. Programmets syfte kommer även att vara att 
främja informationen om gemenskapsrätten på de ställen där jurister utför sina åligganden (domstolar, 
yrkesskolor osv.) 
B. Konsumenternas tillgång till rättsinstanser 
39. I fråga om konsumenternas tillgång till rättsinstanser och biläggande av konsumenttvister inom den 
inre marknaden har kommissionen utarbetat en balanserad strategi som uppföljning till den grönbok som 
offentliggjordes den 16 november 199324. 
40. De planerade åtgärderna är huvudsakligen inriktade på självreglering och gränsöverskridande 
samarbete, åtföljt av eventuell lagstiftning om vissa särskilda problem. 
Dessa åtgärder syftar till att bilägga gränsöverskridande tvister mellan enskilda parter genom att främja 
icke-rättsliga förfaranden och förbättrat samarbete mellan de befintliga organ som kan komma i fråga. 
41. Vissa rättsligt bindande åtgärder kan också komma i beaktande för att i hela unionen säkerställa 
snabba och effektiva ingripanden mot vissa olagliga gränsöverskridande förfaranden som skadar 
konsumenternas intressen liksom den inre marknadens korrekta funktion. 
C. Fri rörlighet for domar 
42. Ytterligare framsteg har gjorts för antagandet av två avtal om lagstiftning, erkännande och 
verkställande av domslut rörande konkurser samt skilsmässor, annul 1er ing och hemskillnad. Dessa 
två områden omfattades inte av 1968 års Brysselavtal. Den 25 september 1995 paraferades 
konkursavtalet av samtliga medlemsstater och den 23 november undertecknades det av tolv av 
dem. De återstående medlemsstaterna, Irland, Nederländerna och Förenade kungariket förväntas 
underteckna avtalet den 23 maj 1996.. Beträffande familjerätt fortsätter arbetsgrupperna sitt 
arbete med att upprätta ett avtalsutkast. 
43. Förhandlingar har påbörjats om innehållet i ett avtal om förenklad överföring av 
rättshandlingar. Syftet med detta avtal är att möjliggöra direkt överföring av rättshandlingar 
mellan medlemsstaterna. 
4 - Utvärdering av lagstiftningens effektivitet 
23 KOM (93) 632 slutl., 22.12.93. 
24 KOM (93) 576 slutl., 16.11.1993. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 16 
AVSNITT 2 - FÖRVALTNING AV DEN INRE MARKNADEN 17 
44. I enlighet med den begäran som rådet gjorde 1992 och med 1993 års strategiska program för den inre 
marknaden, utför kommissionen en större utvärdering av den inre marknadens genomslagskraft och av 
effektiviteten i lagstiftningen om den inre marknaden. Över 40 oberoende studier påbörjades under 1995 
och dessa kommer att ligga till grund för en rapport som skall lämnas 1996. Denna analys bör ge 
kommissionen möjlighet att utforma sin strategi i fråga om den inre marknaden under seklets sista år och 
att föreslå finjusteringar av det rättsliga ramverket. Analysen kommer att omfatta 
en granskning av 12 000 EU-företag, 
en företagsenkät bland företrädare för europeiska sammanslutningar för tillverkningsindustrin 
och tjänstesektorn, 
en serie undersökningar av handelshinder (tekniska hinder, offentlig upphandling, tull- och 
skatteformaliteter, industriellt rättsskydd), 
en undersökning av handel och investeringar (flöden av utländska direktinvesteringar, flöden 
inom och mellan industrier, konkurrenskraft/skapande och diversifiering av handel, tillgång till 
yttre marknader), 
undersökningar av konkurrens och stordrift (alleuropeiska marknader, konkurrens inom den inre 
marknaden, stordrift, immateriella investeringar), 
undersökningar av effekterna av regionalpolitik, social- och arbetsmarknadspolitik, liberalisering 
av kapitalmarknaden, administration av flera valutor och makroekonomiska modeller, 
sektoriella undersökningar (livsmedel, drycker och tobak, farmaceutiska produkter, textilier och 
kläder, byggplatsutrustning, kemikalier, motorfordon, bearbetade livsmedel, 
telekommunikationsutrustning, försäkringar, bankväsende, flygtransporter, distribution, 
vägtransporter, liberaliserade telekommunikationstjänster, reklam, audiovisuella tjänster, 
informationstjänster, energi samt kostnader som följer av otillräckliga transportstrukturer). 
Resultaten av denna översyn förväntas bli offentliggjorda under det sista kvartalet 1996. 
5 - Statistik 
45. Behovet av tillförlitlig statistik om den inre marknaden påverkar Eurostats statistiska arbete både på 
kort och på längre sikt. 
46. Det kortsiktiga målet sammanhänger med behovet av att ta fram objektiva och tillförlitliga uppgifter 
för 1996 års översyn. Mellan januari och oktober 1995 förbereddes "för 1996 års studie" kvantitativa 
liksom kvalitativa uppgifter som inhämtats direkt från Eurostat eller från medlemsstaterna och från en 
längsgående studie av företag i de medlemsstater som var medlemmar före 1995. 
47. Det långsiktiga målet är att förbättra den löpande insamlingen av uppgifter. Detta berör framför allt 
ett antal tjänstegrenar, där mer detaljerade uppgifter skulle vara till hjälp för förvaltningarna och de 
ekonomiska aktörerna vid bedömning av den inre marknaden och för ett bättre utnyttjande av den. 
6 - Regleringspolitik och förenkling 
A. Regleringspolitik och förenkling av lagstiftning 
DEN INRE MARKNADEN 1995 17 
AVSNITT 2 - FÖRVALTNING AV DEN INRE MARKNADEN 18 
48. Under hela 1995 noterades ett ökat intresse från affärslivet, förvaltningarna och 
gemenskapsinstitutionerna av att säkerställa bättre och enklare bestämmelser, både i fråga om förberedandet 
av nya bestämmelser och om utvärdering av den redan införda lagstiftningens lämplighet. 
49. Kommissionen har utarbetat ett utkast till allmänna riktlinjer för regleringspolitik25, som har skickats 
till kommissionens samtliga tjänstegrenar. I dessa understryks behovet av adekvata samråd och utvärdering 
av genomslagskraft samt av att det säkerställs att olika gemenskapsmål är förenliga med varandra och att 
förslag beaktas med hänsyn till principerna om subsidiaritet och proportionalitet. 
50. Rapporten från gruppen för förenkling av lagstiftning och administration26, under Bernhard Molitors 
ordförandeskap, lämnade många specifika rekommendationer om möjliga förenklingar av gemenskapens 
regelverk. I sina kommentarer till rapporten, offentliggjorda i november27, ställde sig kommissionen mycket 
positiv till de allmänna rekommendationerna i rapporten, som förordade en strategi i fråga om ny 
lagstiftning som liknade den som kommissionen nu anger i sina allmänna riktlinjer, poängterade behovet 
av korrekt införlivande av gemenskapsrätten inom angivna tidsfrister och förordade större ansträngningar 
för kodifiering av gemenskapsrätten. Kommissionen uppgav dock att den skulle ha uppskattat mer 
ansträngningar från gruppen när det gäller att analysera och bedöma den nationella lagstiftningens 
betydelse. I regleringsrapporten från den europeiska industri-och arbetsgivarorganisationen, UNICE.^som 
utarbetats med ekonomiskt stöd från kommissionen, bekräftades dock att en stor del av de regler som 
tynger affärslivet härrör från medlemsstaterna snarare än från gemenskapen. 
51. Kommissionens rapport till Europeiska rådet, "Bättre lagstiftning"29, handlar om tillämpningen av 
principerna om subsidiaritet och proportionalitet samt förenkling och kodifiering. Kommittén för förbättring 
och förenkling av näringslivsförhållandena kommer även att inbegripas i uppföljningen av vissa av de 
rekommendationer som lämnas i Molitorrapporten och som berör små och medelstora företag. 
B. Konsolidering av lagstiftning och förklaringar 
52. De tekniska framsteg och nya förbättrade arbetsmetoder som antogs i det tvärinstitutionella avtalet 
av den 20 december 1994 bidrar till konsolidering av lagstiftning och förklaringar. Kommissionen har 
under 1995 antagit ett tiotal förslag om formell konsolidering, som inbegriper sådana områden som 
telekommunikation, djurhälsa, djurfoder samt frön och plantor. Framsteg har gjorts i arbetet med 
ytterligare förslag på områden som t.ex. berör bankväsendet, livförsäkringar och andra direkta försäkringar 
samt handeln med aktier och säkerheter och som kommer att läggas fram under 1996. 
53. Det intensiva arbetet med informell konsolidering har lett till konsolidering av ungefär 140 
rättssamlingar varvid nästan 1500 ursprungliga instrument har kombinerats. Dessa texter kommer i början 
av 1996 att tillhandahållas av publikationskontoret och dess distributionsnät. 
7 - Kommunikations- och informationspolitik 
54. För att den inre marknaden skall fungera smidigt krävs det ett adekvat informationsutbyte mellan 
gemenskapens institutioner, medlemsstaterna och parterna på den inre marknaden. Under 1995 vidtog 
25 
26 
27 
28 
29 SEK (95) 2255, 17.1.1996. 
KOM (95) 288 slutl./2, 21.6.1995. 
SEK (95)2121, 29.11.1995. 
"Releasing Europe's Potential Through Targeted Regulatory Reform" - Bryssel, 1995. 
Dok. nr CSE (95) 580. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 \\ 
AVSNIIT 2 - FÖRVALTNING AV DEN INRE MARKNADEN 19 
kommissionen ett antal åtgärder som syftade till att främja de enskilda medborgarnas medvetenhet om den 
inre marknadens möjligheter och för att själv inhämta upplysningar om deras åsikter och erfarenheter. 
55. Efter de lyckade "inre-marknadsveckorna" som under 1994 organiserades i de då tolv 
medlemsstaterna, har under 1995 liknande evenemang hållits i de tre nya medlemsstaterna. Dessa 
evenemang har givit kommissionens tjänstemän, företrädarna för nationella förvaltningar och de enskilda 
marknadsparterna möjlighet att utbyta åsikter om förhållandena på den ime marknaden i vart och ett av 
de berörda länderna. 
56. Kommissionen har sedan dess offentliggjort ett antal tidskrifter om den inre marknaden, inbegripet 
GD XV-Nyheter, som nu omarbetats och fått en större spridning under namnet Nyheter frän den inre 
marknaden. 
57. En ytterligare översyn av små och medelstora företags erfarenheter av den inre marknaden30 har gjorts 
med stöd av nätverket Euroinfocenter. 
58. Kommissionen har i allt högre grad undersökt de möjligheter som elektroniska media ger. Den har 
framställt en första CD-ROM-skiva31 om den inre marknaden, baserad på de 350 frågor och svar om den 
inre marknaden som finns i databasen Info 92. Möjligheterna att utge en fullständig CD-ROM-skiva 
undersöks. Som ett första steg för att tillhandahålla upplysningar om den inre marknaden på Internet, har 
kommissionen skapat ett fönster om detta ämne i Europa-servern32. 
59. I sitt tal inför Europaparlamentet i januari 1995, lanserade ordförande Santer idén om ett initiativ för 
att visa på de fördelar och möjligheter som den enskilda medborgaren ges genom den inre marknaden -
som hitintills utgör det största framsteget för gemenskapens integration - och som därför kallas 
"Medborgarnas Europa". 
Betydande förberedelsearbete har utförts under 1995 för åtgärder nästa år. Flera handböcker kommer att 
tas fram för att hjälpa de enskilda medborgarna att bli medvetna om sina rättigheter i den ime marknaden, 
hur de kan dra fördel av dessa i de enskilda medlemsstaterna och hur de kan få upprättelse om dessa 
rättigheter förvägras dem. 
30 Kan erhållas på förfrågan från GD XV. 
31 "The Internal Market - Everybody's business! ". Kan erhållas på förfrågan från GD XV, enhet Al. 
32 WWW-adress: http://www.cec.lu/ 
DEN INRE MARKNADEN 1995 19 
2o 
Avsnitt 3 - Fri rörlighet för personer 
1 - Avskaffandet av kontroller vid de inre gränserna 
60. Luckor finns fortfarande avseende det fullständiga genomförandet av fördragets huvudsakliga mål, 
fri rörlighet för personer. Kommissionen har dock å sin sida beslutat att förelägga rådet och 
Europaparlamentet sina senaste förslag till komplettering av dem som redan ligger på rådets bord. Om 
dessa luckor inte sluts till kan de skada den Europeiska unionens politiska trovärdighet. 
61. Även om många svårigheter återstår i fråga om gränskontroll av individer har kommissionen 
konstaterat vissa framsteg till följd av Schengenavtalet. Sju av medlemsstaterna i unionen (Belgien, 
Frankrike, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Spanien och Tyskland) har sedan den 1 juli 1995 på ett 
oåterkalleligt vis sinsemellan tillämpat Schengenavtalet som syftar till att avskaffa kontroll av personer som 
passerar deras gemensamma gränser33. Genomförandet av avtalet utgör ett viktigt steg mot fullföljandet av 
det mål som anges i artikel 7a* i Romfördraget. 
62. I parallellitet därmed antog kommissionen den 12 juli 1995 tre förslag till direktiv som syftar till att 
inom hela Europeiska unionen genomgående avskaffa kontroll av personer som passerar ime gränser. Det 
är kommissionens åsikt att den ime marknaden måste fungera på samma villkor som en inhemsk marknad, 
så att resor inom gemenskapens kan göras på samma sätt som resor mellan regioner eller provinser i en 
medlemsstat. Innan kontrollerna vid de ime gränserna avskaffas kommer den ime marknaden dock inte 
att vara en realitet för gemenskapens medborgare. Avskaffade kontroller vid de ime gränserna får 
naturligtvis inte medföra att säkerheten sänks för den europeiska medborgaren. 1 förslagen har det tvärtom 
uttryckligen fastställts att avskaffandet av kontroller inte kommer att träda i kraft om inte nödvändiga 
åtgärder för att säkerställa en bibehållen hög säkerhetsnivå inom det gränslösa området uttryckligen vidtas 
och genomförs på ett tillfredsställande sätt. Alla dessa åtgärder ligger på rådets bord. 
Det första av de nya förslagen ger ett konkret uttryck för principen att kontrollerna skall avskaffas och 
förtydligar omfattningen av förbudet att utföra kontroller och kräva formaliteter vid inre gränser34. I detta 
förslag bekräftas att alla personer, oavsett nationalitet, drar fördel av avskaffade kontroller vid de ime 
gränserna. En " skyddsklausul " har skrivits in för det fall att en medlemsstat skulle utsättas för ett 
tillräckligt allvarligt hot mot allmän säkerhet eller hälsa. 
Ett andra förslag till direktiv syftar till att ändra sekundärrätten på området för personers fria rörlighet så 
att varje bestämmelse avlägsnas som gör det möjligt att utföra kontroller av personer som passerar en ime 
gräns35. 
Ett tredje förslag syftar slutligen till att bevilja rätt till kort vistelse på de övriga medlemsstaternas 
territorium för medborgare i tredje land som lagligen befinner sig i en medlemsstat och som innehar ett 
uppehållstillstånd eller en visering som gäller för samtliga medlemsstater i unionen30. Detta utgör också 
ett nödvändigt komplement till de förslag som kommissionen lade fram i december 1993 om passerandet 
av yttre gränser37, genom att det föreskriver likvärdighet mellan ett uppehållstillstånd och en visering som 
utfärdats av en medlemsstat samt ömsesidigt erkännande av viseringar. Genom denna åtgärd kommer flera 
miljoner utländska personer som är bosatta i unionen att kunna resa till de olika medlemsstaterna utan att 
vara ålagda att i förväg skaffa en visering, vilket kommer att främja turismen och gränsöverskridande köp 
av varor och tjänster. 
33 Frankrike har dock tillämpat den säkerhetsklausul som tillåter tillfälligt återupprättande av 
gränskontroller i syfte att upprätthålla allmän ordning och nationell säkerhet. 
34 KOM (95) 346 slutl., EGT m C 306, 17.11.1995. 
35 KOM (95) 347 slutl., EGT m C 289, 31.10.1995. 
36 KOM (95) 348 slutl. EGT nr C 307, 18.11.1995 
KOM (93) 684 slutl., EGT nr C 11, 15.1.1994. 37 
DEN INRE MARKNADEN 1995 20 
AVSNITT 3 - FRI RÖRLIGHET FÖR PERSONER 21 
63. Rådet antog detta år två förordningar, den av den 29 maj 1995 om en enhetlig utformning av 
visumhandlingar (förordning (EG) m 1683/95*) och den av den 25 september 1995 om fastställande av 
tredje land vars medborgare är skyldiga att ha visum för att passera medlemsstaternas yttre gränser 
(förordning (EG) m 2317/95*) 
2 - Fri rörlighet för personer inom gemenskapen 
A. Rätt till vistelse 
64. Nio medlemsstater har formellt underrättats i fråga om sitt felaktiga införlivande av vissa eller 
samtliga tre direktiv om rätt till vistelse. 
B. Erkännande av kvalifikationer 
65. Mellan 1991 och slutet av 1994 har nästan 10 000 europeiska medborgare fått sina examensbevis 
erkända i enlighet med direktiv 89/48/EEG* och ytterligare ca 5 000 har varje år dragit fördel av de 
sektoriella direktiven (för läkare, tandläkare, veterinärer, sjuksköterskor inom allmänvård, barnmorskor, 
apotekare och arkitekter). 
66. Under 1995 noterades dock en markant ökning av det antal klagomål som kommissionen registrerade 
från migrerande personer som hade mött svårigheter med att få sina examensbevis erkända. Det är inte 
möjligt att bedöma om denna ökning återspeglar en faktisk försämring jämfört med tidigare år eller om 
den beror på en större medvetenhet hos personer som planerar att flytta inom gemenskapen om de 
rättigheter som följer av gemenskapsrätten. 
Det största antalet klagomål berör det allmänna system för erkännande av examensbevis och yrkesmässiga 
kvalifikationer som fastställs i rådets direktiv 89/48/EEG* och 92/51/EEG*. I vissa fall kan svårigheterna 
hänföras till att genomförandebestämmelser saknas, särskilt för det senare direktivet som skulle ha varit 
införlivat den 18 juni 1994, men som är fullt tillämpligt i endast sju medlemsstater. Beträffande direktiv 
89/48/EEG* har en medlemsstat, nämligen Belgien, nästan fem år efter det sista datumet för 
genomförande, fortfarande inte vidtagit de nödvändiga åtgärderna i nationell lagstiftning. Andra problem 
kan hänföras till de svårigheter som uppstår vid tolkningen av de grundläggande begreppen i direktiven 
(t.ex. "examensbevis", "högre utbildning", "reglerat yrke") och själva tillämpningen av förfarandet för 
erkännande. 
67. För att råda bot på denna situation kommer kommissionen att försöka säkerställa att de som är 
ansvariga för tillämpning av direktiven lär sig att förstå dem bättre och att de som vill utnyttja det allmänna 
systemet görs fullt medvetna om sina rättigheter. 
68. För att göra gemenskapens regelverk tydligare och enklare kommer kommissionen inom kort att lägga 
fram ett förslag till ett direktiv vars syfte är att konsolidera de huvudsakliga bestämmelserna i 35 befintliga 
direktiv om yrkesverksamhet och att upprätta ett förfarande för erkännande av examensbevis som avser 
verksamheter som inte omfattas av andra direktiv. 
C. Arbetsförmedling i gränsområden 
69. År 1995 var det första fulla verksamhetsåret för nätverket Eures, som lanserades i november 1994 
för att underlätta arbetstagarnas fria rörlighet inom EES. Eures innebär ett partnerskap mellan 
kommissionen och offentliga arbetsförmedlingar och företrädare för arbetsmarknadens parter i 
gränsområden. Under detta år har det underlättat utbytet av erfarenheter och sunda metoder mellan 
DEN INRE MARKNADEN 1995 21 
AVSNITT 3 - FRI RÖRLIGHET FÖR PERSONER 22 
medlemmarna i nätverket. Samarbetet mellan de offentliga arbetsförmedlingarna börjar redan att utvecklas 
i en grad som överskrider de ursprungliga förväntningarna. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 22 
Avsnitt 4 - Fri rörlighet för varor 
Instrument i gemenskapslagstiftningen till säkerställandet av den fria 
rörligheten för varor 
1 - Artiklarna 30-36* i Romfördraget 
A. Inledning 
70. I artikel 30 och följande* i Romfördraget förbjuds kvantitativa begränsningar av import och export, 
liksom åtgärder som har motsvarande verkan. Kommissionens åtgärder för att kontrollera att 
medlemsstaterna följer bestämmelserna i dessa artiklar syftar till att avskaffa handelshinder, särskilt genom 
en dialog med medlemsstaterna. 
71. Under 1995 registrerade kommissionen 258 nya fall, vilka antingen upptäckts i samband med 
kommissionens arbete eller till följd av klagomål från ekonomiska aktörer eller yrkessammanslutningar. 
Ökningen har sin huvudsakliga förklaring i Finlands, Sveriges och Österrikes anslutning. 
Under samma period avslutades 238 ärenden. Det bör även noteras att endast två ärenden behövde 
hänskjutas till domstolen, vilket bekräftar att det partnerskap som förordas av kommissionen för att utan 
tvist finna lösningar på de ärenden som tillställs den har visat sig vara fungera. 1 år har möten hållits i 
Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Tyskland, Grekland och, för första gången, i Belgien. Sådana 
möten kommer även att äga rum i de nya medlemsstaterna, Finland, Sverige och Österrike. Dessa 
"gruppmöten" ger det ramverk som är nödvändigt för en ingående dialog mellan kommissionen och 
medlemsstaternas förvaltningar och har gjort det möjligt att finna lösningar i 60 fall. 
B. De huvudsakliga områden inom vilka kommissionen under 1995 har vidtagit åtgärder 
för att avskaffa handelshinder 
72. Såsom framgår av den statistik som visas i tabell III och som härrör från de 258 nyregistrerade fallen 
är de huvudsakliga områdena för regeringsåtgärder som kan syfta till eller medföra en begränsning av 
handeln inom gemenskapen de områden som omfattar vägfordon, livsmedel, kemikalier samt farmaceutiska 
produkter och läkemedel. 
Liksom under 1994 uppstod de flesta svårigheterna i sektorerna för livsmedel .och vägfordon. 
TABELL m - UNDER 1995 REGISTRERADE KLAGOMÅL OM HANDELSHINDER (ARTIKEL 30 OCH FÖLJANDE) 
Medlems­
stat 
B 
DK 
b 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
O 
P Väg­
fordon 
6 
2 
4 
2 
4 
23 
0 
10 
3 
1 
1 
2 Livs­
medel 
6 
0 
21 
3 
7 
10 
0 
5 
0 
3 
1 
1 Kemi­
kalier 
1 
1 
4 
1 
1 
1 
Ô 
1 
0 
0 
2 
0 Farma­
ceutiska 
produkter & 
läkemedel 
1 
1 
0 
2 
1 
0 
0 
3 
0 
0 
1 
0 Tele­
kommu­
nikation 
0 
0 
2 
1 
0 
1 
0 
3 
0 
2 
0 
0 Bygg 
l 
0 
2 
0 
0 
Ö 
0 
0 
0 
0 
2 
0 Annat 
2 
1 
11 
0 
13 
13 
0 
10 
0 
9 
3 
2 Summa 
11 
5 
54 
9 
26 
48 
0 
32 
3 
15 
10 
5 
DEN INRE MARKNADEN 1995 23 
AVSNITT 4 - FRLRÖRLIGHET FÖR VAROR 24 
FIN 
s 
UK 
SUMMA 4 
7 
4 
71 1 
8 
0 
66 0 
3 
0 
15 0 
0 
1 
10 0 
0 
0 
9 1 
0 
0 
6 1 
1 
5 
81 5 
19 
10 
258 
73. Samtliga medlemsstater, förutom Irland, berörs. Det är i detta sammanhang av betydelse att 
situationen i de nya medlemsstaterna, Finland, Sverige och Österrike, återspeglar den allmänna situationen 
i de övriga medlemsstaterna. I dessa tre länder avser de flesta klagomålen bestämmelser om registrering 
av fordon, saluföring av livsmedel, samt saluföring av farmaceutiska produkter. Arten av de hinder som 
de ekonomiska aktörerna möter och de mål som medlemsstaterna söker uppnå varierar från en sektor till 
en annan, men skiljer sig inte i väsentlig grad från de hinder som kommissionen angivit i tidigare 
rapporter. 
o) Vägfordon 
74. De flesta fall som kommissionen har registrerat under detta år avser sektorn för vägfordon. 
Svårigheterna inom denna sektor, vilka framför allt rör fordon som tidigare har varit registrerade i en 
annan medlemsstat, hänför sig, liksom under 1994, huvudsakligen till att principen om Ömsesidigt 
erkännande inte tillämpas av fordonsinspektörer, liksom till nationella tekniska standarder och till det 
faktum att dokument som utfärdats i en annan medlemsstat inte erkänns, trots att de innehåller de uppgifter 
som krävs. Kommissionen ägnar därför denna situation särskild uppmärksamhet, då den i många fall hotar 
en medborgerlig rättighet på den ime marknaden. Resultat som uppnåtts genom kommissionens ingripande 
är t.ex. den större smidighet som Frankrike börjat tillämpa i fråga om registrering av fordon som köpts 
i andra hand samt bestämmelserna i Spanien om individuellt godkännande av högerstyrda bilar. 
För att göra de nationella myndigheterna medvetna om sina skyldigheter rörande registrering av fordon och 
för att informera allmänheten om de rättigheter och garantier de har enligt gemenskapslagstiftningen antog 
kommissionen den 20 december 1995 ett förklarande meddelande rörande förfarandena för typgodkännande 
och registrering av fordon som tidigare varit registrerade i en annan medlemsstat38. Det huvudsakliga syftet 
med det nya meddelande som antogs av kommissionen är att förklara de principer och förfaranden som 
nationella myndigheter skall följa så att motorfordon som tidigare varit registrerade i en annan medlemsstat 
kan registreras enkelt och effektivt i deras länder. Meddelandet ger en tydlig redovisning av de praktiska 
konsekvenserna för nationella myndigheter och privatpersoner såväl av införandet av införandet av EG-
typgodkännande av fordon som av domstolens beslut. 
b) Livsmedel 
75. Kommissionen har noterat att de huvudsakliga hindren under 1995, liksom under 1994, är i form av 
nationella förfaranden som kräver godkännande i förväg och som syftar till kontroll av beståndsdelarna i 
livsmedel, särskilt närvaron av livsmedelstillsatser (näringsämnen, vitaminer) eller andra tillsatser. 
Kommissionen har i detta sammanhang, för att på ett bättre sätt kunna säkerställa att gemenskapens 
bestämmelser på detta område uppfylls, begärt att myndigheterna i medlemsstaterna lämnar närmare 
uppgifter om de nationella förfaranden som gäller för närvarande. 
Kommissionen har betonat att det oavvisliga kravet på konsumentskydd inte får medföra att produkter 
förbjuds med hänsyn till nationella "kvalitetskrav". Efter kommissionens ingripande ändrade därför t.ex. 
de grekiska myndigheterna de gällande bestämmelserna för att möjliggöra saluföring av vissa drycker med 
låg halt av fruktsaft, förutsatt att dryckernas innehåll anges på etiketterna. 
3X SEK (95) 2262, ännu inte offentliggjort. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 24 
AVSNITT 4 - FRI RÖRLIGHET FOR VAROR 25 
c) Kemiska produkter 
76. Vissa av de hinder rörande vilka de 15 klagomålen togs emot härrör från förbud av import eller 
användning av produkter som medlemsstaterna anser utgöra risker för folkhälsan eller för konsumenterna. 
De flesta härrör dock från förfaranden i samband med godkännande av saluföring och, i fråga om 
parallellimport, från förfaranden för kontroll av att den importerade produkten är identisk med de 
produkter som redan har godkänts för saluföring. 
d) Farmaceutiska produkter och läkemedelsprodukter 
77. Hindren för den fria rörligheten för farmaceutiska produkter härrör huvudsakligen från förfaranden 
för godkännande av saluföring och svårigheter i samband med parallellimport. Kommissionen har i ett 
flertal fall ingripit för att underlätta den parallella importen av varor som tillverkats i en annan medlemsstat 
och redan saluförts där eller av läkemedel som har samma terapeutiska verkningar som sådana läkemedel 
som redan finns på marknaden.39 
e) Andra former av hinder 
78. I fråga om handelsbestämmelser noterade kommissionen under 1995 en kraftig ökning av 
bestämmelser om att det nationella språket skall användas för vissa upplysningar på produktetiketter. 
Kommissionen fastslog därför att t.ex. kravet på att flaskor skulle påföras upplysningen "ingen pant" på 
holländska, tillsammans med en logotyp som angav separat insamling av flaskorna, var oproportionerligt 
och överdrivet i förhållande till konsumenternas behov av upplysning. 
79. Kommissionen var även tvungen att granska vissa bestämmelser om märkning av ursprungsort som 
ledde till handelshinder. Efter ett klagomål avseende det i dansk lagstiftning fastställda kravet att 
konfektion, som importerades och såldes under ett danskt företagsnamn eller ett danskt varumärke, skulle 
påföras en angivelse om ursprungsland eller om att det rörde sig om import, fastslog kommissionen t.ex. 
att dessa krav om märkning av importerad konfektion motsvarade ett hinder för handel mellan 
medlemsstater som stred mot bestämmelserna i Romfördraget (artikel 30*). 
C. Domstolens ingripanden 
80. Domstolens rättspraxis är ett viktigt instrument för enhetlig och effektiv tillämpning av 
gemenskapsrätten på området för artikel 30 och följande* i Romfördraget, eftersom begreppet "åtgärder 
som motsvarar kvantitativa begränsningar" inte definieras i fördraget. 
81. Bland domstolens viktigaste domar under 1995 kan följande nämnas: 
Televisionsreklam för varor på uppdrag av distributionssektorn40 
. Artikel 30* i fördraget kan inte tillämpas om en medlemsstat genom lagar eller förordningar förbjuder 
spridning av reklam till förmån för distributionssektorn i näringslivet. En sådan åtgärd avser inte att 
reglera utbytet av varor mellan medlemsstaterna men endast saluföringsmetoderna, och gäller oavsett 
produkt för samtliga marknadsaktörer och påverkar inte försäljningen av produkter från andra 
medlemsstater på annat sätt än för de inhemska produkterna. 
Fastställande av maximala gränsvärden för bekämpningsmedelsrester41 
39 
40 Meddelande om parallellimport på området för farmaceutiska specialiteter, EGT C 115,6.5.1982. 
Mål C-412/93, dom meddelad den 9 februari 1995. 
41 Förenade mål C-54/94 och C-74/94, dom meddelad den 23 februari 1995. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 25 
AVSNITT 4 - FRI RÖRLIGHET FÖR VAROR 26 
Rådets direktiv av den 27 november 1990 om fastställande av gränsvärden för 
bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt ursprung inklusive frukt och grönsaker 
(90/642/EEG*) förhindrar inte att maximala godkända gränsvärden för rester av klorprofam och 
profam liksom metoder för att övervaka efterlevnaden av dessa gränsvärden fastställs i nationella 
bestämmelser. Domstolen fastslår dock att sådana bestämmelser bör införas med beaktande av 
bestämmelserna i artiklarna 30 och 36 i fördraget. 
Import av ett narkotiskt medel (diamorfin)42 
Ett importförbud kan inte tillåtas på grundval av artikel 36* om det införs för att säkerställa ett 
företags överlevnad. Det kan å andra sidan omfattas av det undantag som föreskrivs i artikel 36* om 
det är fråga om att skydda människors liv och hälsa och detta inte kan ske lika effektivt med åtgärder 
som innebär mindre begränsning av handeln inom gemenskapen. 
Tillhandahållandet av en produkt som kan begränsa friheten att fastställa återförsäliningspriser och 
vilseleda konsumenterna43 
Ett förbud att i en medlemsstat låta produkter övergå till fri omsättning med hjälpa av samma 
reklammetoder som används i en annan medlemsstat utgör ett hinder för handeln inom gemenskapen 
eftersom det kan tvinga importören att anpassa produkternas presentation på olika sätt beroende på 
var de skall saluföras och därmed öka kostnaderna för förpackning och reklam. 
2 - Teknisk harmonisering och standardisering 
A. Lagstiftning som antagits och genomförts på de olika områdena 
a) Jordbruksprodukter 
Veterinärmedicinsk och zooteknisk lagstiftning 
82. På området för veterinärmedicinsk och zooteknisk lagstiftning fattades viktiga beslut under 1995. 
Dessa inbegriper direktiv 95/29/EG* om skydd av djur vid transporter, tre beslut om salmonellatestning 
av vissa djur och djurprodukter avsedda för Finland och Sverige (beslut 95/409/EG*, 95/410/EG* och 
95/411/EG*) samt om ändring av direktiv om handel med färskt kött och handel med boskap och svin 
(direktiv 95/23/EG* och 95/25/EG*). 
83. Kommissionen har för rådet även lagt fram förslag i ett antal frågor om t.ex. köttbaserade produkter 
och skyddsåtgärder mot vissa zoonoser. 
84. Kommissionen har antagit flera genomförandeåtgärder för de åtgärder som antagits för att fullborda 
den ime marknaden. Den har även antagit beslut om harmonisering av kraven för import av fiskprodukter 
och levande tvåskaliga mollusker (rådets direktiv 95/22/EG*) samt bestämmelsen om 
gemenskapsfinansiering i syfte att utplåna djursjukdomar och begränsa dessa sjukdomar, med särskilt 
beaktande av klassisk svinfeber i Tyskland och mul- och klövsjuka i Grekland44. Skyddsklausuler har 
införts för att undvika att sjukdomar sprids till gemenskapen och som särskilt avser uppkomsten av mul-
och klövsjuka i Ryssland och av beskällarsjuka (dourine) i Mexiko. 
42 
43 
44 Mål C-324/92, dom meddelad den 23 mars 1995. 
Mål C-470/93, dom meddelad den 6 juli 1995 (ännu inte offentliggjord). 
Ännu inte offentliggjort. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 26 
AVSNITT 4 - FRI RÖRLIGHET FÖR VAROR 27 
85. I början av december anordnade kommissionen en större konferens i Bryssel för översyn av de 
vetenskapliga beläggen och utvärdering av de kunskaper som idag finns i fråga om användning av 
tillväxtaktiverande medel i köttproduktionen. 
Växtskvdd och annan lagstiftning rörande vegetabiliska produkter och djurfoder 
86. På dessa områden har lagstiftningen harmoniserats under många år och det administrativa samarbetet 
mellan medlemsstaterna och kommissionen är väl utvecklat. Inga allvarliga problem har noterats under 
1995. 
Växtskydd -1 kommissionens direktiv 95/40/EG* erkänns vissa "skyddade zoner" som särskilt utsatta 
för växtskyddsrisker och ges därför ett särskilt skydd och i kommissionens direktiv 95/44/EG* anges 
bestämmelser om undantag från gemenskapens lagstiftning om växtskydd i fråga om försök samt 
vetenskapligt och artselektivt arbete. Konsolideringen av rådets direktiv 77/93/EEG* förväntas bli 
avslutad under 1996. 
Fröer och förökningsmaterial - Rådet har ännu inte antagit förslaget om uppdatering av de sju 
grundläggande frödirektiven45 för att säkerställa en fullständig förenlighet med den ime marknaden 
och Europaparlamentet har ännu inte yttrat sig. Det är inte troligt att förslaget kommer att antas före 
mitten av år 1996. Konsolideringen av dessa sju grundläggande direktiv skall även den vara avslutad 
1996. 
Bekämpningsmedelsrester -1 fråga om sju ytterligare bekämpningsmedel som inte tidigare omfattats 
av gemenskapens lagstiftning har rådet antagit nya två direktiv (direktiv 95/38/EG* och 95/61/EG*) 
i vilka den maximala halten av bekämpningsmedelsrester fastställs för ett stort antal 
jordbruksprodukter. 
Skydd av växtförädlarrättigheter 
87. I avsaknad av ett avtal om permanent säte påbörjade gemenskapens byrå för skydd av 
växtförädlarrättigheter sin verksamhet på en provisorisk adress i Bryssel. Kommissionen antog tre åtgärder 
rörande skydd av växtförädlarrättigheter för genomförande av förordning (EC) m 2100/94*46. 
Klagomål 
88. De hinder för den fria rörligheten för jordbruksprodukter som under 1994 kommit till kommissionens 
kännedom avser huvudsakligen tekniska hinder, t.ex. de italienska myndigheternas fastställande av 
maximala resthalter av växtskyddsmedel i citroner eller förstärkta veterinärkontroller vid import, särskilt 
till Italien, i syfte att upptäcka förekomst av salmonella i färskt kött från andra medlemsstater. 
Det bör noteras att de svårigheter i handeln som signalerats till kommissionen ligger inom områden där 
gemenskapsrätten förfarande inte är heltäckande eller där harmoniseringsdirektivet ännu inte har trätt i 
kraft. 
b) Kapitalvaror 
45 
46 KOM (93) 598 slutl., offentliggjort i EGT m C 39, 31.1.1994. 
Tre åtgärder för genomförande offentliggjordes i EGT m L 121, 1.6.1995, s. 31 och 37 och EGT 
nr L 173, 25.7.1995, s. 14. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 27 
AVSNITT 4 - FRI RÖP1.1GHET FÖR VAROR 2% 
89. I fråga om kapitalvaror har kommissionen fortsatt sin verksamhet för att fastställa och tillämpa ett 
regelverk som omfattar de olika sektorerna. Perioden för införlivande av 92 direktiv avseende sådana 
sektorer som mekanisk och elektrisk industri, personlig skyddsutrustning, gas, tryckkärl, färdigförpackade 
varor, legal metrologi och medicintekniska produkter kommer att löpa ut före den 31 december 1995. Av 
dessa är direktiv av typen "den nya metoden" av särskild betydelse ur både rättslig och ekonomisk 
synvinkel. Graden av införlivande är tillfredsställande med hänsyn till att införlivandet av direktiv inom 
denna sektor objektivt sett är komplicerad. Med hänsyn till att det i medlemsstaterna redan finns detaljerad 
lagstiftning på detta område, som ofta även omfattar andra områden (t.ex. installationsbestämmelser, 
sociala skyddsnät), kan införandet i det nationella systemet av principerna om den nya metoden visa sig 
vara komplicerad och kräva växelverkan mellan gemenskapens bestämmelser och de nationella systemen. 
c) Livsmedel 
90. I livsmedelssektorn blev harmoniseringen av de grundläggande reglerna om livsmedelstillsatser 
komplett vid Europaparlamentets och rådets antagande den 20 februari av direktiv 95/2^0* om andra 
tillsatser än färgämnen och sötningsmedel. Genomförandet av dessa nya regler kommer att ge ett betydande 
bidrag till den inre marknadens fungerande inom denna sektor. Dessutom antog kommissionen två direktiv 
om renhetskriterier för färgämnen (direktiv 95/45/EG*) och sötningsmedel (direktiv 95/31/EG*). 
Ytterligare viktiga framsteg gjordes genom rådets antagande av fyra gemensamma ståndpunkter om 
märkning av livsmedel, nya livsmedel, smakämnen respektive naturligt mineralvatten. Kommissionen har 
också lagt fram tre nya förslag om tillsatser till rådet, varav två gör en teknisk uppdatering av den 
befintliga förordningen och det tredje upprättar en förteckning över traditionella produkter för vilka 
medlemsstaterna kan begränsa användningen av tillåtna tillsatser47. Dessutom genomförde kommissionen 
de första kontrolluppdragen i medlemsstaterna inom ramen för direktiv 93/99/EEG* om ytterligare åtgärder 
för den offentliga kontrollen av livsmedel, och en betydande ökning skedde av det antal uppgifter som är 
föremål för vetenskapligt samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna. 
d) Farmaceutiska produkter 
91. Under 1995 gjordes betydande framsteg inom sektorn för farmaceutiska produkter. Det nya 
gemenskapssystemet för godkännande av mediciner för mänskligt och veterinärt bruk trädde i kraft den 
1 januari 1995. I detta system fastställs två förfaranden, ett centraliserat förfarande som leder till 
utfärdande av ett godkännande för saluföring som är giltigt för hela gemenskapens territorium, och ett 
decentraliserat förfarande som grundas på principen om ömsesidigt erkännande och där eventuella tvister 
skall avgöras av gemenskapen. Ansökningar om centraliserat godkännande och om skiljedom skall granskas 
av den europeiska myndighet för prövning av läkemedel som påbörjade sin verksamhet i början av 1995 
och skall avgöras av kommissionen efter ett kommittéförfarande. Hittills har gemenskapens godkännande 
för saluföring beviljats i tre fall för mycket nyskapande farmaceutiska produkter. 
e) Kemiska produkter 
92. Den ime marknaden för kemiska produkter fungerar relativt väl. Ett karakteristiskt drag i fråga om 
harmonisering av utsläppande på marknaden och användning av farliga produkter är dock att det 
huvudsakligen är för denna sektor i den ime marknaden som medlemsstaterna begär undantag enligt artikel 
100a.4* i Romfördraget i syfte att kunna tillämpa strängare inhemska bestämmelser för skydd av miljö och 
hälsa. Under 1995 fick kommissionen ansökningar från Nederländerna, Tyskland och Danmark rörande 
kreosot som avhandlas i direktiv 94/60/EG* (14:e ändringen av direktiv 76/769/EEG* om begränsningar 
i utsläppandet på marknaden och användningen av farliga ämnen). 
f) Motorfordon 
47 COM (95) 126 slutl., EGT m C 134, 1.6.1995. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 29 
AVSNITT 4 - FRI RÖRLIGHET FÖR VAROR 29 
93. Den ime marknaden för motorfordon grundas på ett antal direktiv som syftar till att ersätta nationella 
tekniska bestämmelser om motorfordons konstruktion och funktion. Denna gemensamma tekniska 
harmonisering, som grundar sig på säkerhets- och miljöhänsyn, består av ett antal särdirektiv som omfattar 
olika fordonskomponenter och -delar samt ett ramdirektiv där ett övergripande förfarande för 
typgodkännande (direktiv 70/156/EEG*) fastställs och som skall ersätta alla nationella förfaranden. 
Tillämpningen av detta system gör det möjligt att utan ytterligare tekniska formaliteter saluföra och 
registrera ett fordon som är behörigen försett med ett gemenskapsintyg för typgodkännande i samtliga 
medlemsstater. Systemet som hittills har varit frivilligt för tillverkarna kommer från och med den första 
januari 1996 att bli tvingande för personbilar. Samma sak kommer att gälla övriga fordonskategorier från 
och med den dag då det sista särdirektivet om dessa antas. 
94. Det bör noteras att detta system inte enbart är avsett att underlätta saluföringen och registreringen av 
nya fordon, utan även att inom unionen mer allmänt underlätta den fria rörligheten för fordon. Alla fordon 
som har typgodkänts och registrerats i en medlemsstat bör på grundval av fordonets gemenskapsintyg för 
typgodkännande automatiskt kunna typgodkännas och registreras i en annan medlemsstat. 
95. Förutom de framsteg som gjorts i fråga om tekniskt harmonisering är det uppenbart att det för en 
fungerande ime marknad för motorfordon krävs ytterligare åtgärder, särskilt i i fråga om beskattning som 
kan orsaka allvarliga störningar i den ime marknadens normala funktion. Kommissionen undersöker för 
närvarande möjligheterna att påbörja arbetet med harmonisering av registrerings- och vägskatter. 
B. Särskilda aspekter av fri rörlighet 
a) Strategiska produkter 
96. Det integrerade system för kontroll vid export av strategiska produkter (rådets förordning m (EG) 
3381/94*) som rådet antog den 19 december 1994 blev tillämpligt den 1 juli 1995. Den springande punkten 
i detta system är att fri rörlighet fastställs för det stora flertalet strategiska produkter inom gemenskapen, 
genom harmonisering av kraven och inrättande av ett gemensamt licensförfarande för export från 
gemenskapen. Även om ett mycket begränsat antal synnerligen känsliga produkter även fortsättningsvis 
kommer att kontrolleras då de transporteras inom gemenskapen, kommer detta att ske utan att det är fråga 
om gränskontroller. Artikel 5 lämnar fortfarande utrymme för nationella åtgärder. Principen om fri 
rörlighet inom gemenskapen fastställs därmed för en sektor som tidigare utgjort ett undantag från 
bestämmelserna om den ime marknaden, även om mycket arbete återstår för att göra dessa regler 
fullständiga och slutgiltiga. 
b) Jordbruksprodukter 
97. Förslagen om en ny gemensam organisation av marknaden för potatis48 liksom förslaget att föra in 
vissa jordbruksprodukter av mindre betydelse (honung, cikoria, ananas, kaffe, icke vinbaserad vinäger, 
kork) under rådets förordning (EEG) m 827/68 om den gemensamma organisationen av marknaden för 
vissa produkter som förtecknas i bilaga II till fördraget49 ("allomfattande" förordning) är fortfarande under 
diskussion i rådet. 
C. Standardiseringspolitik 
98. Kommissionen har utarbetat en rapport50 om utvecklingen av europeisk standardisering, vilket 
meddelades vid industrirådets möte i november 1995. Därvid har vissa intressanta uppgifter framkommit 
48 
49 
51) KOM (92) 185 slutl., EGT m C 333, 17.12.1992. 
KOM (91) 328 slutl. EGT m C 263, 9.10.1991, s. 5. 
SEK (95)2104, 28.11.1995. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 29 
AVSNIIT 4 - FRI RÖRLIGHET FÖR VAROR 30 
som bekräftar intrycket av att betydande framsteg gjorts på områdena för den nya metoden och offentlig 
upphandling, även om mycket återstår att göra. 
99. Inom båda dessa områden sätts nya arbeten fortfarande i gång, även om europeisk standardisering 
inom dessa områden i viss mån har gått in i en konsolideringsfas. Det kan noteras att den europeiska 
standardiseringen i och med utvecklingen av den ime marknaden har börjat att nå en omfattning som utgör 
ett nödvändigt minimum i förhållande till nationell och internationell standardisering. Trots betydande 
framsteg i fråga om effektivitet och trots imponerande resultat, går det dock inte att bortse från att 
framtagningen av standarder fortfarande går för långsamt och att ytterligare förbättringar behövs. 
100. Kommissionen har påbörjat en översyn av den europeiska standardiseringspolitiken. 
Informationsteknologi och telekommunikation utgör områden av särskild betydelse, där enmera omfattande 
översyn av verksamheten redan har påbörjats till följd av offentliggörandet av Bangemannrapporten om 
det globala informationssamhället och resultatet av konferensen i Genval, Belgien, i november 1994. 
Eftersom ekonomin inom denna sektor är integrerad på världsnivå inser både kommissionen och industrin 
vikten av att prioritera internationell standardisering. 
D. Politik avseende kvalitet, certifiering och överensstämmelsemärkning 
101. Kommissionen fortsätter arbetet med att genomföra sin kvalitetspolitik. Kommissionens olika enheter 
har samlat in material för att förbereda ett meddelande till rådet och Europaparlamentet om en europeisk 
politik för kvalitetsfrämjande. Industrirådet av den 6 november bekräftade sitt intresse för detta initiativ. 
År 1995 trädde direktivet om CE-märkning i kraft (rådets direktiv 93/68/EG*). Sedan den 1 januari har 
medlemsstaterna varit förpliktade att på sina territorier godkänna alla produkter som uppfyller de nya 
harmoniseringskraven. 
102. Samtidigt med arbetet med att kodifiera det interna systemet, dvs. samordning av organ till vilka 
anmälningar görs, organisation av ett ackrediteringssystem genom EOTC, har förhandlingar inletts i syfte 
att nå avtal om ömsesidigt erkännande med sex andra länder (USA, Kanada, Australien, Nya Zeeland, 
Japan och Schweiz). Dessa avtal skall leda till att provningar och intyg om överensstämmelse som i 
enlighet med kraven i gemenskapens direktiv utfärdas av godkända organ i dessa länder kommer att 
erkännas av gemenskapen. Samtidigt skall överensstämmelsebedömningar som görs av gemenskapsorgan 
i fråga om tredje lands krav erkännas av det berörda landet. I och med detta system kommer en stor del 
av det dubbelarbete och de förseningar som beror på provning och certifiering av de marknadsförda 
produkterna att undanröjas. 
103. Kvalitetspolitik i fråga om jordbruksprodukter och livsmedel - Kommissionen har, med bistånd av 
den därför upprättade vetenskapliga kommittén, granskat de förslag som medlemsstaterna har lämnat i fråga 
om europeiskt skydd av geografiska uppgifter och ursprungsbeteckningar (förordning (EG) m 2081/92*) 
och upprättat en förteckning över sådana uppgifter och beteckningar som skall ligga till grund för ett beslut 
om registrering som skall fattas av den för ändamålet upprättade tillsynskommittén. 
3 - Medel för förebyggande och kontroll 
A. Förebyggande av nya hinder - Förfarande 83/189/EEG* 
104. Det informationsförfarande som föreskrivs i direktiv 83/189/EEG* fortsätter, särskilt 
i fråga om medlemsstaternas anmälan av utkast till lagstiftning på teknikområdet, att utgöra ett 
grundläggande verktyg för att förebygga handelshinder. Trots att den inre marknaden 
fullbordades vid slutet av 1992 fortsätter medlemsstaterna att anta ett stort antal tekniska 
produktkrav. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 30 
AVSNITT 4 - FRI RÖRLIGHET FOR VAROR 31 
År 
\m 
1993 
1994 
MW1 _j Anmälningar51 
362 
385 m 
438 Anmärkningar 
MS 
184 
134 
161 
102 KOM 
165" 
139 
222 
114 Motiverade vttranden 
MS 
66 
75 
85 
60 KÖM 
121 
137 
» 
57 Förslag 
til! 
direktiv 
43 
10 
9 
6 
Vid granskning av dessa nationella bestämmelser uppstår frågetecken om deras effekter på den 
inre marknaden. De utgör ett faktiskt hot mot den inre marknadens existens och samtliga fördelar 
som denna ger de ekonomiska aktörerna. 
105. Inom j ordbrukssektorn anmäldes 61 utkast till tekniska förordningar av medlemsstaterna 
och EFTA-länderna. Granskningen av de anmälda utkasten till lagstiftning ledda till att 
kommissionen i de flesta fall krävde att ändringar skulle göras för att säkerställa att antagandet 
inte skulle skapa nya hinder för varors fria rörlighet. 
B. Verkställande av principen om ömsesidigt erkännande 
106. Förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut (EG) om ett förfarande för ömsesidig information 
om nationella undantagsåtgärder rörande principen om fri rörlighet för varor inom gemenskapen (rådets 
beslut 95/3052/EG*) antogs av rådet vid rådsmötet av den 23 november 1995 om den ime marknaden. 
I detta beslut föreskrivs i huvudsak att ett förfarande skall införas från och med den 1 januari 1997 enligt 
vilket medlemsstaterna till kommissionen skall anmäla varje åtgärd som utgör ett hinder för den fria 
rörligheten för en viss modell eller viss produkttyp som lagligt tillverkas eller saluförs i någon annan 
medlemsstat, om denna åtgärd direkt eller indirekt innebär att den ifrågavarande modellen eller 
produkttypen allmänt förbjuds tillträde till marknaden, vägras godkännande,,ändras eller dras tillbaka från 
marknaden. 
Denna insyn leder till att problem i fråga om fri rörlighet för varor snabbare kommer att kunna lösas, 
antingen genom att de nationella bestämmelserna anpassas, eller - om så krävs - genom att den befintliga 
gemenskapsrätten anpassas. 
På grundval av denna anmälan kommer det samarbete som, med kommissionens bistånd, införts mellan 
medlemsstaterna att bidra till att säkerställa att gemenskapens åtgärder begränsas till vad som är nödvändigt 
för att målet med den fria rörligheten skall kunna uppnås. 
51 Uppgifterna om 1992, 1993 och 1994 gäller 12 medlemsstater. Om Finland, 
Sverig och Österrike inbegrips skall uppgifterna avseende 1992, 1993 respektive 
1994 vara 466, 438 respektive 442. Uppgifterna om 1995 avser 15 
medlemsstater. 
52 De siffror som avser reaktioner på anmälningarna avser dock endast yttranden som skulle avges 
senast den 8 januari; den sista dagen för reaktioner på anmälningar för 1995 är den 31 mars 
1996.. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 31 
AVSNITT 4 - FRI RÖRLIGHET FOR VAROR 32 
Avsnitt 5 - Frihet att tillhandahålla tjänster och etableringsrätt 
1 - Tjänster i allmänhet 
107. De principer om etableringsrätt och fri rörlighet för tjänster inom Europeiska unionen som erkänts 
i Romfördraget kan i den tolkning som domstolen givit åberopas direkt av de ekonomiska aktörerna. De 
framställningar, önskemål om information och särskilt klagomål som ställts direkt till europeiska 
kommissionen utgör en liten men betydelsefull indikation om det sätt på vilket den inre marknaden fungerar 
på vissa områden. 
108. Kommissionen har således under 1995 varit tvungen att behandla ett ständigt ökande antal klagomål 
från företag som, vid utförandet av tjänster i någon annan medlemsstat, stött på hinder beträffande 
tillsättandet av sådan personal från tredje land som man varit i sin fulla rätt att anlita. 
109. För övrigt har en begränsad utvärdering gjorts av sektorn för mässor och utställningar avseende den 
fria rörligheten för tjänster och varor och etableringsrätten och resultaten av denna kommer inom kort att 
lämnas i ett förklarande meddelande. 
2 - Finansiella tjänster 
A. Kreditinstitut 
a) Derivatinstrument 
110. Derivatinstrument är finansiella kontrakt vars värde grundas på värdet av en eller flera bakomliggande 
tillgångar i form av en referensränta eller ett index. Även om de under tjugo år använts både för 
risksäkring och spekulation har nyligen inträffade händelser, t.ex. fallet med Barings bank, inneburit att 
uppmärksamheten fokuserats på derivatinstrument och -marknader. 
I den rapport som Englands centralbanks finansinspektion lämnade om Bärings-fallet33 föreslogs inte någon 
ytterligare reglering. Med hänsyn till det allmänna intresset och debatten skickade kommissionär Monti ett 
meddelande till sina kollegor om derivatprodukter och kapitalrörelser, vilket offentliggjordes den 12 april 
1995. 
Gemenskapslagstiftningen täcker redan ett flertal av de övervakningsproblem och andra bekymmer som 
derivatinstrumenten ger anledning till. I direktivet om kapitaltäckningsgrad (rådets direktiv 89/647/EEG*) 
som har varit i kraft sedan 1991 och direktivet om kapitalkrav (direktiv 93/6/EEG*) som skall genomföras 
före den 1 januari 1996, krävs särskilt att banker och investmentbolag skall ha eget kapital för att täcka 
de kredit- och marknadsrisker som är förbundna med derivathandel. 
I enlighet med direktivet om kapitalkrav och direktivet om investeringstjänster (direktiv 93/22/EG*), som 
också skall genomföras före den 1 januari 1996, åläggs dessutom finansinstituten att tillse att de förfogar 
över tillräckliga system för riskkontroll. 
111. Lagstiftningen måste dock hålla jämna steg med marknadens utveckling. För att möta de behov som 
återigen understryks i Europaparlamentets rapport av den 22 september 1995 om finansiella 
derivatinstrument förbereds därför för närvarande ytterligare lagstiftning i övervakningssyfte. 
53 HMSO - offentliggjort i London, 18.7.1995. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 32 
AVSNITT 5 - FRIHET ATT TILLHANDAHÅLLA TJÄNSTER OCH ETABLERINGSRÄTT 33 
Rådet antog i september 1995 en gemensam ståndpunkt om ett utkast till direktiv som skulle göra 
det möjligt för medlemsstaterna att erkänna s.k. nätverksavtal54 som i hög grad minskar 
kreditriskerna vid derivathandel utanför erkända börser ("över-disk-derivat"). 
Kommissionen utarbetar för närvarande ett utkast till direktiv om utökade krav på kapital för 
kreditrisker, så att alla former av över-disk-derivat skall omfattas och finansinstitut som inte 
förfogar över tillräckliga system för riskkontroll skall förbjudas att handla med vissa typer av 
relativt riskfyllda över-disk-derivat. 
I samråd med medlemsstaterna granskar kommissionen även de nationella 
redovisningsstandarderna för finansinstitutens derivathandel. 
b) Förklarande meddelande ifråga om klausulen om det allmännas bästa 
112. Kommissionen har genom diskussioner med de ekonomiska aktörerna kunnat konstatera att det, 
särskilt i fråga om begreppet frihet att tillhandahålla tjänster och tillämpningen av klausulen om det 
allmännas bästa i andra bankdirektivet (89/646/EEG*), fortfarande finns tolkningsskillnader och osäkerhet 
som skadar den fria rörligheten för banktjänster. 
113. Kommissionen har förberett ett utkast till meddelande om dessa båda aspekter, vilket har 
offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning55 som rådgivningsdokument för att informera 
om de oklarheter som fortfarande föreligger. 
Gränsöverskridande tjänster -1 utkastet till meddelande klargörs särskilt den exakta omfattningen av 
artikel 20 i direktivet om kreditinstitutens förpliktelse, då de önskar tillhandahålla gränsöverskridande 
tjänster, att till medlemsstatens inhemska myndigheter anmäla en lista över de tjänster som de för 
första gången avser att tillhandahålla i andra medlemsstater. I utkastet klargörs skillnaden mellan 
tillhandahållande av tjänster och etablering, och ett antal situationer i vilka det är svårt att skilja 
mellan de två begreppen utvecklas närmare. Därefter anges kommissionens åsikt i fråga om det 
anmälningsförfarande som fastställs i artikel 20 och om de rättsliga följderna om förfarandet inte 
iakttas. Slutligen klargörs kommissionens åsikt att ett kreditinstitut, så snart som det till 
medlemsstatens inhemska myndigheter har anmält sin avsikt att tillhandahålla tjänster, till följd av 
friheten att tillhandahålla tjänster kan påbörja sin verksamhet utan att avvakta bekräftelse om att 
värdmedlemsstatens myndigheter har tagit emot anmälan. 
Det allmännas bästa -1 utkastet till meddelande analyseras begreppet "det allmännas bästa" ur två 
huvudsakliga synvinklar. Å ena sidan belyses kommissionens åsikt att värdmedlemsstaten inte skall 
vara förpliktad att vidarebefordra sina bestämmelser om "det allmännas bästa" till ett kreditinstitut 
som avser att öppna en filial på dess territorium. À andra sidan analyseras, med beaktande av 
domstolens rättsfall, i vilken mån de bestämmelser som en medlemsstat har antagit för det "allmännas 
bästa" kan tillämpas på kreditinstitut i gemenskapen som utövar ömsesidigt erkänd territoriell 
bankverksamhet. I detta avseende konstateras i utkastet till meddelande att principen om ömsesidigt 
erkännande skall tillämpas, oavsett om kreditinstitut utövar sin verksamhet inom ramen för det fria 
tillhandahållandet av tjänster eller genom en filial. 
Dessutom beskrivs i meddelandet det rättsliga ramverk inom vilket värdlandets bestämmelser om "det 
allmännas bästa" fortfarande kan tillämpas gentemot kreditinstitut i gemenskapen. 
B. Försäkringstjänster 
54 
55 Gemensam ståndpunkt nr EG 21/95. Överlämnad till parlamentet den 4 december 1995. 
Parlamentets beslut nr A4-0309. 
EGT nr C 291, 4.11.1995. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 33 
AVSNITT 5 - FRIHET ATT TILLHANDAHÅLLA TJÄNSTER OCH ETABLERINGSRÄTT 34 
114. Det tredje försäkringsdirektivet (livförsäkring 92/96/EEG* och annan direkt försäkring 92/49/EEG*) 
har till syfte att uppnå ett större urval av produkter, lägre priser för konsumenterna och större konkurrens 
mellan försäkringsbolagen och försäkringsmarknaderna i Europa. Den inre marknaden för försäkringar har 
nu fungerat i lite mer än ett år och dess verkningar kan redan märkas på marknaden. 
1 Tyskland kan t.ex. konsumenterna nu dra fördel av en ökad konkurrens mellan försäkringsbolag som 
säljer motorfordonsförsäkringar. Avregleringen av priser och produkter har lett till ett mycket större utbud 
av motorfordonsförsäkringar och till en lägre premie än för bara ett år sedan. 
Belgiska kunder köper nu kapitallivförsäkringsprodukter som saluförs av franska försäkringsbolag. 
Eftersom belgiska försäkringsbolag alltid enligt lag varit förhindrade att sälja dessa produkter har denna 
form av livförsäkring aldrig varit tillgänglig för belgiska konsumenter. Den enhetliga licens som infördes 
genom det tredje försäkringsdirektivet har lett till en ändring av detta förhållande och framkallat en 
hälsosam konkurrens på de europeiska försäkringsmarknaderna. 
115. På området för försäkring av betydande industri- och företagsrisker genomfördes den ime marknaden 
redan tidigare (1.1.1990) och där finns konkreta bevis på en ökad konkurrens. Det har noterats att risker 
som vanligtvis skulle ha garanterats av försäkringsbolag i företagets egen medlemsstat har placerats hos 
utländska försäkringsbolag, enbart av det skälet att de senare har erbjudit bättre villkor. På några 
marknader kan försäkringsagenterna vittna om att kunderna på grund av den ökade konkurrensen mellan 
försäkringsbolagen vid sina förhandlingar med försäkringsbolag har mer bestämda uppfattningar om 
kontraktsvillkor och premier. 
Försäkringsbolagen är även på väg att flytta fram sina positioner till andra medlemsstater i EU då de ser 
att de utländska marknaderna erbjuder långsiktiga möjligheter. Ett tyskt bolag har förvärvat ett 
hälsoförsäkringsbolag i Nederländerna. Ett brittiskt försäkringsbolag har meddelat att det har för avsikt att 
i Italien sälja motorfordonsförsäkringar genom direkt telefonförsäljning. Dessa fenomen, som bara för en 
kort tid sedan var otänkbara, utgör bevis för att Europas av tradition stängda försäkringsmarknader 
långsamt men gradvis håller på att förändras. 
116. Dessa uppmuntrande iakttagelser kan göras trots de problem med införlivandet som nämns i avsnitt 
2 ovan. Inte heller i fråga om det "tredje" direktivet, som har införlivats i samtliga medlemsstater utom 
Grekland, är införlivandet alltid fullständigt och tillfredsställande. Det antal klagomål som tillställts 
kommissionen har liksom de fall som kommissionen upptäckt ökat betydligt på försäkringsområdet. 
117. I oktober 1995 antog kommissionen ett förslag till direktiv om övervakning av försäkringsbolag som 
ingår i en grupp56. Förslaget syftar till att förhindra att de egna medlen räknas flera gånger i gruppen, 
upprätta kontroll av de transaktioner som äger rum inom gruppen och förbättra de behöriga myndigheternas 
tillgång till upplysningar om försäkringsbolagen. I förslaget fastställs att bestämmelserna skall vara 
införlivade före den 1 januari 1997 och genomförda från och med den 1 juli 1997. 
C. Gränsöverskridande kreditöverföringar 
118.1 december 1995 nåddes en politisk överenskommelse i rådet om en gemensam ståndpunkt beträffande 
det föreslagna direktivet om gränsöverskridande kreditöverföringar57. I direktivet fastställs bestämmelser 
om insyn i och utfall av överföringar mellan länder för att avhjälpa de brister som lett till att näringslivet 
och konsumenterna begärt åtgärder från gemenskapens sida. Rådet beslutade att direktivet skulle gälla 
gränsöverskridande kreditöverföringar i medlemsstaternas nationella valutor och ecu för belopp om mindre 
än 25 000 ecu. Två år efter det fastställda datumet för medlemsstaternas genomförande skulle direktivet 
omfatta överföringar upp till ett belopp om 30 000 ecu. 
56 
57 KOM (95) 406 slutl., EGT m C 343, 21.12.1995. 
Gemensam ståndpunkt uppnådd 4.12.1995, finns i ett meddelande från kommissionen till 
parlamentet: SEK (95) 1976 slutl. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 34 
AVSNIIT 5 - FRIHET ATT TILLHANDAHÅLLA TJÄNSTER OCH ETABLERINGSRÄTT 35 
Detta direktiv kommer att kräva att ett organ inrättas för att tillhandahålla kunderna skriftlig och 
lättbegriplig information om den tid som krävs för överföringen och beräkningssättet för kurser och 
avgifter, och för att lämna uppgift om eventuellt värdedatum och upplysningar om 
överklagandeförfaranden. Kunderna har även rätt till detaljerade upplysningar efter en transaktion. 
Finansinstituten skall vara skyldiga att utföra kreditöverföringar inom den tidsrymd som har 
överenskommits med kunden. I avsaknad av en sådan överenskommelse skall medlen krediterat mottagarens 
finansinstitut senast fem arbetsdagar efter det att uppdraget mottogs och tillhandahållas mottagaren senast 
nästa bankarbetsdag. Kunden skall ha rätt att erhålla ränta om överföringen inte sker i rätt tid. Avgifter 
som inte har godkänts av den som gör överföringen får inte tas ut och om så sker skall kompensation utgå. 
Om överföringen inte når mottagarens bank skall den som gjort överföringen ersättas med upp till 10 000 
ecu plus ränta, avgifter och provision. 
Medlemsstaterna skall även säkerställa att det finns lämpliga och effektiva förfaranden för att ta hand om 
klagomål från kunderna. 
Detta direktiv bör träda i kraft senast 30 månader efter dess slutgiltiga antagande, som kommissionen 
hoppas skall ske i mitten av 1996, efter parlamentets andra genomgång. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 35 
Avsnitt 6 - Fri rörlighet för kapital 
119. Kommissionens övervakning av kapitalrörelserna och den fria rörligheten för betalningar inom 
unionen har visat att situationen inom detta område på det hela taget är tillfredsställande. Gemenskapsrätten 
har införts i medlemsstaterna och övergångsbestämmelser om undantag gäller inte längre. 
120. Ett antal hinder för den fria rörligheten för kapital återstår dock fortfarande. Även om hindren i de 
flesta fall inte utgörs av direkta begränsningar, kan de ha betydande konsekvenser för kapitalets faktiska 
rörlighet och den finansiella integrationen. Sådana hinder kan utgöras av villkor för att tillåta utländska 
värdepapper på den inhemska kapitalmarknaden som inte gäller för inhemska värdepapper, bestämmelser 
i privatiseringslagar som syftar till bibehållen kontroll över privatiserade bolag, restriktioner för 
institutionella investerare i fråga om utländska investeringar som inte är berättigade av försiktighetsskäl, 
skatteregler som gynnar investering i inhemska finansiella instrument samt begränsningar av materiella 
kapitalöverföringar. Kommissionen har inlett förfaranden för att avskaffa dessa hinder. Detta har i vissa 
fall lett till en förbättrad situation, medan förfarandena i andra fall befinner sig på ett framskridet stadium. 
121. Tillgängliga uppgifter visar att kapitalströmmarna inom EU och gentemot omvärlden har ökat 
betydligt under senare år. Det noterades särskilt en markant ökning av direkt kapital och investeringskapital 
i aktieportföljer, vilket tyder på att investerare, enskilda personer och företag, drar nytta av de möjligheter 
som den fria rörligheten för kapital och den ime marknaden ger. Tillväxten av kapital i aktieportföljer ger 
ett mått på de finansiella marknadernas integration. Det återspeglar också att nationella aktie- och 
obligationsmarknader, särskilt marknaden för statsobligationer, har blivit mer sofistikerade och attraktiva. 
Andelen statsobligationer som innehades av inte bofasta personer i medlemsstaten ökade t.ex. under tiden 
1987-1993 från 3 till 31 % i Frankrike, från 21 till 34 % i Tyskland, från 36 till 51 % i Danmark, från 
9 till 16 % i Nederländerna och från 2 till 4 % i Italien. Behovet av att öppna de internationella 
marknaderna har haft gynnsamma effekter på de inhemska finansmarknaderna: vittgående reformer har 
gjorts och likviditeten, insynen och effektiviteten har förbättrats på marknaderna. 
122. Instabiliteten på växelkursmarknaderna har dragit uppmärksamheten till vissa av de mindre önskvärda 
effekterna kapitalrörelser, som ofta har samband med handeln på derivatmarknaderna, och en lämplig 
politik har tagits upp till diskussion i flera organ. Bland de förslag som har lagts fram är de viktigaste i) 
beskattning av internationella kapitalströmmar, och ii) införandet av krav på reservkapital. Kommissionen 
har fått tillfälle att yttra sig i denna fråga vid offentlig hearing i Europaparlamentets kommittéer och i ett 
meddelande från den behöriga kommissionären. I meddelandet fastslås att den fria rörligheten för kapital 
garanteras genom fördraget och att åtgärder som inte är fastställda i fördraget och som innebär en 
begränsning av kapitalrörelser därför inte kan komma i fråga. Det fastslås även att en sund ekonomisk och 
finansiell politik är det bästa sättet att begränsa destabiliserande kapitalrörelser. Tekniska åtgärder som inte 
tar itu med de grundläggande problem som orsakar valutainstabiliteten skulle inte vara till någon nytta. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 36 
Avsnitt 7 - Beskattning 
1 - Indirekt beskattning 
123. Kommissionens mål på detta område (liksom på övriga områden) är en fortsatt konsolidering av den 
ime marknaden i enlighet med bestämmelserna i fördraget genom att skatteneutralitet för affärsmässig 
handel garanteras och en riktig ime marknad på detta sätt skapas. Dess bedömning av det nya indirekta 
skatteförfarande som varit i funktion under tre år är positiv beträffande utformningen och genomförandet 
av de nya bestämmelserna. 
124. Beträffande mervärdesskatt (moms) har det visat sig att aktörerna ofta inte kan utnyttja alla fördelar 
som den ime marknaden ger, på grund av problem vid genomförandet av villkoren i beskattningssystemet 
i varje medlemsstat där aktören utför en beskattningsbar transaktion - dvs. behovet av att särskilja inhemsk 
försäljning och gemenskapsförsäljning, svårigheterna att kontrollera kundernas status i andra medlemsstater, 
svårigheterna att skaffa bevis om transport till andra medlemsstater, olikheterna avseende blanketter och 
formaliteter som skall uppfyllas i beskattningssyfte, statistiska syften osv. Dessa problem förvärras ofta 
genom att medlemsstaternas myndigheter införlivar gemenskapsbestämmelserna på olika sätt i den 
nationella lagstiftningen, i synnerhet då gemenskapsrätten ger dem möjlighet att välja olika, vägar för 
genomförandet av dessa bestämmelser. 
125. I detta sammanhang avslöjade en undersökning med 182 företag i 15 medlemsstater som genomfördes 
av euroinfocentrerna under 1995 att 85 % av de företag som deltog i undersökningen var nöjda med hur 
övergångsordningen för momsen fungerar även om vissa problem fortfarande återstår att lösa för att öka 
deras konkurrenskraft. De största fördelarna som nämndes av deltagarna var sparande av pengar och tid, 
enklare och snabbare omsättning av varor, bättre tillgång till nya marknader. Vad gäller områden där. 
företagen fortfarande har svårigheter nämndes 1NTRASTAT, skatteuppgifter, återvinnande och 
återkrävande av moms, erhållande av godkännande av momsnummer och triangeltransaktioner. 
126. De faktiska svårigheter som ligger till grund för dessa problem beror dock på strukturella brister i 
själva momssystemet. Kommissionen har analyserat dessa brister och kommit till den slutsatsen att de inte 
kan lösas inom ramen för de principer som gäller för nuvarande momssystem. Kommissionen har därför 
försökt beakta dessa svårigheter vid förberedandet av det slutgiltiga momssystem som skall införas. Den 
har dragit slutsatsen att alla försök att lösa de grundläggande problemen kommer att kräva betydande 
förändringar av det nuvarande momssystemet i sin helhet för att göra det möjligt för handlare och företag 
att behandla försäljning inom landet och inom gemenskapen på samma sätt när det gäller moms, medan 
man på samma gång säkerställer att medlemsstaternas momsinkomster fortsätter att ligga på nuvarande 
nivå. 
Som en del av dessa förberedelser antog kommissionen i december 1995 ett förslag om fastställande av 
standardiserade minimi- och maximinivåer för moms om 15 % respektive 25 % för perioden från och med 
den 1 januari 1997 till och med den 31 december 1998. Detta innebär inte att någon medlemsstat är 
tvungen att ändra sina förevarande momssatser, men skall leda till att momsintervallerna inte ökar 
ytterligare och på så sätt underlätta den justering som krävs för att uppnå enhetliga momssatser i det 
slutgiltiga systemet. 
127. En positiv aspekt är dock att avskaffandet av skatteformaliteter i samband med passerandet av gränser 
inom gemenskapen medför att medlemsstaterna i allt högre grad utnyttjar de möjligheter som erbjuds 
genom gemenskapsanangemang för administrativt samarbete och ömsesidigt bistånd och som är till hjälp 
för dem vid kontrollen av moms, inbegripet moms på gemenskapshandel. Informationsutbyte och annan 
hjälp mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter är nu en integrerad del av medlemsstaternas 
tillvägagångssätt vid momskontroll och har spelat en viktig roll för säkerställandet av en smidig tillämpning 
av moms på affärstransaktioner inom den ime marknaden. Kommissionen och medlemsstaterna fortsätter 
sitt nära samarbete inom Ständiga kommittén för administrativt samarbete för att övervaka och utveckla 
effektiviteten hos dessa arrangemang. Det rutinmässiga samarbetet har fått stöd genom det 
gemenskapsprogram för utbildning av tjänstemän som arbetar med indirekt beskattning, kallat Matthaeus 
Tax. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 37 
AVSNITT 5 - FRIHET AIT TILLHANDAHÅLLA TJÄNSTER OCH ETABLERINGSRÄTT 38 
128. Beträffande punktskatter har kommissionen utfört den första tvååriga översynen av de miniminivåer 
på avgifter som infördes den 1 januari 1993. Resultaten av denna översyn har lagts fram i en rapport till 
rådet och Europaparlamentet den 13 september 1995. 
Översynen avsåg den ime marknadens smidiga funktion, avgifternas faktiska värde och de mer vittgående 
målen i fördraget. Ett antal möjliga problemområden identifierades, särskilt - ur den ime marknadens 
synpunkt - i fråga om punktskattebelagda produkter som konkurrerar med produkter som inte är 
avgiftsbelagda. Kommissionen noterade också att även relativt små anpassningar av systemet i hög grad 
skulle kunna påverka även andra områden. 
129. Förutom de problem som togs upp i rapporten är det, på en mer allmän nivå, uppenbart att åsikterna 
varierar om innebörden av det punktskattesystem som infördes den 1 januari 1993 - för vissa innebär det 
förverkligandet av en ime marknad för punktskattebelagda varor, medan andra anser att det endast utgör 
ett första steg mot en marknad som i högre grad liknar en inhemsk marknad. 
130. Under rådande förhållanden har kommissionen valt att inte lägga fram några ändringsförslag i sin 
rapport. Det anses snarare föreligga ett behov av vittgående samråd med nationella förvaltningar, 
organisationer som representerar handeln och andra intressegrupper innan några initiativ till lagstiftning 
kan tas. Syftet med detta samråd skulle vara att göra det möjligt för parterna att lämna alla sina synpunkter 
på grundval av att de har agerat på den ime marknaden i över två år och att reagera över den beskrivning 
av situationen som ges i kommissionens rapport/ Dessutom skulle det bidra till mer analys av samspelet 
mellan punktskatter och andra politikområden, såsom hälsa, jordbruk, miljö, energi och transport. 
Under det sista kvartalet 1995 inledde kommissionen ett sådant samrådsförfarande. I fokus stod en 
konferens som kommissionen arrangerade i Lissabon den 13-15 november, vid vilken över trehundra 
representanter för nationella förvaltningar, konsumentgrupper och andra intressegrupper deltog. 
Konferensen undersökte varje produktsektor med utgångspunkt från hur den ime marknaden fungerar, 
punktskatternas roll som inkomstkälla och samspelet med andra politikområden under ett antal seminarier. 
Som en uppföljning till konferensen, och som en ytterligare viktig del i samrådsprocessen, inbjöds alla 
berörda parter att inkomma med detaljerade skriftliga synpunkter. 
De åsikter som uttrycktes på konferensen i Lissabon, liksom de som lämnades skriftligen, kommer att tas 
i beaktande av kommissionen under dess arbete vad gäller punktskatter under 1996, och särskilt vid 
utarbetandet av den andra genomgången av punktskattesatser som skall vara färdig den 31 december 1996. 
Det har redan, som ett resultat av diskussionerna i Lissabon, bestämts att ett särskilt seminarium skall 
hållas i början av 1996 för mineraloljesektorn, vilket kommer att samla specialister från branschen och de 
nationella förvaltningarna. Seminariet kommer att överväga olika sätt att förbättra kontrollen och 
rörligheten för mineraloljor inom den ime marknaden likom sätt att minska risken för bedrägerier. 
2 - Direkt beskattning 
131. Avvikande nationella skattebestämmelser håller på att bli ett mer och mer betydande hinder för att 
den ime marknaden skall fungera smidigt, allteftersom andra reglerande och ekonomiska hinder gradvis 
avskaffas. Medborgarna, små och medelstora företag och multinationella företag är i lika hög grad berörda 
av de fortsatta hindren för den fria rörligheten för tjänster, arbetstagare och kapital samt den fria 
etableringsrätten som följer av dessa avvikelser. Exempel på sådana hinder är att 
personer som inte är bofasta i en viss medlemsstat ofta diskrimineras där, 
lokaliseringen för sparande och investeringar snedvrids, 
gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster hindras, 
gränsöverskridande inkomster drabbas av dubbelbeskattning eller cashflow-förluster. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 38 
AVSNIIT 7 - BESKATTNING 39 
132. Framstegen har varit obetydliga när det gällt att förbättra denna situation under 1995. Kommissionens 
förslag har fastnat hos rådet på grund av svårigheterna att uppnå en överenskommelse inom ramen för 
principen om enhällighet vid röstning. Överläggningarna i rådet om beskattning av sparande och införandet 
av en gemensam källbeskattning i medlemsstaterna har t.ex. ännu inte lett till någon överenskommelse. 
Kommissionen anser fortfarande att en allmän källbeskattning, på låg nivå, av alla icke bofasta personer 
i unionen utgör den tekniskt sett enklaste lösningen och den lösning som de övriga OECD-parterna skulle 
ha lättast att anta. Den enda framgången i rådet var att en konvention om Österrikes, Finlands och Sveriges 
anslutning till medlingskonventionen, en konvention som imättar ett bindande skiljedomsförfarande vid 
tvister rörande överföringspriser mellan medlemsstaterna58, undertecknades i slutet av december. 
Konventionen om anslutning kommer att träda i kraft, mellan de stater som har ratificerat den, efter 
ratificering av Österrike, Finland och Sverige och en annan medlemsstat. Den kommer att träda i kraft för 
varje stat efter ratificering. 
133. Skattemässig konkurrens, för företagsverksamhet liksom för kapital, utgör fortfarande ett särskilt hot 
mot det internationella skattesystemet och mot medlemsstaternas skatteinkomster. Kommissionen driver 
bestämt en konsekvent tillämpning av fördragets konkurrensregler på skatteområdet. Ett exempel på hur 
allvarligt kommissionen ser på faran med skattemässig urartning genom särordningar är dess beslut av den 
12 april rörande Triesteordningen59, om skatteeftergifter för investeringar i Östeuropa via Trieste. 
Kommissionens godkännande av denna ordning innehåller villkor på fem nyckelområden: en 
tidsbegränsning på fem år; ordningen skall vara öppen även för italienska medborgare; det skall finnas ett 
tak på det låne- eller investeringsbelopp som kan utnytta av den förmånliga skattebehandlingen; det skall 
finnas ett tak på beloppet för beviljade skatteförmåner, definierat som skillnaden mellan betald skatt och 
den skatt som skulle ha betalats enligt normala italienska regler; de italienska myndigheterna skall inrätta 
kontrollförfaranden för att säkerställa att medel inte direkt eller indirekt återinvesteras utanför Östeuropa. 
De tre sista villkoren är alla nya företeelser vad gäller behandling av skattemässigt statligt stöd. 
134. Även på de områden där kommissionen försöker att främja gemensamma åtgärder genom frivilligt 
samarbete mellan nationella skattemyndigheter har framstegen gått långsamt. Medan det t.ex. föreligger 
enighet om principen för direkt tillämpning av sänkta källskattesatser på räntor60 (till skillnad från systemet 
med senare återbetalning), har sålunda ännu inte någon överenskommelse nåtts om de praktiska åtgärderna 
för att genomföra denna princip, och däribland en gemensam metod för intygande av hemvist. 
135. Eftersom rådet inte kan nå en överenkommelse om lagsitiftande åtgärder vänder sig skattebetalare allt 
oftare till domstolen för att finna lösningar på sina gränsöverskridande skatteproblem. Under 1995 
meddelade domstolen två viktiga domar rörande beskattning av gränspendlare, i februari 1995 i fallet 
Schumacker (C 279/93)61 och i augusti i fallet Wielockx (C 80/94). Domstolen avgjorde att skattebetalare, 
anställda eller egna företagare, som har hela eller nästan hela sin inkomst i den stat där han arbetar 
objektivt sett är i samma situation vad gäller inkomstskatt som en person som bor i den staten och som 
utför samma arbete där. Om en sådan skattebetalare som inte bor i landet inte ges samma skattemässiga 
behandling vad gäller avdrag från hans beskattningsbara inkomst, kommer hans personliga situation inte 
att beaktas vare sig av skattemyndigheterna i den stat där han arbetar - eftersom han inte bor där - eller 
av den stat där han bor - eftersom han inte har någon inkomst där. Följaktligen blir hans sammanlagda 
skattebörda större och han kommer att vara i ett ofördelaktigt läge jämfört med en bosatt. Därför avgjorde 
domstolen att en sådan skattebetalare är utsatt för diskriminering, som inte är berättigad. Dessa beslut 
bekräftade de principer som kommissionen fastställt i sin rekommendation 94/79/EG* i december 1993. 
Direktörerna för de nationella skattemyndigheterna diskuterar för närvarande de ändringar som krävs i 
medlemsstaternas skattelagstiftning för att medlemsstaterna skall kunna samordna sina åtgärder, och vissa 
av medlemsstaterna har beslutat att ändra sin lagstiftning till följd av detta. 
58 
59 Konventionen om avskaffande av dubbelbeskattning i samband med justering av associerade 
företags vinster, EGT, 20 augusti 1990, m L 225, s. 19. 
Kommissionens beslut av den 12 april 1995 om statligt stöd i form av skatteförmåner till företag 
som är verksamma i Centro di servizi finanziari ed assicurativi di Trieste enligt artikel 3 i den 
italienska lagen m 19 av den 9 januari 1991, EGT m L 264, / november 1995, s. 30.. 
6(1 Se 1994 års rapport, stycke 235. 
61 Se 1994 ars rapport, stycke 238. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 39 
Avsnitt 8 - Näringslivsförhållanden 
1 - Immaterialrätt och industriellt rättsskydd 
136. På området för immaterialrätt och industriellt rättsskydd är målen för gemenskapsåtgärder många: 
säkerställa den fria rörligheten för varor och tjänster som är skyddade av immaterialrätt och industriellt 
rättsskydd, säkerställa villkoren för en sund konkurrens inom den ime marknaden och säkerställa en hög 
skyddsnivå inom den ime marknaden. Flera gemenskapsinitiativ diskuteras fortfarande av rådet och 
Europaparlamentet och nya initiativ har tagits, särskilt för att säkerställa att det rättsliga ramverket, så snart 
som det visar sig vara nödvändigt, anpassas till tekniska framsteg, exempelvis informationssamhället. 
A. Immaterialrätt 
137. 1 juli 1995 antog rådet en gemensam ståndpunkt om det förslag till direktiv om rättsligt skydd av 
databaser62, som är ett försök till harmonisering av den lagstiftning om upphovsrätt som gäller för alla 
former av databaser. Rådet planerar även att införa en ny ekonomisk rättighet som skall skydda 
databastillverkarnas tunga investeringar. Sådana bestämmelser är mycket viktiga med hänsyn till de stora 
mänskliga, tekniska och finansiella investeringar som är nödvändiga för att skapa en databas och med 
beaktande av att databaser kan kopieras till en mycket lägre kostnad än den som krävs för att utveckla dem. 
Detta förslag kommer, när det väl blir antaget, att utgöra ett viktigt framsteg för innehavare av 
immaterialrättigheter inom ramen för informationssamhället. 
138. Detta område ger dock upphov till många andra frågor. Av den anledningen offentliggjorde 
kommissionen i juli 1995 en grönbok "om upphovsrätt och därmed förbundna rättigheter i 
informationssamhället"63. I denna grönbok granskas en rad av de frågor som uppstår till följd av den 
inverkan som ny teknik och informationssamhället har på upphovsrätt och närbesläktade rättigheter, särskilt 
i fråga om de effekter som åtgärder på detta område har på den fria rörligheten för tjänster inom ramen 
för informationssamhället. Den kommer att leda till omfattande diskussioner med alla berörda parter, vilket 
borde göra det möjligt för kommissionen att definiera sitt arbetsprogram för framtiden. Genom att 
formulera de huvudsakliga frågeställningarna utgör grönboken en grundval för reflexion över de frågor som 
är relevanta, inte endast inom Europeiska unionen men även på internationell nivå. 
B. Industriellt rättsskydd 
139. Ett viktigt steg mot inrättandet av byrån för harmonisering av den ime marknaden (varumärken och 
mönster), med säte i Alicante, Spanien, togs genom antagandet av genomförandebestämmelser för 1994 
års förordning om ett gemenskapsvarumärke. Dessa åtgärder var nödvändiga för att byrån för 
harmonisering (OHIM, Office of the Harmonization of the Internal Market) skulle kunna påbörja sitt arbete 
i början av januari 1996. När den väl har öppnat kommer byrån att vara behörig att ta emot ansökningar 
om gemenskapsvarumärken som när de väl är beviljade kommer att vara giltiga inom hela gemenskapen64. 
140. 1 juli 1995 antog kommissionen en grönbok om bruksmönster65 som bör leda till omfattande samråd 
med samtliga berörda parter om denna specifika form av industriellt rättsskydd för tekniska uppfinningar. 
Bruksmönsterskydd är en form av industriellt rättsskydd som ofta används eftersom det är ett relativt 
snabbt och billigt sätt att skydda tekniska uppfinningar som inte är särskilt innovativa (t.ex. mekanismer 
eller verktyg). Detta görs för att förbättra den innovativa verksamheten inom hela gemenskapen. Små och 
medelstora företag anmodas särskilt att yttra sig om detta dokument. 
62 KOM (92) 24 slutl., EGT m C 156, 23.6.1992, ändrat genom KOM (93) 464 slutl., EGT m C 
308, 15.11.1993 - Gemensam ståndpunkt m 20/95, EGT m 288, 30.10.1995. 
63 KOM (95) 382 slutl., 19.7.1995. 
64 Se 1994 års rapport, stycke 210. 
65 KOM (95) 370 slutl., 19.7.1995. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 40 
AVSNITT 8 - NÄR1NGSLIVSFÖRHALLANDEN 41 
141. 1 slutet av året antog kommissionen ett nytt förslag till ett direktiv om skydd av biotekniska 
uppfinningar66, efter Europaparlamentets avvisande av det första förslaget i mars. Det viktiga beslutet om 
att lägga fram ett nytt förslag fattades efter en långtgående analys av de konsekvenser som avsaknaden av 
ett rättsligt ramverk skulle ha för dessa uppfinningar i Europeiska unionen. Alla åsikter som kom till 
uttryck under diskussionerna om det första förslaget beaktades noga vid utarbetandet av det nya utkastet 
till förslag. 
142. I år har Förenade kungariket deponerat sitt ratifikationsinstrument för 1989 års avtal om ett 
gemenskapspatent67, vilket innebär att åtta medlemsstater nu har gjort detta. Gemenskapspatentet utgör en 
viktig beståndsdel i fullbordandet av den ime marknaden och de medlemsstater som ännu inte har ratificerat 
avtalet har anmodats att utan dröjsmål påbörja de inhemska ratifikationsförfarandena så att 
gemenskapspatentet så snart som möjligt kan ställas till konsumentemas förfogande. 
2 - Bolagsrätt och finansiell information 
143. Den europeiska företagsstadgan som ännu inte har antagits av rådet skulle vara ett viktigt redskap för 
fullbordandet av den ime marknaden, eftersom den ger företagen i de olika medlemsstaterna de möjligheter 
till omstrukturering och rörlighet inom gemenskapen som inte står till buds i den nationella lagstiftningen 
i de olika medlemsstaterna. Näringslivet utövar fortfarande stora påtryckningar för att förordningen skall 
antas och den rådgivande gruppen för konkurrensfrågor, under hen Ciampis ordförandeskap, fastslog i sin 
rapport till Europeiska rådet i Cannes att 
"Ett stort framsteg skulle vara att den europeiska företagsstadgan antogs. Vad som är ännu viktigare 
än de möjliga kostnadsbesparingar den skulle medföra är att den skulle underlätta för både små och 
större företag att expandera på europeisk nivå och därmed i hög grad stimulera integrationen. Den 
inre marknaden kommer de facto att förbli ofullbordad till dess att europeiska företag på ett smidigare 
och effektivare sätt kan verka i hela unionen ". 
Rådet har ännu inte nått en gemensam ståndpunkt om förslaget till förordning om den europeiska 
företagsstadgan, huvudsakligen på grund av de stora meningsskiljaktigheter som råder i fråga om de 
anställdas delaktighet. Kommissionen hoppas dock att direktiv 94/45/EG*, i vilket fastställs upprättandet 
av ett europeiskt arbetsråd eller förfaranden för företag eller företagsgrupper på gemenskapsnivå, skall 
kunna utgöra grundvalen för en resolution i denna fråga och leda till att förordningen antas inom den 
närmaste framtiden. 
Man hoppas att ett beslut i de frågor som har fördröjt antagandet av den europeiska företagsstadgan även 
kommer att leda till ett snabbt antagande av det tionde direktivet om bolagsrätt68 vid gränsöverskridande 
sammanslagningar av statliga aktiebolag. 
144. Kommissionen överväger även att utarbeta ett förslag till direktiv om förflyttning av ett företags säte 
från en medlemsstat till en annan. Detta skulle medföra att en sådan förflyttning kan ske utan att det 
berörda företaget (som nu) behöver genomgå komplicerade och dyra likvidationsformaliteter i den stat där 
aktiebolaget ursprungligen bildades, för att på nytt bildas, som en ny juridisk enhet, i den stat till vilken 
det vill flytta, och därigenom utgöra ett viktigt bidrag till den fria rörligheten för företag inom den ime 
marknaden. 
145. Kommissionen har även noggrant följt den debatt om de vidare aspekterna av företagsledning som 
nu pågår inom näringslivet på europeisk och internationell nivå, och fortsätter att vara vaksam på de 
möjligheter till förenkling som kan finnas på detta område. I enlighet med subsidiaritetsprincipen kan dock 
många av de ifrågavarande problemen bäst lösas på nationell nivå. 
66 
67 
68 KOM (95) 661 slutl., ännu inte offentliggjort. 
EGT m L 401, 31.12.1989. 
KOM (84) 727. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 41 
AVSNITT 8 - NARINGSLIVSFÖRHALLANDEN 42 
146. Stora europeiska företag med internationell inriktning, de s.k. globala aktörerna, stöter på problemet 
att de redovisningar som de utarbetar på grundval av den nationella lagstiftning som följer av 
redovisningsdirektiven inte anses vara tillräckliga när de söker kapital på de internationella 
kapitalmarknaderna. Till följd av detta måste dessa företag utarbeta två olika redovisningar, en redovisning 
för inhemskt bruk och en annan som tillgodoser de internationella kapitalmarknadernas krav. 
Kommissionen har sökt finna en lösning på dessa problem som påverkar det europeiska näringslivets 
konkunenskraft. Efter långtgående överläggningar har den i november 1995 tillställt rådet ett meddelande 
med ett antal förslag till ett nytt redovisningssystem69. Detta system är fullt i linje med principerna om 
subsidiaritet och proportionalitet. 
I stället för att ändra redan införda direktiv planerar kommissionen att förbättra den nuvarande situationen 
genom att EU deltar i det arbete som utförs av den internationella kommittén för redovisningsstandarder 
och den internationella organisationen för värdepappershandel för en internationell harmonisering av 
redovisningsstandarder. Samtidigt föreslås en förbättrad samordning av den verksamhet som utförs av de 
olika organ i medlemsstaterna som ansvarar för redovisningsstandarder. En sådan samordning kommer att 
göra det möjligt för EU att inta en ståndpunkt i redovisningsfrågor för att ytterligare förbättra tillgången 
till jämförbar finansiell information inom unionen och för att internationellt kunna försvara sina 
ståndpunkter. 
Kommissionen har, som en omedelbar åtgärd, beslutat att inrätta en arbetsgrupp med företrädare för 
medlemsstaterna som skall granska i vilken mån internationella redovisningsstandarder är förenliga med 
redovisningsdirektiven. 
3 - Affärskommunikation 
147. Under 1995 har arbetet fortsatt med en grönbok som skall omfatta alla former av kommunikation i 
fråga om saluföring, inbegripet reklam, direkt saluföring, sponsring, reklamerbjudanden och PR. De 
långtgående samråd som kommissionen i slutet av 1994 och början av 1995 inledde ligger till grund för 
grönboken som antagligen kommer att offentliggöras i början av 1996 och i vilken en analys kommer att 
ges av den nuvarande situationen detta område av den ime marknaden och förslag lämnas om behoven för 
gemenskapens framtida politik på detta område. 
4 - Mediasektorn 
A. Ägande inom mediasektorn 
148. Under det första halvåret 1995 samrådde kommissionen med de europeiska institutionerna, 
medlemsstaterna och de berörda parterna om möjliga initiativ i fråga om ägande inom mediasektorn. 
Resultaten av dessa samråd tyder på att opinionen svängt och blivit betydligt mer positiv till ett 
gemenskapsinitiativ. Mot bakgrund av dessa samråd kommer kommissionen eventuellt att under de första 
månaderna 1996 lägga fram ett förslag till direktiv om ägande inom mediasektorn, som skulle fastställa 
en jämförlig nivå för skydd av pluralism i hela gemenskapen genom att vissa av de specifikt nationella 
bestämmelserna om förvärv av mediarättigheter harmoniseras. 
B. Rättsligt skydd av krypterade tjänster 
149. Kommissionen förbereder för närvarande, såsom angivet i meddelandet "Europas väg mot 
informationssamhället: ett handlingsprogram"70 från juli 1994, en grönbok om rättsligt skydd av kodade 
tjänster på den ime marknaden. I grönboken, som utarbetas i ett perspektiv med inriktning på 
69 KOM (95) 508 slutl., 14.11.1995. 
70 KOM (94) 347 slutl., 19.7.1994. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 42 
AVSNITT 8 - NARINGSLIVSFÖRHALLANDEN 43 
informationssamhället, kommer en granskning att göras av i vilken mån den ime marknaden, särskilt den 
fria rörligheten för varor och tjänster, hindras genom nationella olikheter i de rättsliga aspekterna av 
krypterade tjänsters rättsskydd i fråga om olaglig mottagning. Under 1995 har långtgående samråd förts 
med de berörda parterna. I grönboken, som skall kunna offentliggöras under våren 1996, kommer olika 
möjligheter till gemenskapsåtgärder att granskas på grundval av dessa samråd. 
C. Audiovisuell politik 
150. Den 22 mars 1995 antog kommissionen ett förslag till direktiv om ändring av direktiv 89/552/EEG*, 
"Television utan gränser"71. Detta gjordes i syfte att förbättra effektiviteten hos det rättsliga ramverk som 
införts för att främja utvecklingen av televisionsverksamhet i unionen. I förslaget förtydligas de 
lagbestämmelser som gäller för radiosändningar, skydd av minderåriga och uppmuntrandet av europeiska 
verk, samtidigt som det anpassats till nya ekonomiska realiteter på området. Direktivet berör inte vissa nya, 
s.k. point-to-point, tjänster som video-on-demand (VOD), vilka kommer att behandlas i "Grönbok om de 
nya audiovisuella tjänsterna" som kommissionen avser att utarbeta i slutet av 1995. 
151.1 februari 1995 antog kommissionen ett meddelande i syfte att skapa en gynnsam miljö för att främja 
företagen i den europeiska programindustrin72. Det åtföljs av två förslag till rådsbeslut om ett program 
för yrkesutbildning för den europeiska industrin för audiovisuella program samt ett program för främjande 
av utveckling och distribution av europeiska audiovisuella arbeten. De två programmen förutses vara i fem 
år från och med den 1 januari 1996. I juli 1995 antog rådet beslutet om programmet för "utveckling och 
distribution", vilket kommer att beviljas en budget om 265 miljoner ecu över fem år. Inom ramen för 
samarbete har rådet godkänt och till parlamentet översänt sin gemensamma ståndpunkt om programmet för 
yrkesutbildning vars budget har fastställts till 45 miljoner ecu. 
152. 1 fråga om de tekniska aspekterna godkände kommissionen i juni 1995 den första årliga rapporten73 
om genomförandet av Handlingsprogrammet för införandet av avancerade televisionstjänster i 
Europa74, vars syfte är att främja uppkomsten av en mängd avancerade televisionstjänster i format 16/9 
och en tillräcklig programmering av sändningar i format 16/9 med hög teknisk kvalitet. 
5 - Skydd av personuppgifter 
153. Rådet och Europaparlamentet antog direktiv 95/46/EG* av den 24 oktober 1995 om skydd för 
enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och den fria rörligheten för sådana 
uppgifter. 
Direktivet är ett bidrag till den ime marknadens smidiga fungerande som är särskilt viktigt i en tid då 
teletjänster, såsom teleshopping, bank- och försäkringstjänster i hemmet, distansundervisning och 
interaktiva video och audiotjänster utvecklas inom ramen för informationssamhället. 
154. Skillnader i nationell lagstiftning på detta område kan skapa hinder för det fria flödet av uppgifter 
eftersom en medlemsstat lagligen skulle kunna sätta sig emot fri rörlighet för uppgifter på grundval av 
otillräckligt eller obefintligt skydd i ursprungs- eller destinationsmedlemsstaten. 
Sådana hinder skulle ha varit särskilt skadliga för den ime marknadens fungerande, eftersom en av 
effekterna av den ime marknadne just är att generera flöden av personuppgifter. En anpassning av de 
nationella lagarna till direktivets text innebär att individernas rättigheter kommer att skyddas på samma nivå 
över hela gemenskapen och att medlemsstaterna hindras från att resa hinder mot uppgifters rörlighet. 
71 
72 
73 
74 KOM (95) 86 slutl., EGT m C 301, 13.11.1995. 
KOM (94) 523 slutl., 8.2.1995. 
KOM (95) 263 slutl., 16.6.1995. 
EGT nr L 196, 5.8.1993, s. 48. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 43 
AVSNITT 8 - NARINGSLrVSFORHÀLLANDEN 44 
155. Medlemsstaterna har en period på tre år från direktivets antagande på sig för att överföra det till 
nationell lagstiftning. Kommissionen skall även rapportera om dess genomförande med jämna mellanrum. 
Dess rapport kan följas av förslag till ytterligare harmonisering. Som en ram, vilken lämnar 
medlemsstaterna visst spelrum, kan direktivet komma att kräva ytterligare lagstiftmng på vissa områden', 
med hänsyn till hur den inre marknaden fungerar. 
6 - Tjänster i informationssamhället 
156. Det rättsliga ramverket för tjänster i informationssamhället måste, såsom herrarna Bangemann, Monti 
och Oreja den 22 mars 1995 förklarat i ett meddelande till kommissionen, förankras i de väl beprövade 
principerna för den ime marknaden. Även om det är viktigt att undvika alltför många bestämmelser på 
gemenskapsnivå, är det dock av avgörande betydelse att förhindra en eventuell framtida splittring av den 
ime marknaden till följd av olikheter i nationell lagstiftning. Arbete har därför påbörjats för att införa en 
mekanism för överskådlighet i lagstiftningen, som skall säkerställa att framtida nationell lagstiftning inte 
kommer att skapa nya hinder för den fria rörligheten för sådana tjänster. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 44 
Avsnitt 9 - Offentlig upphandling 
157. Under 1995 har tillämpningen av upphandlingsbestämmelserna intensifierats avsevärt till följd av att 
gemenskapslagstiftningen i allt högre grad införlivats i de olika medlemsstaternas nationella lagstiftning och 
av att potentiella klagande fått en stöne kunskap om sina rättigheter. Ett viktigt steg har tagits på vägen 
mot fullbordandet av den ime marknaden för offentlig upphandling. 
Till följd av avtalet om offentlig upphandling har kommissionen även lagt fram förslag om ändring av 
direktiven om offentlig upphandling . 
1 - Tillämpning av gemenskapens bestämmelser 
158. Förutom att påbörja överträdelseförfaranden då införlivandeåtgärder inte anmäls eller då införlivandet 
är felaktigt (se avsnitt 2.1) har kommissionen intensifierat sina övervakningsåtgärder i fråga om de olika 
kontraktstilldelande myndigheternas eller enheternas tillämpning av bestämmelserna i samtliga 
medlemsstater. 
159. Kommissionen har även tagit itu med överträdelser som till följd av klagomål eller dess egna 
undersökningar upptäckts i fråga om tillämpningen av den gemenskapsrätt som kan åberopas på området 
för offentlig upphandling (direktiv och artiklar i fördraget). För närvarande har undersökningsförfaranden 
inletts i 214 fall av felaktig tillämpning av direktiven (se nedanstående tabell). 
TABELL TV - ÖVERTRÄDELSER I FRÅGA OM FELAKTIG TILLÄMPNING AV DIREKTIVEN OM OFFENTLIG 
UPPHANDLING: 214 
A. Kommissionens verksamhet 
160. Av de 244 fall som behandlades under 1995 (varav 92 nya fall), har kommissionen under samma 
period lyckats lösa 38 fall utan att behöva fullfölja överträdelseförfarandena. Ett förfarande för dialog och 
samråd har därför införts (särskilt i form av "gruppmöten") i syfte att ge medlemsstaterna det rättsliga 
och tekniska bistånd som krävs för att gemensamt söka finna lösningar som är förenliga med 
gemenskapsrätten för de tvister som pågår. 
161. Några exempel förtjänar att noteras i detta sammanhang: 
DEN INRE MARKNADEN 1995 45 
AVSNITT 9 - OFFENTLIG UPPHANDLING 46 
Två kommuner i Nederländerna angav i sina utlåtanden om upphandling avseende upprättandet 
av specialiserade transportsystem dels att det företag som ämnade tillhandahålla tjänsterna 
skulle vara medlem av den nederländska transportorgamsationen, dels att de anställda i 
företaget skulle ha en utbildning som motsvarade de krav som fastställts av denna organisation. 
Dessa två krav som strider mot gemenskapsbestämmelserna har frångåtts efter begäran av 
kommissionen. 
En italiensk lag73 innehöll en bestämmelse enligt vilken kontrahenterna var skyldiga att godta 
en minskad ersättning under kontraktets löptid för att slippa att uteslutas från andra 
upphandlingar eller riskera en hävning av kontraktet. I lagen föreskrevs även att ersättningen 
för alla kommande offentliga upphandlingar skulle fastställas i enlighet med maximala 
referenspriser. Till följd av kommissionens ingripande har dessa bestämmelser, som var av den 
arten att de bröt mot principerna om proportionalitet, berättigat förtroende och icke­
diskriminering och mot flera bestämmelser i direktiven om offentlig upphandling, upphävts och 
ersatts med nya bestämmelser som är förenliga med gemenskapsrätten. 
Ett allmänt sjukhus i Grekland som påbörjat ett upphandlingsförfarande avseende olja hade vid 
kontraktstilldelningen avvisat ett erbjudande från en leverantör, eftersom denne infe hade lagt 
fram intyg om de tillverkare som försörjde honom med olja. Avvisandet av erbjudandet vid 
tidpunkten för utvärderingen stred mot den åtskillnad som görs i direktiven mellan de olika 
etapperna för urval och tilldelning. Till följd av de kontakter som kommissionen tog har de 
grekiska myndigheterna börjat införa allmänna bestämmelser för att denna typ av svårighet som 
är ganska vanlig i Grekland inte skall återupprepas. 
B. Domstolens beslut 
162. Följande beslut från domstolen kan noteras: 
I fråga om prövningstillstånd har domstolen i sin dom av den 24 januari 199576 (Kommissionen 
mot Nederländerna) för första gången uttalat sig om de eventuella konsekvenserna av det 
förfarande för prövning som föreskrivs i artikel 3 i direktiv 89/665/EEG* på det förfarande 
som föreskrivs i artikel 169* i fördraget. Domstolen har i denna fråga bekräftat att detta 
förfarande utgör en skyddsåtgärd som inte kan åsidosätta eller ersätta kommissionens 
behörigheter i enlighet med artikel 169* i fördraget. I denna artikel ges kommissionen de facto 
oinskränkt befogenhet att vända sig till domstolen om den anser att en medlemsstat har 
underlåtit att uppfylla en skyldighet enligt fördraget och den berörda staten inte rättar sig efter 
kommissionens motiverade yttrande. Domstolen har i sitt beslut av den 4 maj 199577 bekräftat 
denna princip [ramavtal för gasleveranser'(Kommissionen mot Grekland)]. 
Icke-införlivande av direktiv 89/440/EEG* och 88/295/EEG*: I Tyskland hade, före utgången 
av den tidsfrist som angivits i det motiverade yttrandet, direktiv 89/440/EEG* och 
88/295/EEG* endast gjorts till föremål för förvaltningsbestämmelser. Domstolen har upprepat 
sin rättspraxis i fråga om införlivande av direktiv: krav på fullt införlivande av direktiv på ett 
så tydligt och exakt vis att, i fråga om direktiv som avser att skapa rättigheter för enskilda 
personer, dessa kan få full kännedom om sina rättigheter och, i tillämpliga fall, hävda dem 
inför nationell domstol. 
2 - Gemenskapslagstiftningens utveckling 
75 
76 
77 Lag m 537/93, artikel 6. 
Mål C-359/93, dom meddelad den 24 januari 1995. 
Mål C-79/94, dom meddelad den 4 maj 1995. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 46 
AVSNITT 9 - OFFENTLIG UPPHANDLING 47 
163. Det nya avtalet om offentlig upphandling inom ramen för Världshandelsorganisationen kräver 
begränsade ändringar i gemenskapsdirektiven om offentlig upphandling för att undvika en omvänd 
diskriminering som skulle slå tillbaka på de europeiska företagen och aktörerna och för att göra direktiven 
lättare att tillämpa till följd av avtalet. 
Dessa ändringar har gjorts till föremål för två utkast till förslag till råds- och parlamentsdirektiv, ett om 
ändring av direktiv 92/50/EEG*, 93/36/EEG* och 93/37/EEG*, och ett om ändring av direktiv 
93/38/EEG*78. Dessa utkast antogs av kommissionen den 29 mars 1995 och diskuteras för närvarande 
i Europaparlamentet och rådet. 
3 - Annan verksamhet 
A. "SIMAF'-projekt 
164. Ett viktig utveckling på området för offentlig upphandling är de två pilotprojekt som påbörjats som 
en del i SIMAP (Système d'information pour les marchés publics eller Information System for Public 
Procurement). 
I det första pilotprojektet kommer 75 upphandlande enheter som utsetts av medlemsstaterna att använda 
elektronisk post för att utlysa anbudstillfällen och tillkännage tilldelade kontrakt i Europeiska 
gemenskapernas officiella tidning och dess motsvarighet on-line, TED (Tenders Electronic Daily). 
Det andra pilotprojektet skall skapa verktyg för att göra det enklare för leverantörerna att erhålla 
upplysningar on-line om anbudstillfällen och tilldelade kontrakt samt andra upplysningar som redan är 
tillgängliga i medlemsstaterna och som kan hjälpa dem att lämna mer konkurrenskraftiga anbud. Sådana 
upplysningar kan t.ex. vara anbud med ett lägre tröskelvärde än vad som anges i gemenskapsrätten, 
miljöfrågor, upplysningar om lokala förhållanden och metoder, prisnivåer, hjälp till företag att hitta lokala 
partners när anbud lämnas för kontrakt i andra medlemsstater, hjälp vid översättning av anbud, standarder 
och elektroniska produktkataloger. 
Samtliga medlemsstater, med undantag av Belgien och Italien, deltar i det första av de två pilotprojekten. 
Norge och Island deltar också i egenskap av EES-medlemmar och Schweiz har även visat intresse. 
Kommissionen är besviken över det bristande deltagandet i det andra pilotprojektet, till vilket endast tre 
medlemsstater har föreslagit deltagare. Kommissionen betonar vikten av detta projekt: leverantörer klagar 
ofta över att de upplysningar om anbud som står till deras förfogande är otillräckliga, och detta projekt 
avser att utveckla och pröva nya vägar för skaffa fram bättre och mer tillförlitliga uppgifter och på så sätt 
bidra till effektivare offentlig upphandling. 
B. Förbättrat deltagande av små och medelstora företag i offentlig upphandling 
165. Efter en uttömmande analys av åtgärder till stöd för små och medelstora företag, kommer 
kommissionen inom kort att kunna lägga fram ett meddelande om en rad praktiska åtgärder som kan 
vidtas. Det finns inga enkla lösmngar som gör det möjligt för små och medelstora företag att på bästa sätt 
kunna dra nytta av de nya möjligheter som står till buds i fråga om offentlig upphandling. Det är därför 
mera välbetänkt att sätta sin lit till begränsade åtgärder på en rad områden för att med erforderlig kraft 
kunna hjälpa dessa små och medelstora företag att dra nytta av de möjligheter som erbjuds dem. Detta 
kräver samordnade åtgärder av alla berörda parter: kommissionen, medlemsstaterna, de upphandlande 
myndigheterna, företagen själva och andra. 
C. Upphandling av försvarsmateriel 
7x KOM (95)107/1 & 12 slutl., EGT nr C 138, 3.6.1995. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 47 
AVSNITT 9 - OFFENTLIG UPPHANDLING 4K 
166. Som en reaktion på den internationella utvecklingen under de senaste åren har samtliga 
medlemsstater beslutat att göra nedskärningar av försvarsbudgeten. Detta har medfört ett förnyat intresse 
för konekta upphandlingsförfaranden även i fråga om upphandling av försvarsmateriel så att bantade 
försvarsbudgetar skall kunna utnyttjas på bästa sätt. 
167. I juni 1995 lade en informell granskningsgrupp bestående av företrädare för Västeuropeiska unionen 
(WEU), det västeuropeiska vapenorganet (WEAG) och Europeiska kommissionen fram en slutlig rapport 
som innehöll rekommendationer om att de europeiska marknaderna för försvarsmateriel borde öppnas för 
konkunens och förslag om en anpassning av EU-bestämhielserna om upphandling för att detta mål skulle 
kunna förverkligas. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 48 
Avsnitt 10 - Transport, energi och telekommunikationer 
1 - Transport 
168. Det grundläggande rättsliga ramverket för den ime transportmarknaden finns redan på plats och för 
närvarande införs bestämmelserna i nationell lagstiftning. Vissa av de mest betydelsefulla åtgärderna 
införlivas dock endast stegvis. Detta gäller i synnerhet på området för cabotage där flygcabotage inte 
kommer att bli helt liberaliserat fönän den 1 april 1997 och godscabotage på väg den 1 juli 1998. 
Sjöcabotage omfattas av ett antal övergångsbestämmelser, exempelvis kommer en mycket betydande del 
av de inhemska tjänsterna i Grekland inte att libéraliseras fönän den 1 januari 2004. 
169. Vissa frågor av mindre betydelse som inte togs upp i 1992 års prioriteringsprogram, eller som inte 
förutsågs, kommer att bli aktuella och vissa redan vidtagna åtgärder kräver uppföljning. Detta gäller i 
synnerhet järnvägsområdet, där de första stegen mot liberalisering åtföljs av de tekniska och icke-tekniska 
åtgärder som krävs för att främja järnvägarnas utveckling i den ime marknaden. 
170. Medan vissa framsteg har gjorts i fråga om de yttre formerna för transporttjänster medför en allmän 
ovillighet hos medlemsstaterna att framstegen i sin helhet är otillräckliga. Det krävs stort arbete och stor 
politisk vilja för att uppnå en jämvikt mellan inhemska framsteg och det otillfredsställande genomförandet 
utanför det egna landets gränser. 
A. Lufttransport 
171. Medlemsstaterna och flygbolagen har reagerat positivt på det tredje liberaliseringspaketet79 genom 
vilket frihet att tillhandahålla tjänster på området för lufttransport har införts sedan januari 1993. Under 
1995 har kommissionen tagit emot endast ett fåtal klagomål. Det mest anmärkningsvärda fallet rörde 
återigen trafikfördelningsbestämmelserna på Orly. Kommissionen beslöt i mars 1995 att de nya 
bestämmelserna, med undantag av vissa illa anpassade bestämmelser, var förenliga med 
gemenskapsrätten80. 
172. Framstegen på den ime marknaden för lufttransport har noggrant analyserats i de brittiska civila 
luftfartsmyndigheternas (British Civil Aviation Authority, CAA) senaste rapport: "The single European 
Aviation Market; Progress so Far (september 1995)81. Rapporten visar att viktiga konkunensmässiga 
framsteg har gjorts sedan 1993. Även om det fortfarande finns utrymme för stöne konkunens kommer 
rapporten till den slutsatsen att den praktiska framgång som genomförandet av liberaliseringen rönt genom 
det tredje paketet ger anledning till optimism i fråga om den framtida konkunensen mellan flygbolag i 
EU, särskilt efter 1997 då inhemsk cabotage skall vara fullt liberaliserad. I CAA-studien bekräftas särskilt 
eftertryckligt att de åtgärder som kommissionen har vidtagit för att genomföra lagstiftningen för den ime 
marknaden har varit effektiva. 
Rådet och Europaparlamentet diskuterar för närvarande kommissionens förslag från december 1994 om 
liberalisering av marktjänsterna82, som på gemenskapens flygplatser ofta är monopoliserade av det 
nationella flygbolaget eller av flygplatsmyndigheterna. 
B. Vägtransport 
173. I fråga om vägtransporter har flera medlemsstater vidtagit stimulansåtgärder för att förbättra 
respekten för de gemensamma bestämmelserna. Dessa åtgärder skall leda till att den ime marknaden 
fungerar smidigare, att vägsäkerheten förbättras och att konkunensvillkoren tillnärmas, särskilt genom 
att kontrollerna förstärks. 
79 
80 
81 
82 EGT m L 240, 24.8.1992. 
EGT nr L 162, 13.7.1995. 
CAP 654. 
KOM (94) 590 slutl., EGT nr C 142, 8.6.1995. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 49 
AVSNITT 9 - OFFENTLIG UPPHANDLING 50 
Kommissionen har även i samråd med regeringsexperter påbörjat en aktion som syftar till att förbättra 
bestämmelserna om tillgång till åkaryrket. Denna aktion bör leda till ett lagförslag som huvudsakligen 
syftar till att höja kvaliteten på tillgängliga transporttjänster. 
C. Transport på inre vattenvägar 
174. I september 1995 ordnade rådet en vägledande debatt om förslaget till förordning om införandet av 
gemenskapsbestämmelser avseende tillgången till transport mellan medlemsstater83, som gör det möjligt 
att säkerställa tillämpningen av principerna om fritt tillhandahållande av tjänster inom dessa 
transportgrenar. Vid debattens slut kunde ett gynnsamt mottagande av detta förslag konstateras. 
Kommissionen lämnade den 23 maj 1995 omfattande förslag om transport på ime vattenvägar till rådet, 
framför allt angående en gradvis liberalisering av marknaden till år 2000 och nya skrotningsåtgärder för 
att minska den strukturella överkapacitet som för närvarande finns inom denna sektor. I syfte att främja 
transport på ime vattenvägar förslog kommissionen också att medlemsstaterna skulle få möjlighet att vara 
med och finansiera investeringar i terminaler och fast och rörlig utrustning som behövs för lastning och 
lossning. Rådet samtyckte i princip till kommissionens inställning den 7 december 1995. 
D. Sjöfart 
175. Den första rapporten om tillämpningen av bestämmelserna om den ime marknaden för sjöcabotage 
(förordning (EEG) m 3577/92*) antogs av kommissionen i september 1995. I denna visas att de 
ekonomiska effekterna av liberaliseringen fram till nu inte har varit övertygande. Endast 6 % av de 
22 miljoner ton last som liberaliserades transporterades på fartyg under annan än nationell flagg. Denna 
volym motsvarar bara 1 % av den sammanlagda cabotagehandeln i de södra medlemsstaterna. Ju mer 
denna sektor libéraliseras desto mer kommer dock effektiviteten hos och den framtida betydelsen av den 
europeiska sjöfarten på korta sträckor att öka. 
176. Överträdelseförfaranden har fortsatt gentemot olika medlemsstater i fråga om överträdelse av 
förordning (EEG) 4055/86*. Dessa överträdelser rörde huvudsakligen lastfördelningsförfaranden i 
bilaterala avtal med tredje land. 
E. Järnvägar 
177. Den gradvisa tillämpningen av principen om fritt tillhandahållande av tjänster inom järnvägssektorn, 
som följer av de genom direktiv 91/440/EEG* skapade tillgångsrättigheterna, gör det möjligt för nya 
företag att komma in på marknaden och för flera företag att använda sig av samma infrastruktur. 
Kommissionen ansåg det därför vara nödvändigt att ange de allmänna villkoren för tillämpning av 
tillgångsrättigheter och antog i juni 1995 två kompletterande direktiv: det första om licensiering av 
järnvägsbolag och det andra om tilldelning av järnvägsinfrastrukturer och uttagandet av 
infrastrukturavgifter (direktiv 95/18/EG* respektive 95/19/EG*). 
178. Kommissionen är nu av den åsikten att tidpunkten har kommit för att ta det andra steget för att 
skapa en integrerad marknad, allt under erkännande av järnvägarnas specifika karaktär. I ett meddelande 
till rådet som antogs i juli föreslog kommissionen en utvidgning av dessa tillgångsrättigheter till att 
omfatta internationella passagerartjänster och samtliga frakttjänster, inhemska såväl som internationella. 
Den anser att denna utvidgning kommer att bidra till en ökad konkurrens på järnvägsområdet, särskilt på 
gemenskapsnivå, genom att dra till sig nytt kapital och nya företag. 
2 - Energi 
A. Ny lagstiftning på den inre marknaden för energi 
M KOM (95) 167 slutl., EGT nr C 164, 30.6.1995. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 50 
AVSNITT 10 - TRANSPORT, ENERGI OCH TELEKOMMUNIKATION 51 
179. Sedan början av 1994 har rådet diskuterat det ändrade förslaget till en ime marknad för elektricitet84. 
Rådet begärde i november 1994 att kommissionen skulle granska möjligheterna till samtidig tillämpning 
av och reciprocitet ienskild-köpar-systemet och kommissionens framförhandlade tillgång-för-tredje-man-
strategi (TPA, Third Party Access). Kommissionen utarbetade ett arbetsdokument om organisationen av 
den inre marknaden för elektricitet som antogs den 22 mars 199583.1 detta dokument drogs slutsatsen att 
reciprocitet mellan de två strategierna inte kunde uppnås annat än genom väsentliga ändringar av enskild-
köpar-systemet. 
180. På rådets begäran utarbetade kommissionen även ett arbetsdokument om små och mycket små 
elektricitetssystem i den ime marknaden för elektricitet, vilket antogs den 10 maj 199586. I detta drogs 
slutsatsen att små system inte på grund av sin storlek behöver särskild behandling. 
Energiministrarnas råd av den 1 juni 1995 följde slutsatserna i kommissionens arbetsdokument och kom 
överens om att samtidig tillämpning av den framförhandlade TPA-strategin och enskild-köpar-systemet 
inte vore möjlig utan ändringar i det senare systemet. 
Under Spaniens ordförandeskap har rådet intensifierat sina överläggningar och även om det inte var 
möjligt att nå en gemensam ståndpunkt vid energirådet den 14 december 1995 gjordes betydande 
framsteg. Förhandlingarna om direktivet har nått det slutliga skedet och den nyckelfråga som måste lösas 
är medtagandet av distributörer som möjliga kunder. Förhoppningsvis kan tillräckliga framsteg 
åstadkommas i denna fråga så att en gemensam ståndpunkt kan antas under Italiens ordförandeskap 1996. 
B. Fri rörlighet för varor 
181. Kommissionen har tillämpat bestämmelserna i fördraget i direkt parallellitet med lagstiftningen. 
Beträffande området för den fria rörligheten för varor granskar sålunda domstolen fortfarande de 
överträdelseförfaranden som på grundval av artiklarna 30*, 34* och 37* i Maastrichtfördraget påbörjats 
mot fem medlemsstater i fråga om monopol för import och export av elektricitet och gas. 
C. Införlivande 
182. I jämförelse med tidigare år har graden av införlivande i nationell lagstiftning av direktiv rörande 
energisektorn förbättrats. Procentantalet för införlivande har nått 89 %. 
En av de centrala frågorna under 1995 var införlivandet av kolvätedirektivet som hittills har införlivats 
i sex medlemsstater. Inom ramen för detta direktiv har vissa medlemsstater offentliggjort regler om 
forskningsområden och förfaranden för godkännande. 
D. Standardisering 
183. Kommissionen har antagit ett meddelande om en vidare tillämpning av standardisering i 
gemenskapspolitiken. Beträffande energipolitiken angavs i meddelandet att energieffektivitet skulle bli ett 
grundläggande krav i de s.k. "direktiven om den nya metoden". Detta skulle göra det möjligt för 
kommissionen att ge de nya europeiska standardiseringsorganisationerna i uppdrag att fastställa standarder 
för att begränsa energikonsumtionen och förbättra energieffektiviteten hos elektriska apparater. Syftet är 
att undvika nationella förordningar som påverkar den fria rörligheten för varor i den ime marknaden. 
84 KOM (91) 548 slutl., EGT m C 65, 14.3.1992, ändrat genom KOM (93) 643 slutl., EGT m C 
195, 18.7.1994. 
85 Dok. SEK (95) 464 slutl. 
86 Dok. SEK (95) 685 slutl. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 51 
AVSNITT 10 - TRANSPORT, ENERGI OCH TELEKOMMUNIKATION 52 
3 - Telekommunikationer 
184. Den i början av året offendiggjorda "grönboken om liberalisering av infrastrukturer för 
telekommunikation och kabeltelevisionsnät"87 är ett viktigt bidrag till upprättandet av det regelverk för 
telekommunikationer som skall införas den 1 januari 1998. 
De åsikter som kommit till uttryck vid de efterföljande Överläggningarna har påskyndat liberaliseringen 
av infrastrukturerna. Kommissionen har antagit ett direktiv som medger att infrastrukturer för 
kabel television från och med den 1 januari 1996 används för leverans av liberaliserade 
telekommunikationstjänster och den har även offentliggjort för samråd ett utkast till ett direktiv om 
liberalisering av mobila kommunikationer88, som skulle medföra att tillhandahållandet av infrastrukturer 
för mobila nätverk från och med 1996 skulle konkurrensutsättas, och ett ytterligare direktiv om full 
liberalisering av telekommunikationstjänster år 1998 vilket från och med 1996 även skulle inbegripa 
liberalisering av alternativa infrastrukturer för liberaliserade tjänster, som en del av den övergripande 
ändringen av 1990 års tjänstedirektiv som skall förberedas inför 1998. 
185. Kommissionen lade under 1995 fram ett nytt förslag till det direktiv om tillhandahållande av öppna 
nät (ONP: Open Network Provision) för telefoni89 som föna året avvisades av Europaparlamentet i 
medbeslutsförfarandet. Detta förslag är det första steget för att skapa av ett ramverk för sammanlänkning 
och för att upprätta ett samförstånd i fråga om de grundläggande aspekterna av allmänt utbredda tjänster 
i unionen. Parlamentet har föreslagit en ändring som kräver en nationell anpassning för att säkerställa 
kompensation då kvalitetskriterierna i kontrakten inte är uppfyllda. 
186. Kommissionen lade i juli 1995 fram ett förslag till ett direktiv om sammanlänkning av 
telekommunikationsnät90 för att säkerställa allmänt utbredda tjänster och inbördes operativa nät genom 
tillämpning av ONP-principerna. Villkoren och kostnaderna för sammanlänkning kommer under de 
närmast följande åren att utgöra den största kommersiella frågan för de nationella lagstiftarna. 
187. Kommissionen har förberett ett förslag till ett direktiv om ett gemensamt ramverk för allmänna 
tillstånd och individuella licenser på området för telekommunikationstjänster91. Genom detta förslag skulle 
regelbördan lättas för operatörer, tjänsteleverantörer och affärslivet i stort, då allmänna tillstånd skulle 
utgöra normen och individuella licenser endast krävas i undantagsfall. 
188. Ett viktigt steg mot en verkligt övergripande informationsstruktur kommer att tas med 
kommissionens nya förslag till ett beslut om en aktion på unionsnivå på området för personliga 
kommunikationstjänster via satellit92. 
189. §Det framtida regelverket bör syfta till ökad konkunens inom hela telekommunikationssektorn 
grundad på effektiva ekonomiska villkor samt tillhandahållandet och utvecklingen av samhällsomfattande 
tjänster i unionen liksom till fastställandet av bestämmelser för sammanlänkning. Kommissionen höll i 
oktober en hearing om samhällsomfattande tjänster och för närvarande förbereds ett meddelande som 
förväntas bli antaget i början av 1996. 
4 - Transeuropeiska nätverk93 
87 
88 
89 
90 
91 
92 
93 KOM (94) 440 slutl., 24.10.1994. 
Utkast till direktiv av den 24 juni 1995, om ändring av 90/388/EEG, offentliggjort i EGT m C 
197, 1.8.1995. 
Gemensam ståndpunkt m 17/95, antagen 12.7.1995. 
KOM (95) 379 slutl., EGT m C 313, 24.11.1995. 
KOM (95) 545 slutl., ännu inte offentliggjort. 
KOM (95) 529 slutl., ännu inte offentliggjort. 
Se rapport i detta ämne till Europeiska rådet: CSE (95) 571. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 52 
AVSNITT 10 - TRANSPORT, ENERGI OCH TELEKOMMUNIKATION 53 
190. Inbördes operativa och sammanlänkade transeuropeiska nät är av avgörande betydelse för att 
förbättra den ime marknaden och stärka konkurrens, sysselsättning och sammanhållning i Europeiska 
unionen. 
191. Transeuropeiska nätverk är av avgörande betydelse för konkunens, sysselsättning och 
sammanhållning i Europeiska unionen. Framsteg har gjorts sedan Essenmötet, men i fråga om 
prioriteringen av TEN-projekt och finansieringen av dessa kvarstår dock betydande problem som kräver 
ännu stöne ansträngningar. Kommissionens arbete har visat att medlemsstaterna undervärderar fördelarna 
av TEN-projekt när gängse kostnads- och intäktsmetoder tillämpas. Fördelarna för medlemsstaterna borde 
dock medföra att TEN-projekt ges stöne prioritering i nationell planering. Ytterligare framsteg i fråga 
om miljöprojekt kommer att vara avhängiga medlemsstaternas politiska vilja att involvera EU i sådana 
projekt. 
192. Vad gäller finansiering krävs det stöne ansträngningar för att införa privat och offentligt deltagande 
i TEN-projekt, vilket är av avgörande betydelse om genomförandet av transeuropeiska nätverk skall kunna 
påskyndas. Kommissionen har vidtagit åtgärder, inbegripet inrättandet av ett One-Stop Help Desk för 
information om tillämpningen av EU:s bestämmelser om konkunens och offentlig upphandling. Den 
uppmanar även medlemsstaterna att uppmuntra de attitydförändringar som krävs inom både offentlig och 
privat sektor. Beträffande gemenskapens budget för det transeuropeiska transportnätet överskrider antalet 
ansökningar väsentligt tillgängliga medel och det är uppenbart att flera prioriterade projekt kommer att 
drabbas av finansiella problem. De berörda myndigheterna bör ta med dessa faktorer i beräkningen när 
de fattar de beslut som begärdes i Essen och som är nödvändiga för att fylla på de medel som för 
närvarande är tillgängliga för TEN-projekt. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 53 
Avsnitt 11 - Den inre marknaden och annan gemenskapspolitik 
1 - Konkurrenspolitik 
193. Erfarenheterna från tillämpningen av konkunenspolitiken visar att nationella marknader fortfarande 
dominerar inom många sektorer. 
Inom vissa sektorer beror detta på nationella preferenser orsakade av kulturella skillnader eller 
transportkostnader och kan således inte anses återspegla en brist i ramverket för den ime marknaden. 
Inom ett antal sektorer föreligger dock andra orsaker: å ena sidan fördröjningar vid anpassningen av 
nationella regelverk inom vissa sektorer (telekommunikation, energi, post) och å andra sidan den tid som 
det tar för företag att anpassa sig till de nya möjligheter som uppstår genom att nationella hinder avskaffas 
inom sektorer där det rättsliga ramverket för den ime marknaden har införts. Vissa företag kan försöka 
fördröja processen genom ett icke-konkunensmässigt uppträdande. De flesta kommer dock att försöka 
dra fördel av de metoder som gynnar konkunensen men behöver tid för att finna lämpliga partners och 
handelsvägar i utlandet. 
194. Följande nya steg och beslut i fråga om konkunenspolitik som är särskilt relevanta för att uppnå 
den ime marknaden bör speciellt noteras: 
Begränsande avtal (Artiklarna 85-86*) Kommissionen har antagit ett nytt gruppundantag för vissa 
kategorier av avtal om återförsäljning och service av motorfordon. Förordningens syfte är att 
intensifiera konkunensen på återförsäljarnivån genom att återförsäljarna görs mer affärsmässigt 
oberoende av tillverkarna, genom att oberoende reservdelstillverkare och -återförsäljare lättare ges 
tillgång till marknaden och genom att konsumenternas ställning förbättras i enlighet med de principer 
som ligger till grund för den ime marknaden. Den nya förordnngen trädde i kraft den 1 oktober 
1995, men för befintliga avtal skall den gamla förordningen gälla fram till den 1 oktober 1996. 
Kommissionen har fått ett stort antal klagomål från enskilda medborgare i EU, särskilt i Österrike, 
Tyskland och Frankrike, som har förhindrats att köpa bilar i Italien och Spanien där priserna är 
relativt låga. Varje åtgärd som hindrar konsumenterna från att handla där de själva anser det vara 
mest fördelaktigt löper risken att vara oförenlig med gruppundantaget och kan leda till förlust av 
den förmån som undantaget ger. 
Kommissionen har antagit riktlinjer för tillämpning av konkunensbestämmelserna om 
gränsöverskridande kreditöverföringssystem. Riktlinjerna skall tjäna som stöd för bankerna vid 
tillämpning av direktivet om gränsöverskridande kreditöverföringar94. Syftet är att uppnå effektivare 
metoder för hantering av gränsöverskridande kreditöverföringar utan att därigenom orättmätigt 
begränsa konkunensen. 
Monopol (Artikel 90*) Liberaliseringen av sådana tradionnellt monopoliserade marknader som t.ex. 
allmännyttiga tjänster utgör ett grundläggande steg mot upprättandet av den ime marknaden95. 
Kommissionen har fortsatt sina ansträngningar för att öppna upp dessa marknader för konkurrens 
och gemenskapshandel, samtidigt som den säkerställt att de föreslagna eller antagna åtgärderna är 
förenliga med ett bibehållet tillhandahållande av samhällsomfattande tjänster. 
Framsteg kan noteras på telekommunikationsområdet till följd av att direktiv och utkast till direktiv 
antagits som syftar till att libéralisera användningen av kabeltevenät för tillhandahållandet av 
telekommunikationstjänster, liberaliseringen av mobilkommunikationsnäten och den fullständiga 
liberaliseringen telekommunikationsinfrastrukturer och -tjänster (inbegripet telefoni) från och med 
den 1 januari 1998. Dessa initiativ utgör grundläggande framsteg i riktning mot 
informationssamhället. 
Se stycke 118. 
Se även avsnitt 10. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 54 
AVSNITT 10 - TRANSPORT, ENERGI OCH TELEKOMMUNIKATION 55 
Kommissionen har för rådet och parlamentet lagt fram ett utkast till direktiv och antagit ett utkast 
till kommissionstillkännagivande, vilka båda syftar till en gradvis liberalisering av postväsendet96. 
Situationen på energiområdet är mindre tillfredsställande. Ännu har rådet inte nått någon 
överenskommelse om det av kommissionen framlagda utkastet till direktiv om en inre marknad för 
gas och elektricitet97, trots att kommissionen redan har ändrat sitt ursprungliga utkast med beaktande 
av den oro som vissa medlemsstater har givit uttryck för. 
Koncentrationer Den ime marknaden uppmuntrar, som ovan angivits, företag att söka 
gränsöverskridande samarbete och koncentrationer. Kommissionen har med hänsyn till detta börjat 
granska möjligheterna att sänka de anmälningströsklar som följer av koncentrationsförordningen, 
vilket nu är ämnet för en grönbok98. 
I ett antal fall har kommissionen kommit till den slutsatsen att de undersökta marknaderna, med 
hänsyn till preferenserna för inhemska produkter, skillnader i tekniska standarder och (säkerhets-) 
föreskrifter osv., fortfarande är nationella till sin karaktär. Exempel på detta är den tyska 
marknaden för bussar (Mercedes-Benz/Kässbohrer-ärendet) (Beslut 95/354/EG*) och för 
transportutrustning för järnvägar (ABB/Daimler-Benz-ärendet)99. 
Statligt stöd Den förpliktelse att anmäla stödprojekt som ålagts medlemsstaterna genom fördraget 
och förbudet mot att bevilja stöd utan kommissionens godkännande syftar till att förhindra att stöd 
som är oförenligt med den ime marknaden beviljas. I ett meddelande till medlemsstaterna påminde 
kommissionen den 10 maj 1995100 om sin avsikt att använda alla sina befogenheter enligt fördraget 
för att tvinga medlemsstaterna att uppfylla dessa förpliktelser. Nationella domstolar kommer att 
spela en viktig roll för att skydda konkunenterna till mottagare av olagligt beviljade bidrag. 
Kommissionen antog den 31 oktober 1995101 ett tillkännagivande om hur nationella domstolar skall 
tillämpa bestämmelsen om att medlemsstater inte får bevilja statligt stöd innan detta har anmälts och 
godkänts. I tillkännagivandet erbjuds även bistånd till nationella domare som skall döma i sådana 
fall. Domaren får i tillämpliga fall begära att en medlemsstat betalar skadestånd till en part som 
vållats skada till följd av det olagliga stödet. 
2 - Den inre marknadens sociala dimension 
195. Socialpolitik är en integrerad del i fullbordandet av den ime marknaden. Den gradvisa ekonomiska 
integrationen i unionen och fullbordandet av den ime marknaden ger upphov till ett stort antal sociala 
frågor, särskilt i fråga om verkningarna på medborgarnas levnads- och arbetsvillkor. Framsteg har gjorts 
i dessa frågor, och kommissionen antog i april ett medelfristigt socialt handlingsprogram som utförligt 
beskriver kommissionens arbetsprogram på det sociala området och arbetslivsområdet för perioden 1995-
1997102, men kommissionen beklagar emellertid att ett antal förslag under 1995 har fastnat i rådet och att 
medlemsstaternas anmälningar om nationella åtgärder för införlivande av EU:s lagstiftning om hälsa och 
säkerhet (75 % i oktober 1995) släpar efter den övriga lagstiftningen. 
196. Jämställdhet - Det fjärde handlingsprogrammet om jämställdhet mellan kvinnor och män103 anger 
den allmänna ramen för insatser på detta huvudområde för perioden 1996-2000.1 februari 1995 påbörjade 
96 
97 
98 
99 
100 
101 
102 
103 KOM (95) 227 slutl., EGT m C 322, 2.12.1995. 
KOM (91) 548 slutl., EGT m C 65, 14.3.1992, ändrat genom KOM (93) 643 slutl., EGT m C 
195, 18.7.1994. 
KOM (96) 19, 31.1.1996. 
Ännu inte offentliggjort. 
EGT m C 156, 20.6.1995. 
C (95) 2436 slutl. 
KOM (95) 186, 12.4.1996. 
KOM (95) 381. 19.7.1995. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 55 
AVSNI'IT' 11 - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GEMENSKAPSPOLITIK 56 
kommissionen, inom ramen föravtalet om socialpolitik, överläggningar med arbetsmarknadens parter om 
möjligheterna att förhandla fram ett avtal om sammanjämkning av yrkesliv och familjeliv. Målet skulle 
vara att främja lika möjligheter samt att införa nya och flexibla metoder som är bättre lämpade för det 
europeiska samhällets ändrade behov. Den 6 november 1995 meddelade arbetsmarknadens parter att ett 
förberedande avtal ingåtts som ett led i detta arbete. 
Kommissionen har även påbörjat överläggningar med arbetsmarknadens parter om möjliga aktioner 
avseende bevisbördan i eventuella diskrimineringsärenden. Efter dessa överläggningar inom ramen för 
avtalet om socialpolitik kommer kommissionen att vidta åtgärder för att vidareutveckla processen i 
enlighet med artikel 3 i avtalet. 
Beträffande jämlik behandling i sociala försäkringssystem för arbetstagare lade kommissionen den 15 maj 
1995 fram ett förslag104 till ett rådsdirektiv om ändring av direktiv 86/378//EEG*. Direktivet skulle pä 
detta sätt bli förenligt med artikel 119* i fördraget i den tolkning som gavs i domstolens dom i Barber-
målet av den 17 maj 1990105 och i efterföljande fall. Detta skulle förhindra förvirring vid tillämpningen 
av gemenskapsrätten. 
Kommissionen har också påbörjat ett antal tekniska studier för att pröva beskattningssystemens'neutralitet 
i fråga om kvinnors individuella självständighet. Ytterligare tekniska studier kommer att göras avseende 
individualiseringens kostnader och konsekvenser för olika system för sociala försäkringar och förmåner, 
i vilken mån det är fördelaktigt att behandla vardera parten i ett par som en individuell enhet snarare än 
att behandla paret som en enda enhet. I studierna kommer även följderna av detta att beaktas i fråga om 
deltids- och heltidsarbete. 
197. Arbetslagstiftning - Kommissionen har inom ramen för avtalet om socialpolitik påbörjat 
överläggningar i fråga om flexibla arbetstider och anställningssäkerhet för att fä arbetsmarknadsparternas 
åsikter om i vilken mån åtgärder till främjande av lika behandling mellan heltids- och deltidsarbete samt 
tillfälligt arbete är önskvärda. Kommissionen lade också fram det fjärde gemenskapsprogrammet om 
arbetarskyddsfrågorl06avseende perioden 1996-2000, som anger en rad åtgärder för att förbättra 
arbetsmiljön. 
3 - Konsumentpolitik 
A. Konsumentbeteenden - inköp över gränserna 
198. Konsumenternas beredskap att handla över gränserna granskades våren 1995 i en Eurobarometer-
undersökning. Andelen konsumenter som gör inköp över gränsen till en annan medlemsstat i EU är för 
närvarande 24 %. 
199. De varor och tjänster som konsumenterna köpte över gränserna kan illustreras på följande sätt: 
12,3 % av de vuxna i EU köpte kläder, skor etc, 
11 % av de vuxna i EU köpte resebetingade tjänster, 
5,5 % av de vuxna i EU köpte ekonomiska tjänster, 
3,8 % av de vuxna i EU köpte varaktiga konsumtionsvaror (TV-apparater, bilar, tvättmaskiner 
etc.), 
0,6 % av de vuxna i EU köpte egendom (fast), 
104 KOM (95) 186 slutl., 16.5.1995 
105 Mål C-262/88, dom meddelad den 17 maj 1990. 
U'6 KOM(95)282, 12.07.1995. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 56 
AVSNHT 11 - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GEMENSKAPSPOLITIK 57 
7,1 % av de vuxna i EU köpte någonting annat (mat, dryck etc.), 
200. Tabellen nedan visar den procentandel konsumenter i varje medlemsstat som har ägnat sig åt 
gränsöverskridande inköp under året fram till april 1995: 
EL | EU L |NL|&|B|S|bK|A|UK|FIN|lRL|F| I | T | E | El| 
69!5|44^^3T5^R?6^R3^|3l7^p9\^p7^^p 
| %| | | | | | | % | , 1 1 | | 1 | ,9 | 24,0 
Detta återspeglar en medvetenhet om de möjligheter som den ime marknaden ger och en tilltro till de 
åtgärder som EU vidtar för att skydda konsumenter samt ger en indikation om att efterfrågan hos 
konsumenterna kan vara rörlig. 
B. Prioriteringar för konsumentpolitiken under 1996-1998 
201. I oktober antog kommissionen ett meddelande om prioriteringarna för konsumentpolitiken under 
1996-1998107. Syftet med detta meddelande är att visa konsumentpolitikens inriktning under de kommande 
tre åren. 
202. Följande tio områden har ansetts vara prioriterade: 
i) Stöne ansträngningar att förbättra konsumentupplysningen och konsumenternas medvetenhet. 
ii) Komplettering, revidering och uppdatering av den ram som krävs för att säkerställa att 
konsumenternas intressen beaktas fullt ut på den ime marknaden. 
iii) Konsument- och finanstjänster. 
iv) Skydd av konsumentintressen vid tillhandahållandet av grundläggande allmänna tjänster. 
v) Åtgärder för att konsumenterna skall kunna dra nytta av de fördelar som informationssamhället 
ger. 
vi) Åtgärder för att öka konsumentenias förtroende för livsmedel. 
vii) Främja ett hållbart konsumentbeteende. 
viii) Stärka och utvidga konsumentrepresentationen. 
ix) Stödja de central- och östeuropeiska länderna vid upprättandet av en politik till förmån för 
konsumenterna. 
x) Diskussioner om konsumentpolitik i utvecklingsländerna. 
4 - Miljöpolitik 
203. Miljöpolitik utgör en viktig del i skapandet av den ime marknaden. För att kunna uppnå en hållbar 
väg till social och ekonomisk utveckling är ett integrerat arbete av avgörande betydelse både för miljön i 
sig och för den ime marknaden på lång sikt. För att den ime marknaden skall lyckas krävs en hållbar 
politik på sådana områden som industri, energi, transport, jordbruk och turism, som måste beakta miljöns 
betydelse för sin överlevnad. Dessutom kan ett effektivt miljöskydd, som innebär en gränsöverskridande 
problematik, endast uppnås inom ramen för en konekt fungerande ime marknad och gemensamma 
miljöbestämmelser. 
107 KOM (95) 519 slutl., 31.10.1995. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 57 
AVSNITT 11 - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GEMENSKAPSPOLITIK 58 
A. Integration av miljöpolitik och inre marknadspolitik 
204. I samband med uppföljningen av det strategiska programmet och vitboken om tillväxt, konkurrens 
och sysselsättning har kommissionen utarbetat ett utkast till allmänna riktlinjer för regleringspolitik108. 
Dessa riktlinjer syftar till att säkerställa omfattande överläggningar om och lämplig utvärdering av 
kostnader och fördelar, inbegripet miljöaspekter, och bidra till att säkerställa olika politiska mål, inbegripet 
frågor rörande miljön och den ime marknaden. 
205. Exempel på ansträngningar att beakta den ime marknadens miljödimension kan bl.a. återfinnas på 
försäkringsområdet. I syfte att främja integrationen av miljöfrågorna i försäkringspolitiken lade 
kommissionen 1994, med hänsyn till utvecklingen på marknaden, fram ett förslag till försäkringskommittén 
om att en särskild riskklass borde föras in i bilagan till det första direktivet om andra försäkringar än 
livförsäkringar för godkännande av de bolag som erbjöd sig att försäkra risker för skada på miljön. Även 
om förslaget togs emot välvilligt är dess genomförande avhängigt en grundläggande revision av 
klassificeringen av risktyper. 
B. Tillnärmning av iagar och annan gemenskapslagstiftning på miljöområdet 
206. Av miljöhänsyn har ett stort antal åtgärder vidtagits för harmonisering av produkter. Artikel 100a* 
eller artikel 130s* har legat till grund för dessa. De positiva följderna av den ime marknadens 
förverkligande är uppenbara eftersom de ger medlemsstaterna mindre anledning att unilateralt anta 
miljökrav som skulle kunna utgöra hinder för handeln. 
207. Bekämpningsmedel regleras i direktiv 94/414/EEG*, vars bilagor ändrades 1995. Förslaget till ett 
rådsdirektiv om biocider109 syftar till att säkerställa en ime marknad för biocider (biocidprodukter omfattar 
ett stort antal produkter som är nödvändiga för att bekämpa organismer som är hälsovådliga för människor 
eller djur). Rådets förordning (EEG) m 793/93* av den 23 mars 1993 omfattar bedömning och kontroll 
av risker med existerande ämnen. I fråga om direktiv 67/548/EEG* om klassificering, förpackning och 
märkning av farliga ämnen fortgick under 1995 arbetet med uppdatering av klassificeringen. 
208. Direktiv 94/62/EEG* om förpackningar och förpackningsavfall syftar till att harmonisera nationella 
åtgärder i fråga om hantering av förpackningar och förpackningsavfall för att å ena sidan förhindra 
återverkningar på miljön i alla medlemsstater och på så sätt bidra till ett högt miljöskydd, och å andra sidan 
säkerställa att den ime marknaden fungerar så att handeln inte hindras eller snedvrids och konkunensen 
inte begränsas inom gemenskapen. Den bör träda i kraft före juni 1996 i samtliga medlemsstater. 
209. I juni 1995 nåddes en politisk överenskommelse om förslaget till reglering av handeln med vilda djur 
och växter. Om förslaget antas kan det träda i kraft den 1 juli 1997. 
210. Den ekologiska märkning (Ecolabel) som tilldelas produkter med mindre påverkan på miljön, 
utsträckes 1995 till att även omfatta tvättmedel. Detta gör det möjligt för konsumenterna att överallt i 
Europa känna igen miljövänliga produkter, oavsett ursprungsland. 
211. För att säkerställa den ime marknadens förverkligande inom ramen för en hållbar transportpolitik 
fastställs i gemenskapsrätten gränsvärden för förorenande utsläpp, som t.ex. kolväten (HC), koloxid (CO), 
kväveoxider (NOx), bensen (Bz) och utsläpp av flyktiga organiska ämnen vid transport och lagring av 
bensin. Det senaste direktivet om avgaser från bilar är direktiv 94/12/EEG* som fastställer olika nivåer 
för utsläpp från bensin- och dieseldrivna bilar och som skall träda i kraft 1997 för alla nya fordon. 
Kommissionen har lagt fram förslag till ett direktiv om bedömning och hantering av luftkvalitet110. 1 fråga 
108 Dok. SEK (95) 2255. 
109 KOM (93) 351 slutl., EGT nr C 239, 3.9.1993, ändrat genom KOM (95) 387 slutl., EGT m C 
261, 6.10.1995. 
110 KOM (94) 109 slutl., EGT nr C 216, 6.8.1994, ändrat genom KOM (95) 312, EGT m C 238, 
DEN INRE MARKNADEN 1995 58 
AVSNITT 11 - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GEMENSKAPSPOLTT1K 59 
om koldioxidutsläpp har kommissionen åtagit sig att i enlighet med FN:s ramkonvention om 
klimatförändringar till år 2000 stabilisera gemenskapens koldioxidutsläpp till 1990 års utsläppsnivå. Detta 
är en särskilt bekymmersam fråga eftersom koldioxidutsläpp från trafiken ökar betydligt till följd av den 
ökade trafiken och riskerar att äventyra gemenskens stabiliseringsmål för koldioxidutsläpp. 
212. Rådets förordning (EEG) m 259/93 om övervakning och kontroll av sändningar av avfall till och från 
gemenskapen trädde i kraft 1994. Under 1995 har det system som fastställs i förordningen som innebär 
omfattande förfaranden för godkännande och övervakning för sändningar av avfall kommit att fungera 
bättre och det har blivit mer funktionsdugligt. Detta berodde framför allt på att från och med den 1 februari 
1995 måste alla sändningar av avfall anmälas genom en standardiserad avsändningsanmälan och ett 
förflyttnings-/spårningsformulär. Genomförandeproblem diskuterades av en grupp medarbetare från 
kommissionen och medlemsstaterna som möts två gånger om året. 
213. Kommissionen planerar att 1996 offentliggöra ett meddelande om förslag till ett ramverk för 
tillämpning av miljöskatter och miljöavgifter i medlemsstaterna. Meddelandet syftar till att visa hur sådana 
skatter och avgifter effektivt kan användas av medlemsstaterna utan att lagstiftningen om den ime 
marknaden och annan tillämplig gemenskapsrätt därigenom överträds. 
214. Finland, Sverige och Österrike kan under en övergångsperiod om fyra år från sin anslutning till 
unionen tillämpa striktare nationella bestämmelser i fråga om miljökrav. Denna överenskommelse är ett 
resultat av en önskan att sammanjämka kraven på varors fria rörlighet med de nya medlemsstaternas 
legitima begäran om att inte behöva sänka sina egna miljöskyddskrav. 
5 - Små och medelstora företag 
215. Genom kommissionens integrerade program för främjande av små och medelstora företag samt av 
hantverkssektorn1" införs åtgärder som är nödvändiga för att uppnå de mål som fastställs i kommissionens 
vitbok om tillväxt, konkunenskraft och sysselsättning112. Här understryks behovet av att skapa ett så 
gynnsamt företagsklimat som möjligt, särskilt för små och medelstora företag och erkänns den avgörande 
betydelse som de har för ekonomisk tillväxt.och sysselsättning. Genom det integrerade programmet 
förstärks samordningen mellan nationell eller regional politik och gemenskapens politik vilket kan ha en 
gynnsam effekt för små och medelstora företag. Samordnade åtgärder mellan medlemsstaterna och 
näringslivet har redan påbörjats. 
216. Under beskydd av kommittén för förenkling av näringslivsförhållandena ordnades i juni 1995 ett 
forum i Paris för att undersöka de rättsliga och administrativa hinder som företagare möter vid upprättandet 
av ett företag och under de första verksamhetsåren. En uppföljning kommer att ske i arbetsgrupper som 
skall ägna frågorna en mera djupgående granskning för att slutligen komma fram till ett bästa förfarande 
som kan tas upp av medlemsstaterna. 
217. Ett andra forum med företrädare för medlemsstaternas myndigheter och europeiska näringslivs­
organisationer hölls i Madrid den 16 och 17 november 1995, där tankar och idéer om de bästa metoderna 
för att ge företag stöd vid upprättandet och under de första verksamhetsåren utbyttes. Även detta skedde 
i syfte att dra upp riktlinjer för bästa metoder och diskutera hur dessa kan genomföras i andra 
medlemsstater. 
218.Inom ramen för 1993-1996 års flerårsprogram för små och medelstora företag stöder kommissionen 
på flera olika sätt små och medelstora företag som vill växa och dra fördel av de möjligheter som den hire 
marknaden ger, bl.a. genom nätverket för affärsinformation (Emoinfocentrer) och de transnationella 
nätverken och programmen för samarbete (BC-Net, BCC, Europartnerskap och Interprise). 
m 
112 13.9.1995. 
KOM (94) 207 slutl., 3.6.1994. 
Kommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, december 1993. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 59 
AVSNITT 11 - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GEMENSKAPSPOLITIK 60 
219. Under 1995 har nätverket Euroinfocentrer utvidgats till de nya medlemsstaterna och kontaktcentrer 
har upprättats i vissa central- och östeuropeiska länder samt i medelhavsområdet utanför unionen. 
"Europartnerskapsmöten", som är utformade för att främja kontakter, och samarbete mellan företag i 
mindre utvecklade regioner eller regioner som drabbats av industriell nedgång och företag i andra 
medlemsstater eller länder utanför gemenskapen, har hållits i Dortmund och Lissabon. Vid årsskiftet 
kommer mer än 40 små "Interprise"-evenemang att ha hållits under 1995. 
Till följd av Europeiska rådets begäran i Cannes i juni utarbetade kommissionen en rapport om små och 
medelstora företag113 som en dynamisk källa för sysselsättning, tillväxt och konkunenkraft i EU, som lades 
fram för Europeiska rådet vid dess möte i Madrid i december. Denna rapport omfattar förslag på sådana 
områden som beskattning av och administrativa förhållanden för små och medelstora företag, 
arbetslagstiftning, bättre tillgång till finansiering, ny teknik och utbildning. Gemenskapens bidrag till 
upprättandet och utvecklingen av små och medelstora företag kommer att stärkas genom ett nytt flerårigt 
program för små och medelstora företag och hantverkssektora (1997/2000) som kommissionen kommer 
att föreslå 1996 och som kommer att innehålla en översyn av föreliggande politik och förslag om 
kompletterande åtgärder, särskilt för att hjälpa små och medelstora företag att utnyttja de möjligheter som 
den ime marknaden ger och att stärka deras konkurrenskraft på de internationella marknaderna. 
6 - Utbildning och praktik 
220. Under detta år har kommissionens åtgärder på området för utbildning och praktik koncentrerats på 
att utveckla slutsatserna från Europeiska rådet i Essen, enligt vilka kvalifikationer och tillgång till livslång 
utbildning är grundläggande för att behärska teknisk utveckling och individuella möjligheter till 
sysselsättning. 
I vitboken om utbildning och praktik114 fastställs de intitiativ som skall genomföras före sekelskiftet, 
nämligen 
upprättande av nya metoder för att erkänna behörighet, oavsett om denna uppnåtts genom 
utbildning som bestyrks genom ett diplom eller under yrkeslivet, 
närmande av skolan till näringslivet, särskilt genom att på europeisk nivå utveckla möjligheterna 
till praktiktjänstgöring, 
bekämpning av utestängning, genom att ungdomar som har misslyckats inom det traditionella 
utbildningsystemet erbjuds en nya möjligheter till utbildning, 
främjande av kunskaper i tre europeiska språk, vilket skall uppmuntras genom en 
kvalitetsmärkning av "europeiska klasser", 
säkerställande av lika behandling vid fysisk investering och investering i praktik. 
Förberedelserna inför det europeiska året för livslång utbildning som för närvarande planeras för 1996 
utgör också ett viktigt initiativ på detta område. 
222. Slutligen har arbetet fortgått med att genomföra de tre nyligen antagna programmen SOCRATES, 
LEONARDO OCH UNGDOM FÖR EUROPA 111. 1 SOCRATES-programmet betonas den europeiska 
dimensionen på alla utbildningsnivåer, bl. a. genom främjandet av språkundervisning och fri rörlighet för 
lärare och studerande. LEONARDO-programmet syftar bl.a. till att medlemsstaterna i högre grad skall 
samordna målen för yrkesutbildning med unionen och förbättra utbildningsstrukturerna och i programmet 
UNGDOM FÖR EUROPA 111 lämnas fortsatt stöd till främjandet av ungdomars deltagande, initiativ och 
113 CSE (95) 2087. 
114 KOM (95) 590 slutl., ännu inte offentliggjort. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 60 
AVSNITT 11 - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GEMENSKAPSPOLITIK 61 
solidaritet genom att låta dem, och i synnerhet de mindre gynnade bland dem, medverka i den europeiska 
byggnadsprocessen. 
7 - Forskning 
223. År 1995 utmärktes av ett snabbt genomförande av de särskilda programmen för forskning och teknisk 
utveckling (FTU) i det fjärde ramprogam som antogs 1994. Utlysningar av ansökningsomgång till 
gemenskapsfinansierade forskningsprojekt rönte stor framgång hos de ekonomiska aktörerna, och antalet 
förslag ökade allmänt liksom kvaliteten i dessa och industrins deltagande. Den nya betoningen på särskilda 
program rörande användarnas och marknadens behov, små och medelstora företags deltagande och 
användning och överföring av reultat har i hög grad förbättrat dessa programs betydelse och relevans för 
industrin, medborgarna och offentliga användare. 
224. Upprättandet av operativa "arbetsgrupper", i enlighet med rådets meddelande i mars, avser att 
förbättra FTU-programmens effektivitet genom att ansträngningarna koncentreras till gemensamma projekt 
av allmänt och industriellt intresse. Arbetsgrupperna omfattar områden av allmänt intresse för unionen, 
t.ex. "vaccinering och virussjukdomar". Grupperna för "framtidens bil", "intermodal transport", 
"framtidens sjöfart", "den nya generationens flygplan", "framtidens tåg- och järnvägssystem" kommer att 
bidra till att uppfylla de europeiska medborgarnas behov av rörlighet. Gruppen för "programvara för 
multimedial utbildning" kommer att underlätta medborgarnas kommunikation och tillgång till den nya 
informationstekniken. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 61 
Bilagor 
1 - Förkortningar och akronymer 
2 - Citerade gemenskapsbestämmelser 
Romfördraget 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning - hänvisningar 
3 - Citerade domstolsdomar 
4 - Nya rapporter, studier och granskningar rörande den inre marknaden 
DEN INRE MARKNADEN 1995 ^ 
AVSNTIT 11 - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GEMENSKAPSPOLITIK 63 
Bilaga 1 - Förkortningar och akronymer 
B 
BCC Business Cooperation Centre (centrum för affarssamarbete) 
Bc-Net Business Cooperation Network (nätverk för affarssamarbete) 
CAA Civil Aviation Authority (brittiska civila luftfartsmyndigheten) 
CAD Direktivet om kapitalkrav (Capital Adequacy Directive) 
ecu Den europeiska valutaenheten (European Currency Unit) 
EEG Europeiska ekonomiska gemenskapen 
EES Europeiska ekonomiska samarbetsområdet 
EFTA Europeiska frihandelssammanslutningen (European Free Trade Association) 
Eurostat Europeiska gemenskapernas statistikkontor 
GATS Allmänna avtalet om handel med tjänster (General Agreement on Trade in 
Services) 
GATT Allmänna tull- och handelsavtalet (General Agreement on Tariffs and Trade) 
IDA 
Matthaeus 
Tax Informationsutbyte mellan förvaltningar (Interchange of Data between 
Administrations) 
M 
Utbytesprogam för tjänstemän som arbetar med indirekt beskattning 
N 
NATO Atlantpakten (North Atlantic Treaty Organization) 
O 
OECD Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (Organization for 
Economic Co-operation and Development) 
OHIM byrån för harmonisering (Office of the Harmonization of the Internal 
Market) 
EGT Europeiska gemenskapernas officiella tidning 
DEN INRE MARKNADEN 1995 63 
AVSNIIT 11 - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GliMENSKAPSPOLrTIK 64 
ONP 
S 
SHIFT 
SIMAP 
T 
TED 
TEN 
TPA 
U 
UNICE Tekniska föreskrifter för tillhandahållande av öppna nät (Open network 
provision) 
System till stöd för hälsokontroller vid gränsstationer av produkter som 
importeras från tredje land (System to assist the Health Controls of Imports 
of items at Frontier inspection posts from Third countries) 
Informationssystem för offentlig upphandling (Système d'information pour 
les marchés publics) 
Eelektroniskt on-linesystem för att utlysa anbudstillfallen och tillkännage 
tilldelade kontrakt (Tenders Electronic Daily) 
Transeuropeiska nätverk (Trans-European Networks) 
Tillgång-för-tredje-man-strategi på energiområdet (Third Party Access) 
Europeiska industri- och arbetsgivarorganisationen (Union of Industrial and 
Employers' Confederations of Europe) 
VEU 
VOD 
W 
WEAG Västeuropeiska unionen 
Video på begäran (Video-on-demand) 
Det västeuropeiska vapenorganet (Western Eureopean Armaments Agency) 
DEN INRE MARKNADEN 1995 64 
AVSNTIT 11 - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GEMENSKAPSPOLITIK 65 
Bilaga 2 - Citerade gemenskapsbestämmelser 
A. Romfördraget1 
PRINCIPER 
Artikel 2 
Gemenskapen skall ha till uppgift att genom att upprätta en gemensam marknad och en ekonomisk och monetär union 
och genom att fullfölja den gemensamma politik eller verksamhet som avses i artiklarna 3 och 3a främja en harmonisk 
och väl avvägd utveckling av näringslivet inom gemenskapen som helhet, en hållbar och icke-inflatorisk tillväxt som 
tar hänsyn till miljön, en hög grad av ekonomisk konvergens, en hög nivå i fråga om sysselsättning och socialt skydd, 
en höjning av levnadsstandarden och livskvaliteten samt ekonomisk och social sammanMllning och solidaritet mellan 
medlemsstaterna. 
Artikel 7a 
Gemenskapen skall besluta om åtgärder i syfte att gradvis upprätta den inre marknaden under tiden fram till och med 
den 31 december 1992 i enlighet med bestämmelserna i denna artikel och i artiklarna 7b, 7c, 28, 57.2, 59, 70.1, 84, 
99, 100a och 100b och utan att det påverkar tillämpningen av övriga bestämmelser i detta fördrag. 
Den inre marknaden skall omfatta ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och 
kapital säkerställs i enlighet med bestämmelserna i detta fördrag. 
GEMENSKAPSPOLITIK - FRI RÖRLIGHET FÖR VAROR -
AVSKAFFANDE AV KVANTITATIVA RESTRIKTIONER MELLAN MEDLEMSSTATERNA 
Artikel 30 
Kvantitativa importrestriktioner samt åtgärder med motsvarande verkan skall vara förbjudna mellan medlemsstaterna, 
om inte annat föreskrivs nedan. 
Artikel 34 
1. Kvantitativa exportrestriktioner samt åtgärder med motsvarande verkan skall vara förbjudna mellan 
medlemsstaterna. 
2. Medlemsstaterna skall senast vid den första etappens utgång avskaffa de kvantitativa exportrestriktioner 
samt åtgärder med motsvarande verkan som förekommer när detta fördrag träder i kraft. 
Artikel 36 
Bestämmelserna i artiklarna 30-34 skall inte hindra sådana förbud mot eller restriktioner för import, export eller 
transitering som grundas på hänsyn till allmän moral, allmän ordning eller allmän säkerhet eller intresset att skydda 
människors och djurs hälsa och liv, att bevara växter, att skydda nationella skatter av konstnärligt, historiskt eller 
arkeologiskt värde eller att skydda industriell och kommersiell äganderätt. Sådana förbud eller restriktioner får dock 
inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innefatta en förtäckt begränsning av handeln mellan 
medlemsstaterna. 
Artikel 37 
1 I dess lydelse enligt Fördraget om Europeiska unionen. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 65 
AVSNITT 11 - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GEMENSKAPSPOLITIK 66 
1. Medlemsstaterna skall säkerställa att statliga handelsmonopol gradvis anpassas på sådant sätt att ingen 
diskriminering med avseende på anskaffnings- och saluföringsvillkor föreligger mellan medlemsstaternas medborgare 
vid övergångstidens utgång. 
Bestämmelserna i denna artikel skall tillämpas på varje organ genom vilket en medlemsstat, rättsligt eller i praktiken, 
direkt eller indirekt kontrollerar, styr eller märkbart påverkar import eller export mellan medlemsstaterna. Dessa 
bestämmelser skall även tillämpas på monopol som staten överlåtit på andra. 
2. Medlemsstaterna skall inte vidta några nya åtgärder som strider mot de principer som anges i punkt 
1 eller som begränsar räckvidden av de artiklar som avser tullaweckling och avskaffande av kvantitativa restriktioner 
mellan medlemsstaterna. 
3. Tidsplanen för att genomföra åtgärderna enligt punkt 1 skall harmoniseras med det avskaffande av 
kvantitativa restriktioner för samma varor som föreskrivs i artiklarna 30-34. 
Om en vara är föremål för ett statligt handelsmonopol i endast någon eller några medlemsstater, får kommissionen 
bemyndiga övriga medlemsstater att så länge anpassningen enligt punkt 1 inte har genomförts vidta skyddsåtgärder 
för vilka kommissionen skall fastställa villkoren och den närmare utformningen. 
4. Om ett stadigt handelsmonopol har en reglering som är utformad för att underlätta avsättningen eller 
det ekonomiska utbytet av jordbruksprodukter, skall vid tillämpningen av reglerna i denna artikel likvärdiga garantier 
för sysselsättning och levnadsstandard tillförsäkras berörda producenter; hänsyn skall därvid tas till den takt i vilken 
möjliga anpassningsåtgärder och nödvändig specialisering kan genomföras. 
5. Medlemsstaternas förpliktelser skall vara bindande endast i den mån de är förenliga med gällande 
internationella avtal. 
6. Kommissionen skall från och med den första etappen avge rekommendationer om sättet för 
genomförandet av och tidsplanen för den anpassning som avses i denna artikel. 
GEMENSKAPSPOLITIK - GEMENSAMMA REGLER OM KONKURRENS, BESKATTNING OCH 
TILLNÄRMNING AV LAGSTIFTNING - KONKURRENSREGLER - REGLER TILLÄMPLIGA PÀ 
FÖRETAG 
Artikel 85 
1. Följande är oförenligt med den gemensamma marknaden och förbjudet: alla avtal mellan företag, beslut 
av företagssammanslutningar och samordnade förfaranden som kan påverka handeln mellan medlemsstater och som 
har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen inom den gemensamma marknaden, 
särskilt sådana som innebär att 
a) inköps- eller försäljningspriser eller andra affärsvillkor direkt eller indirekt fastställs, 
b) produktion, marknader, teknisk utveckling eller investeringar begränsas eller kontrolleras, 
c) marknader eller inköpskällor delas upp, 
d) olika villkor tillämpas för likvärdiga transaktioner med vissa handelspartner, varigenom dessa får en 
konkurrensnackdel, 
e) det ställs som villkor för att ingå avtal att den andra parten åtar sig ytterligare förpliktelser, som 
varken till sin natur eller enligt handelsbruk har något samband med föremålet för avtalet. 
2. Avtal eller beslut som är förbjudna enhgt denna artikel är ogiltiga. 
3. Bestämmelserna i punkt 1 får dock förklaras icke tillämpliga på 
— avtal eller grupper av avtal mellan företag, 
— beslut eller grupper av beslut av företagssammanslutningar, 
— samordnade förfaranden eller grupper av samordnade förfaranden, 
DEN INRE MARKNADEN 1995 66 
AVSNITT 1 ! - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GEMENSKAPSPOLITIK 67 
som bidrar till att förbättra produktionen eller distributionen av varor eller till att främja tekniskt eller ekonomiskt 
framåtskridande, samtidigt som konsumenterna tillförsäkras en skälig andel av den vinst som därigenom uppnås och 
som inte 
a) ålägger de berörda företagen begränsningar som inte är nödvändiga för att uppnå dessa mål, 
b) ger dessa företag möjlighet att sätta konkurrensen ur spel för en väsentlig del av varorna i fråga. 
Artikel 86 
Ett eller flera företags missbruk av en dominerande ställning på den gemensamma marknaden eller inom en väsentlig 
del av denna är, i den mån det kan påverka handeln mellan medlemsstater, oförenligt med den gemensamma 
marknaden och förbjudet. 
Sådant missbruk kan särskilt bestå i att 
a) direkt eller indirekt påtvinga någon oskäliga inköps- eller försäljningspriser eller andra oskäliga 
affärsvillkor, 
b) begränsa produktion, marknader eller teknisk utveckling till nackdel för konsumenterna, 
c) tillämpa olika villkor för likvärdiga transaktioner med vissa handelspartner, varigenom dessa får en 
konkurrensnackdel, 
d) ställa som villkor för att ingå avtal att den andra parten ålar sig ytterligare förpliktelser som varken 
till sin natur eller enligt handelsbruk har något samband med föremålet för avtalet. 
Artikel 90 
1. Medlemsstaterna skall beträffande offentliga företag och företag som de beviljar särskilda eller 
exklusiva rättigheter inte vidta och inte heller bibehålla någon åtgärd som strider mot reglerna i detta fördrag, i 
synnerhet reglerna i artiklarna 6 samt 85-94. 
2. Företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller som har 
karaktären av fiskala monopol skall vara underkastade reglerna i detta fördrag, särskilt konkurrensreglerna, i den mån 
tillämpningen av dessa regler inte rättsligt eller i praktiken hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem 
fullgörs. Utvecklingen av handeln får inte påverkas i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse. 
3. Kommissionen skall säkerställa att bestämmelserna i denna artikel tillämpas och, när det är nödvändigt, 
utfärda lämpliga direktiv eller beslut vad avser medlemsstaterna. 
GEMENSKAPSPOLITIK - GEMENSAMMA REGLER OM KONKURRENS, BESKATTNING OCH 
GEMENSKAPSPOLITIK - GEMENSAMMA REGLER OM KONKURRENS, BESKATTNING OCH 
TILLNÄRMNING AV LAGSTIFTNING - TILLNÄRMNING AV LAGSTIFTNING 
Artikel 100a 
1. Med avvikelse från artikel 100 och om inte annat föreskrivs i detta fördrag skall följande bestämmelser 
tillämpas för att nå de mål som anges i artikel 7a. Rådet skall enligt förfarandet i artikel 189b och efter att ha hört 
Ekonomiska och sociala kommittén, besluta om åtgärder för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra 
författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera. 
2. Punkt 1 gäller inte bestämmelser om skatter och avgifter, bestämmelser om fri rörlighet för personer 
eller bestämmelser om anställdas rättigheter och intressen. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 67 
AVSNITT 11 - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GEMENSKAPSPOLITIK 68 
3. Kommissionen skall i sina förslag enhgt punkt 1 om halsa, säkerhet samt miljö- och konsumentskydd 
utgå från en hög skyddsnivå. 
4. Om en medlemsstat efter det att rådet med kvalificerad majoritet har beslutat om en harmoniserings-
åtgärd anser del nödvändigt att tillämpa nationella bestämmelser som grundar sig på väsentliga behov enligt artikel 
36 eller som avser miljö- eller arbetsmiljöskydd, skall den anmäla dessa bestämmelser till kommissionen. 
Kommissionen skall bekräfta bestämmelserna sedan den konstaterat att dessa inte utgör ett medel för godtyckUg 
diskriminering eller innebär förtäckta handelshinder mellan medlemsstaterna. 
Med avvikelse från det förfarande som anges i artiklarna 169 och 170 kan kommissionen eller någon av 
medlemsstaterna hänskjuta ärendet direkt till domstolen, om kommissionen eller medlemsstaten anser att en annan 
medlemsstat missbrukar befogenheterna enligt denna artikel. 
5. De ovannämnda harmoniseringsåtgärderna skall vid behov omfatta en skyddsklausul som tillåter 
medlemsstaterna att på en eller flera av de icke-ekonomiska grunder som anges i artikel 36 vidta provisoriska åtgärder, 
som skall vara underkastade ett kontrollförfarande från gemenskapens sida. 
GEMENSKAPSPOLITIK - SOCIALPOLITIK, UTBILDNING, YRKESUTBILDNING 
OCH UNGDOMSFRÅGOR 
Artikel 119 
Varje medlemsstat skall under den första etappen säkerställa och i fortsättningen upprätthålla principen om lika lön 
för kvinnor och män för lika arbete. 
I denna artikel skall med "lön" förstås den gängse grund- eller minimilönen samt alla övriga förmåner i form av 
kontanter eller naturaförmåner som arbetstagaren, direkt eller indirekt, får av arbetsgivaren på grund av anställningen. 
Lika lön utan könsdiskriminering innebär att 
a) ackordslön för lika arbete skall fastställas enligt samma beräkningsgrunder, 
b) tidlön skall vara lika för lika arbete. 
GEMENSKAPSPOLITIK - MILJÖ 
Artikel 130r.2 
Gemenskapens politik skall syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de olikartade förhållandena inom 
gemenskapens olika regioner. Den skall bygga på försiktighetsprincipen och på principerna att förebyggande åtgärder 
bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren skall betala. Miljöskyddskraven 
skall integreras i utformningen och genomförandet av gemenskapens övriga politik. I detta sammanhang skall de 
harmoniseringsåtgärder som motsvarar sådana krav i förekommande fall innehålla en skyddsklausul som tillåter 
medlemsstaterna att av icke-ekonomiska miljömässiga skäl vidta provisoriska åtgärder, som skall vara föremål för ett 
kontrollförfarande på gemenskapsnivå. 
Artikel 130s 
1. Rådet skall enhgt förfarandet i artikel 189c och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén 
besluta om vilka åtgärder som skall vidtas av gemenskapen för att uppnå de mål som anges i artikel 130r. 
2. Med avvikelse från den beslutsordning som anges i punkt 1 och utan att det påverkar tillämpningen 
av artikel 100a skall rådet enhäUigt, på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet och 
Ekonomiska och sociala kommittén, besluta om 
— bestämmelser av främst skattekaraktär, 
— åtgärder som avser fysisk planering, markanvändning - med undantag av avfallshantering och åtgärder 
av allmän karaktär - och förvaltning av vattenresurser, 
DEN INRE MARKNADEN 1995 68 
AVSNITT 11 - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GEMENSKAPSPOLTTIK 69 
— åtgärder som väsentligt påverkar en medlemsstats val mellan olika energikällor och den allmänna 
strukturen hos dess energiförsörjning. 
Rådet får på det sätt som anges i föregående stycke definiera de i denna punkt avsedda frågorna i vilka beslut skaU 
fattas med kvalificerad majoritet. 
3. På andra områden skall rådet enligt förfarandet i artikel 189b och efter att ha hört Ekonomiska och 
sociala kommittén anta allmänna handlingsprogram som anger de mål som skaU prioriteras. 
Rådet skall enUgt villkoren i punkt 1 respektive punkt 2 besluta om de åtgärder som behövs för att genomföra dessa 
program. 
4. Utan att det påverkar vissa åtgärder av gemenskapskaraktär skaU medlemsstaterna finansiera och 
genomföra mdjöpoUtiken. 
5. Om en på bestämmelserna i punkt 1 grundad åtgärd innebär kostnader som anses oproportionerUgt 
stora för en medlemsstats myndigheter skaU rådet, utan att det påverkar tiUämpningen av principen för att förorenaren 
skaU betala, i den rättsakt där åtgärden beslutas fastställa lämpUga bestämmelser om 
— tillfälliga undantag och/eller 
— ekonomiskt stöd ur den sammanhållningsfond som enligt artikel 130d skall upprättas senast den 
31 december 1993. 
GEMENSKAPENS INSTITUTIONER - INSTITUTIONELLA BESTÄMMELSER - INSTITUTIONERNA -
DOMSTOLEN 
Artikel 169 
Om kommissionen anser att en medlemsstat har underlåtit att uppfylla en skyldighet enUgt detta fördrag, skaU 
kommissionen avge ett motiverat yttrande i ärendet efter att ha givit den berörda staten tiUfäUe att inkomma med sina 
synpunkter. 
Om den berörda staten inte rättar sig efter yttrandet inom den tid som angivits av kommissionen, får denna föra 
ärendet vidare till domstolen. 
B. Europeiska gemenskapernas officiella tidning - hänvisningar 2 
1967 
Rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, 
förpackning och märkning av farliga ämnen (EGT nr L 196, 16.8.1967). 
1968 
Rådets förordning (EEG) nr 827/68 av den 28 juni 1968 om den gemensamma organisationen av marknaden för vissa 
produkter som förtecknas i bilaga II till fördraget (EGT nr L 151, 30.8.1968). 
1970 
Rådets förordning 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tiUnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om 
typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (EGT nr L 42, 23.2.1970.) 
1976 
2 För tydlighetens skull anges hänvisningarna i nummerordning och förordningar följer på andra slags åtgärder. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 69 
AVSNITT 11 - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GEMENSKAPSPOLITIK 70 
Rådets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas kgar och andra författningar 
om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (EGT 
nr L 262, 27.9.1976). 
1977 
Rådets direktiv 77/93/EEG av den 21 december 1976 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eUer 
växtprodukter förs in till medlemsstaterna (EGT nr L 26, 31.1.1977). 
1983 
Rådets direktiv 83/189/EEG av den 28 mars 1983 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och 
föreskrifter (EGT nr L 109, 26.4.1983). 
1986 
Rådets direktiv 86/378/EEG av den 24 juli 1986 om genomförandet av principen om UkabehandUng av kvinnor och 
män i fråga om företags- eUer yrkesbaserade system för social trygghet (EGT nr L 225, 12.8.1986). -
Rådets förordning (EEG) nr 3842/86 av den 1 december 1986 om åtgärder för att förhindra övergång tUl fri 
omsättning av varumärkesförfalskade varor (EGT nr L 357, 18.12.1986). 
Rådets förordning (EEG) nr 4055/86 av den 22 december 1986 om tillämpning av principen om frihet att tillhandahålla 
tjänster på sjötransportområdet mellan medlemsstater samt mellan medlemsstater och tredje land (EGT nr L 378, 
31.12.1986). 
1988 
Rådets direktiv 88/295/EEG av den 22 mars 1988 med ändringar av direktiv 77/62/EEG om samordning av förfarandet 
vid offendig upphandling av varor samt med upphävande av vissa bestämmelser i direktiv 80/767/EEG (EGT nr L 
127, 20.5.1988). 
Rådets andra direktiv 88/357/EEG av den 22 juni 1988 om samordning av lagar och andra författningar som avser 
annan direkt försäkring än livförsäkring, och med bestämmelser avsedda att göra det lättare att effektivt utöva friheten 
att tillhandahålla tjänster samt om ändring av direktiv 73/239/EEG (EGT nr L 172, 4.7.1988). 
1989 
Rådets direktiv 89/48/EEG av den 21 december 1988 om en generell ordning för erkännande av examensbevis över 
behörighetsgivande högre utbildning som omfattar minst tre års studier (EGT nr L 19, 24.1.1989). 
Rådets första direktiv 89/104/EEG av den 21 december 1988 om tiUnärmningen av medlemsstaternas varumärkeslagar 
(EGT nrL40, 11.2.1989). 
Rådets direktiv 89/440/EEG av den 18 juli 1989 om ändring av direktiv 71/305/EEG om samordning av förfarandena 
vid tiUdelning av offentliga upphandlingskontrakt för bygg- och anläggningsarbeten (EGT nr L 210, 21.7.1989). 
Rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som faststäUts i 
medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (EGT nr L 296, 
17.10.1989). 
Rådets direktiv 89/665/EEG av den 21 december 1989 om samordning av lagar och andra författningar för prövning 
av offentUg upphandling av varor och bygg- och anläggningsarbeten (EGT nr L 395, 30.12.1989). 
Rådets direktiv 89/647/EEG av den 18 december 1989 om kapitaltäckningsgrad för kreditinstitut (EGT nr L 386, 
30.12.1989). 
Rådets andra direktiv 89/646/EEG av den 15 december 1989 om samordning av lagar och andra författningar om 
rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut, samt med ändring av direktiv 77/780/EEG (EGT nr L 386, 
30.12.1989). 
1990 
DEN INRE MARKNADEN 1995 70 
AVSNITT 11 - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GEMENSKAPSPOLITIK 71 
Rådets tredje direktiv 90/232/EEG av den 14 maj 1990 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra 
författningar om ansvarsförsäkring för motorfordon (EGT nr L 129, 19.5.1990). 
Rådets direktiv 90/387/EEG av den 28 juni 1990 om upprättandet av den inre marknaden för teletjänster genom att 
tillhandahålla öppna nät (EGT nr L 192, 24.7.1990). 
Rådets direktiv 90/618/EEG av den 8 november 1990 om ändring, särskUt såvitt avser ansvarsförsäkring för 
motorfordon, av direktiv 73/239/EEG och direktiv 88/357/EEG, vilka avser samordning av lagar och andra 
författningar angående annan direkt försäkring än livförsäkring (EGT nr L 330, 29.11.1990). 
Rådets direktiv 90/619/EEG av den 8 november 1990 om samordning av lagar och andra författningar om direkt 
livförsäkring, och med bestämmelser avsedda att göra det lättare att effektivt utnyttja friheten att tillhandahålla tjänster, 
och om ändring av direktiv 79/267/EEG (EGT nr L 330, 29.11.1990). 
Rådets direktiv 90/642/EEG av den 27 november 1990 om faststäUande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester 
i och på produkter av vegetabiUskt ursprung inklusive frukt och grönsaker (EGT nr L 350, 14.12.1990). 
DEN INRE MARKNADEN 1995 71 
AVSNITT 11 - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GEMENSKAPSPOLITIK 72 
1991 
Rådels direktiv 91/263/EEG av den 29 april 1991 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om 
teleterminalutrustning och ömsesidigt erkännande av utrustningeas överensstämmelse (EGT nr L 128, 23.5.1991). 
Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT nr L 230, 
19.8.1991). 
Rådets direktiv 91/440/EEG av den 29 juli 1991 om utvecklingen av gemenskapens järnvägar (EGT nr L 237, 
24.8.1991). 
1992 
Rådets direktiv 92/44/EEG av den 5 juni 1992 om tillhandahållande av öppna nät för förhyrda förbindelser (EGT nr 
L 165, 19.6.1992). 
Rådets direktiv 92/49/EEG av den 18 juni 1992 om samordning av lagar och andra författningar som avser annan 
direkt försäkring än Uvförsäkring samt om ändring av direktiv 73/239/EEG och 88/357/EEG (tredje direktivet om 
annan direkt försäkring än livförsäkring) (EGT nr L 228, 11.8.1992). 
Rådets direktiv 92/50/EEG av den 18 juni 1992 om samordning av förfarandena vid offentUg upphandling av tjänster 
(EGT nr L 209, 24.7.1992). 
Rådets direktiv 92/51/EEG av den 18 juni 1992 om en andra genereU ordning för erkännande av behörighetsgivande 
högre utbildning, en ordning som kompletterar den som föreskrivs i direktiv 89/48/EEG (EGT nr L 209, 24.7.1992). 
Rådets direktiv 92/96/EEG av den 10 november 1992 om samordning av lagar och andra författningar som avser direkt 
livförsäkring och om ändring av direktiven 79/267/EEG och 90/619/EEG (EGT nr L 380, 9.12.1992). 
Rådets förordning (EEG) nr 2061/92 av den 14 juli 1992 om skydd av geografiska uppgifter och ursprungsbeteckningar 
för jordbruksprodukter och Uvsmedel (EGT nr L 208, 24.7.1992). 
Rådets förordning (EEG) 3577/92 av den 7 december 1992 om tillämpning av principen om frihet att tillhandahålla 
tjänster på sjötransportområdet inom medlemsstaterna (EGT nr L 364, 12.12.1992). 
1993 
Rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (EGT nr L 
141, 11.6.1993). 
Rådets direktiv 93/22/EEG av den 10 maj 1993 om investeringstjänster inom värdepappersområdet (EGT nr L 141, 
11.6.1993). 
Rådets direktiv 93/36/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av förfarandet vid offentUg upphandling av varor 
(EGT nr L 199, 9.8.1993). 
Rådets direktiv 93/37/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av förfarandena vid tilldelning av offentUga 
upphandUngskontrakt för bygg och anläggningsarbeten (EGT nr L 199, 9.8.1993). 
Rådets direktiv 93/38/EEG av den 14 juni 1993 om samordning av upphandlingsförfarandet för enheter som har 
verksamhet inom vatten, energi, transport och telekommunikationssektorerna (EGT nr L 199, 9.8.1993). 
Rådets direktiv 93/88/EEG av den 22 juU 1993 om om ändring av direktiv 87/404/EEG (enkla tryckkärl), 88/378/EEG 
(leksakers säkerhet), 89/106/EEG (byggprodukter), 89/336/EEG (elektromagnetisk kompatibiUtet), 89/392/EEG 
(maskiner), 89/686/EEG (personUg skyddsutrustning), 90/384/EEG (icke-automatiska vågar), 90/385/EEG (aktiva 
medicintekniska produkter för implantation), 90/396/EEG (anordningar för förbränning av gasformiga bränslen), 
91/263/EEG (teleterminalutrustning), 92/42/EEG (nya varmvattenpannor som eldas med flytande eUer gasformigt 
bränsle) och 73/23/EEG (elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser) (EGT nr L 220, 
31.8.1993). 
Rådets direktiv 93/99/EEG av den 29 oktober 1993 om ytterligare åtgärder för offentUg kontroll av livsmedel (EGT 
nr L 290, 24.11.1993). 
DEN INRE MARKNADEN 1995 72 
AVSNIIT 11 - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GEMENSKAPSPOLITIK 73 
Rådets förordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen 
(EGT nr L 84, 5.4.1993). 
1994 
Rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eUer ett förfarande 
i gemenskapsföretag oeh grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (EGT nr L 
254, 30.9.1994). 
Europaparlamentets och rådets direktiv 94/60/EG av den 20 december 1994 om den 14:e ändringen av direktiv 
76/769/EEG om tiUnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och 
utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (EGT nr L 365, 31.12.1994). 
Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om förpackningar och förpackningsavfaU 
(EGT nr L 385, 31.12.1994). 
Kommissionens rekommendation 94/78/EG av den 21 december 1993 om viss inkomstbeskattning i en medlemsstat 
av personer som är bosatta i en annan medlemsstat (EGT nr L 39, 10.2.1994). 
Rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juU 1994 om gemenskapens växtförädlarrätt (EGT nr L 227, 1.9.1994). 
Rådets förordning (EG) nr 3381/94 av den 19 december 1994 om upprättandet av en gemenskapsordning för kontroll 
av export av strategiska produkter (EGT nr L 367, 31.12.1994). 
1995 
Europaparlamentets och rådets direktiv 95/2/EG av den 20 februari 1995 om andra UvsmedelstiUsatser än färgämnen 
och sötningsmedel (EGT nr L 61, 18.3.1995). 
Rådets direktiv 95/18/EG av den 19 juni 1995 om Ucensiering av järnvägsbolag (EGT nr L 143, 27.6.1995). 
Rådets direktiv 95/19/EG av den 19 juni 1995 om tiUdelning av järnvägsinfrastrukturkapacitet och uttag av 
infrastrukturavgifter (EGT nr L 143, 27.6.1995). 
Rådets direktiv 95/22/EG av den 22 juni 1995 om ändring av direktiv 91/67/EEG om djurhälsovillkor för utsläppande 
på marknaden av djur och produkter från vattenbruk (EGT nr L 243, 11.10.1995). 
Rådets direktiv 95/23/EG av den 22 juni 1995 om ändring av direktiv 64/433/EEG om hygienproblem som påverkar 
handeln med färskt kött inom gemeaskapen (EGT nr L 243, 11.10.1995). 
Rådets direktiv 95/25/EG av den 22 juni 1995 om ändring av direktiv 64/432/EEG om djurhälsoproblem som påverkar 
handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (EGT nr L 243, 11.10.1995). 
Rådets direktiv 95/29/EG av den 29 juni 1995 om ändring av direktiv 91/628/EEG om skydd av djur vid transport 
(EGT nr L 148, 30.6.1995). 
Kommissionens direktiv 95/31/EG av den 5 juU 1995 om särskilda renhetskriterier för sötningsmedel som används 
i Uvsmedel (text med betydelse för EES) (EGT nr L 178, 28.7.1995). 
Rådets direktiv 95/38/EG av den 17 juli 1995 om ändring av bilaga 1 och 2 till direktiv 90/642/EEG om fastställande 
av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt ursprung inklusive frukt och 
grönsaker (EGT nr L 197, 22.8.1995). 
Kommissionens direktiv 95/40/EG av den 19 juU 1995 om ändring av direktiv 92/76/EEG om erkännande av skyddade 
zoner som utsätts för särskilda växtskyddsrisker i gemenskapen (EGT nr L 182, 2.8.1995). 
Kommissionens direktiv 95/44/EG av den 26 juU 1995 om införande av villkor enUgt vilka vissa skadegörare, växter, 
växtprodukter och andra föremål som anges i bilaga I-V tiU rådets direktiv 77/93/EEG kan införas eUer förflyttas inom 
gemenskapen eUer vissa skyddade zoner för försök eUer vetenskaphga ändamål och för arbete med sorturval (EGT 
nrL 184, 3.8.1995). 
Kommissionens direktiv 95/45/EG av den 26 juli 1995 om särskilda renhetskriterier för färgämnen som används i 
livsmedel (EGT nr L 226, 22.9.1995). 
DEN INRE MARKNADEN 1995 73 
AVSNITT 11 - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GEMENSKAPSPOLITIK 74 
Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med 
avseende på behandling av personuppgifter och det fria flödet av sådana uppgifter (EGT nr L 281, 23.11.1995). 
Rådets direktiv 95/61/EG av den 29 november 1995 om ändring av bilaga 2 till direktiv 90/642/EEG om fastställande 
av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiUskt ursprung inklusive frukt och 
grönsaker (EGT nr L 292, 7.12.1995). 
Kommissionens beslut 95/354/EG av den 14 februari 1995 om ett förfarande enligt rådets förordning (EEG) nr 
4064/89 (Ärende nr IV/M.477 - Mercedes-Benz/Kässbohrer) (Endast den tyska texten är giltig) (EGT nr L 211, 
6.9.1995). 
Rådets beslut 95/409/EG av den 22 juni 1995 om att beträffande salmonella anta regler om mikrobiologisk provtagning 
genom stickprov på färskt nöt- och griskött avsett för Finland och Sverige (EGT nr L 243, 11.10.1995). 
Rådets beslut 95/410/EG av den 22 juni 1995 som faststäUer regler för mikrobiologisk provtagning i 
ursprungsanläggningen av fjäderfä för slakt avsedda för Finland och Sverige (EGT nr L 243, 11.10.1995). 
Rådets beslut 95/411/EG av den 22 juni 1995 om att beträffande salmonella utfärda regler om mikrobiologisk 
provtagning genom stickprov på färskt fjäderfäkött avsett för Finland och Sverige (EGT nr L 243, 11.10.1995). 
Rådets beslut 95/468/EG av den 6 november 1995 om gemenskapsbidrag till informationsutbyte med stöd av telematik 
mellan förvaltningar inom gemenskapen (IDA) (EGT nr L 269, 11.11.1995). 
Europaparlamentets och rådets beslut 95/3052/EG av den 13 december 1995 för att fastställa ett förfarande för 
ömsesidig information om nationella åtgärder som avviker från principen om fri rörlighet för varor inom gemenskapen 
(EGT nr L 321, 30.12.1995). 
Rådets förordning (EG) nr 1683/95 av den 29 maj 1995 om en enheUig utformning av visumhandlingar (EGT nr 
L 164, 14.7.1995). 
Rådets förordning (EG) nr 2317/95 av den 25 september 1995 om fastställande av de tredje länder vars medborgare 
måste ha visering när de passerar medlemsstaternas yttre gränser (EGT nr L 234, 3.10.1995). 
DEN INRE MARKNADEN 1995 74 
AVSNITT 11 - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GEMENSKAPSPOLITIK 75 
Bilaga 3 - Citerade domstolsdomar 
Domstolensdomavden29junil995 st.30 
Förenade mål C-109/94, C-207/94 och C-225/94 
Rapport om mål 1995 s. 0000 
Europeiska gemenskapernas kommissione mot Grekland 
En medlemsstats bristande uppfyllande av sina skyldigheter 
Direktiv 618/EEG, 88/357/EEG och 90/619/EEG - Icke införUvande - Försäkringar 
Domstolensdomavden9februaril995 st. 81 
Mål 412/93 
Rapport om mål 1995 s. 1-0179 
Société d'importation Edouard Leclerc-Siplec mot TF1 PubUcité sa och M6 PubUcité sa 
Hänskjutande för förhandsavgörande: Tribunal de Commerce de Paris - Frankrike 
Televisionsreklam - Fri rörUghet för varor och tjänster 
Domstolens domav den 23 februari 1995 st. 81 
Förenade mål C-54 och C-74/94 
Rapport om mål 1995 s. 1-0391 
Brottsmål mot Ulderico CacchiarelU och Gino StangheUini 
Hänskjutande för förhandsavgörande: Pretura circondariale di Macerta - ItaUen 
Rådets direktiv 76/895/EEG och 90/642/EEG - Högsta tillåtna nivåer för bekämpningsmedelsrester 
på eUer i potatis 
Domstoelnsdomavden28marsl995 st. 81 
Mål C-324/93 
Rapport om mål 1995 s. 1-0563 
The Queen mot Secretary of State for Home Department, ex parte Evans Medical Ltd och McFarlan ' 
Smith Ltd 
Hänskutande för förhandsavgörande: High Court of Justice, Queen's Bench Division - Förenade 
kungariket 
Fri rörlihet för varor - Import av ett narkotiskt medel (diamorfin) 
Domstolensdomavden6julil995 st.81 
Mål C-470/93 
Rapport om mål 1995 s. 000 
Verein gegen Unwesen in Handel und Gewerbe Köln e.V. mot Mars GmbH 
Hänskjutande för förhandsavgörande: Landgericht Köln - Tyskland 
Fri rörlighet för varor - Åtgärder med samma effekt som kvantitativa restriktioner - Tillhandahållande 
av en produkt som kan begränsa friheten att fastställa återförsäljningspriser och vUseleda 
konsumenterna 
Domstolensdomavdenl4februari 1995 st. 135 
Mål C-279/93 
Rapport om mål 1995 s. 1-0225 
Finanzamt Köln-Altstadt mot Roland Schumacker 
Hänskjutande för förhandsavgörande: Bundesfinanzhof - Tyskland 
Artikel 48 i Romfördraget - Principen om lika behandling - Beskattning av icke bosattas inkomster 
Domstolens dom av den 11 augusti 1995 st. 135 
Mål C-80/94 
Rapport om mål 1995 s. 0000 
G.H.E.J. Wielockx mot Inspecteur der directe belastingen 
Hänskjutande för förhandsavgörande: Gerechtshof s-Hertogenbosch - Nederländerna 
Artikel 52 i Romfördraget - Krav på lika behandling - Skatt på icke bosattas inkomst 
Domstolens dom av den 24 januari 1995 st. 162 
Mål C-359/93 
Rapport om mål 1995 s. 1-0157 
Europeiska gemenskapernas kommission mot Nederländerna 
DEN INRE MARKNADEN 1995 75 
AVSNITT 11 - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GEMENSKAPSPOLITIK " 76 
Tillkännagivande av anbudsförfaranden för offentUg upphandUng 
Förfarande för prövning - Anmälan - Tekniska specifikationer 
Domstolens dom av den 4 maj 1995 st. 162 
Mål C-79/94 
Rapport om mål 1995 s. 1-1071 
Europeiska gemenskapernas kommission mot Grekland 
En medlemsstats bristande uppfyllande av sina skyldigheter 
Direktiv 77/62/EEG - Ramavtal för exklusiva gasleveranser för användning vid grekiska sjukhus och 
i grekiska armén 
Domstolensdomavdenl7majl990 st. 196 
Mål 262/88 
Rapport om mål 1990 s. 1-1889 
Douglas Harvey Barber mot Guardian Royal Exchange Assurance Group 
Hänskjutande för förhandsavgörande: Court of Appeal - Förenade kungariket 
SocialpoUtik - Lika lön för män och kvinnor - ObUgatonskt avgångsvederlag - Tidig betalning av 
pension 
DEN INRE MARKNADEN 1995 76 
AVSNITT 11 - DEN INRE MARKNADEN OCH ANNAN GEMENSKAPSPOLITIK 
Bilaga 4 - Nya rapporter, studier och granskningar rörande den inre 
marknaden 
(Följande lista utger sig inte för att vara fullständig. Den är ett urval av publikationer som behandlar den praktiska 
gången för den inre marknaden i allmänhet som har upp.årksammats av kommissionen under 1994. Den omfattar inte 
de många akademiska arbeten som regelbundet publiceras inom detta område.) 
Reports of the Competitiveness Advisory Group (Ciampi Group), juni och december 1995. 
Report of The Group of Independent Experts on Legislative and Administrative Simplification. (The 
"Molitor" Report). Office for Official Publications of the European Communities, 21.06.95; COM 
(95) 288/2 slutl. 
Opinion on the Single Market in 1994. The Economic and Social Committee of the European 
Communities. 23.11.95; CES (95) 1310. 
The European Observatory for SMEs. Comments of the Commission on the third Annual Report. 
Office of Publications of the European Communities; COM (95) 526 slutl. 
Releasing Europe's Potential though Targeted Regulatory Reform. Union of Industrial and Employers' 
Confederations of Europe, oktober 1995. 
A Europe that Works. The Confederation of British Industry, juni 1995. 
Barriers to Trade in Chemicals in the Single Market. The UK Department of Trade and Industry, juli 
1995. 
Single Market Implementation Monitoring Report. The UK Simpler Trade Procedures Board, juni 
1995. 
heland, The European Union and Economic Integration: A Business Perspective. IBEC, maj 1995. 
Generic Study on Standards, Testing and Certification Barriers in Non-Harmonised Areas of the 
Single Market. The UK Department of Trade and Industry, 1995. 
DEN INRE MARKNADEN 1995 
VT 

IS 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 51 slutlig 
DOKUMENT 
SV 10 
Katalognummer : CB-CO-96-063-SV-C 
ISBN 92-78-00506-1 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg