EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 2.5.2018 COM(2018) 322 final 2018/0132(APP) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om den fleråriga budgetramen 2021–2027



MOTIVERING 1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Enligt artikel 312 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget) ska en flerårig budgetram fastställas genom en förordning som antas genom enhälligt beslut i rådet. Den fleråriga budgetramen ”ska fastställa beloppen för de årliga taken för anslag för åtaganden för varje utgiftskategori och det årliga taket för anslag för betalningar. [...] Budetramen ska innehålla alla övriga bestämmelser som behövs för att det årliga budgetförfarandet ska fungera väl.” Den första fleråriga budgetramen (då kallad budgetplanen) antogs för 30 år sedan tillsammans med bestämmelserna om interinstitutionellt samarbete och budgetdisciplin. Den och de därpå följande budgetramarna gjorde det möjligt att förbättra och underlätta det årliga budgetförfarandet och samarbetet mellan institutionerna, samtidigt som man ökade budgetdisciplinen och förutsebarheten i finansieringen av fleråriga program och investeringar. Genom fördraget införlivades den fleråriga budgetramen i unionens primärrätt, vilket visar dess betydelse som en av hörnstenarna i EU:s budgetstruktur. Den nuvarande förordningen om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 antogs den 2 december 2013. Samma dag godkände Europaparlamentet, rådet och kommissionen det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning. Förordningen om budgetramen reviderades 2015 i enlighet med bestämmelserna i artikel 19 för att ta hänsyn till den sena programplaneringen för fonder under delad förvaltning och återigen den 20 juni 2017 efter halvtidsöversynen. Denna motivering fokuserar främst på inslag som är nya eller som kommissionen föreslår ska ändras jämfört med den nuvarande förordningen om budgetramen, både i förslaget till förordning om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (nedan kallad förordningen om budgetramen) och i utkastet till interinstitutionellt avtal om samarbete i budgetfrågor och en sund ekonomisk förvaltning (nedan kallat utkastet till interinstitutionellt avtal). I dessa förslag fastställs den 1 januari 2021 som första tillämpningsdag och förslaget läggs fram för en union som består av 27 medlemsstater, vilket beaktar Förenade kungarikets anmälan om landets avsikt att utträda ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom), på grundval av artikel 50 i fördraget om Europeiska unionen, som mottogs av Europeiska rådet den 29 mars 2017. 2.En ny och modern budget 2.1.Huvudsakliga politiska riktlinjer Förslaget till förordning om budgetramen och utkastet till det interinstitutionella avtalet utgår från de principer och övergripande politiska mål som beskrivs i kommissionens meddelande ”En modern budget för ett EU som skyddar, försvarar och sätter medborgarna i centrum: Den fleråriga budgetramen för 2021–2027”, som antogs den 2 maj 2018 (nedan kallat meddelandet om budgetramen). Det gäller framför allt budgetramens löptid, struktur anpassad till politiska prioriteringar, behovet av ökad flexibilitet och de föreslagna beloppen. 2.2.Budgetramens struktur och budgetramens tak När det gäller budgetramens utgiftsrubriker tar strukturen hänsyn till förslaget om en effektivare och mer transparent budget, inriktad på tydliga politiska prioriteringar. Mer information om strukturen och vilka politikområden som omfattas av varje rubrik finns i meddelandet om budgetramen. Budgetramen är uppdelad i sju rubriker med tre särskilda utgiftstak: ”Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning” under rubrik II, ”Marknadsrelaterade utgifter och direktstöd” under rubrik III och ”Administrativa utgifter” under rubrik VII (se tabellen i bilagan till denna förordning). I syfte att stödja unionens prioriteringar i en europeisk union med 27 medlemsstater och för att ta hänsyn till integreringen av Europeiska utvecklingsfonden i unionens budget föreslår kommissionen att budgetramen 2021–2027 ska ha ett tak för åtaganden på 1 134,6 miljarder EUR i 2018 års fasta priser, vilket motsvarar 1,11 % av EU:s BNI och ett motsvarande tak för betalningar på 1 104,8 miljarder EUR i 2018 års fasta priser motsvarande 1,08 % av EU:s BNI. I samband med detta förslag lägger kommissionen även fram ett lagstiftningspaket om reformering av systemet för unionens egna medel, bl.a. ett förslag till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel, som innebär att taket för de årliga bidragen till egna medel höjs till 1,29 % av BNI för betalningar och 1,35 % av BNI för åtaganden. Denna höjning tar hänsyn till de ökade betalningsbehoven till följd av att Europeiska utvecklingsfonden integreras i budgeten och att nya prioriteringar ska finansieras, samtidigt som den ger en tillräckligt stor säkerhetsmarginal för att säkerställa att unionen – under alla omständigheter – kan fullgöra sina finansiella åtaganden. 2.3.Flexibilitet Även om budgetramen ska säkerställa budgetdisciplin måste det samtidigt finnas tillräckligt utrymme för flexibilitet för att möjliggöra en effektiv resursfördelning och en snabb reaktion från EU:s sida i samband oförutsedda händelser och krissituationer.

Under de första åren av den fleråriga budgetramen för 2014–2020 ställdes unionen inför helt nya och oförutsedda utmaningar till följd av den instabilitet som uppstått i närområdet och som lett till säkerhetshot och massmigration. För att mobilisera ytterligare medel för åtgärder som gör det lättare att ta itu med dessa utmaningar utnyttjades budgetramens flexibilitet och framför allt de särskilda instrument som infördes genom förordningen om budgetramen. Detta gjorde det möjligt för unionen att vidta kraftfulla åtgärder, men tänjde på budgetens flexibilitet till det yttersta. I samband med halvtidsöversynen och revideringen av budgetramen för 2014–2020 år 2016 granskades därför ”verktygslådan” för flexibiliteten och ytterligare förbättringar infördes i samband med översynen av förordningen om budgetramen 2017. Graden av flexibilitet eller rigiditet i en budgetram beror på en rad parametrar, till exempel löptid, utgiftsrubrikernas antal och utformning, hur stor andel av EU:s utgifter som på förhand beviljats medlemsstaterna eller regionerna eller på förhand fastställts med hjälp av ”referensbelopp” i rättsakter som antagits enligt medbeslutandeförfarandet, marginalerna under varje utgiftstak och marginalerna mellan budgetramens tak och taket för egna medel. Kommissionen har tagit hänsyn till dessa aspekter i sitt förslag till kommande budgetram. Av de skäl som beskrivs närmare i meddelandet om budgetramen ska budgetflexibilitet mer än någonsin vara en grundläggande princip för nästa fleråriga budgetram. Som en vidareutveckling av de innovativa bestämmelser som redan ingår i budgetramen för 2014–2020 bör fokus i framtiden ligga på att förstärka, förbättra och effektivisera flexibilitetsmekanismer för att skapa en mer anpassbar ram men samtidigt behålla den stabilitet som den fleråriga budgetramen erbjuder. Kommissionen föreslår därför att följande bestämmelser om flexibilitet införs i den fleråriga budgetramen och i det interinstitutionella avtalet: 1.Maximera användningen av utgiftstaken genom särskild och maximal flexibilitet mellan rubriker och år: samtidigt som tillräckliga outnyttjade marginaler ska bibehållas föreslår kommissionen att den samlade marginal för betalningar som införde i den nuvarande ramen ska utnyttjas till fullo. En nyhet som föreslås är att storleken och omfattningen av den nuvarande samlade marginalen för åtaganden ska utökas för att upprätta en EU-reserv, finansierad med medel från marginaler som är tillgängliga under taken för åtaganden för det föregående budgetåret, samt med medel som har anslagits till EU:s budget men i slutändan inte använts under genomförandet av EU:s program och därför har dragits tillbaka. Även marginalen för oförutsedda utgifter ska behållas som ett instrument som får användas i sista hand. 2.Möjligheten att avvika från de vägledande beloppen i de program som antagits enligt medbeslutandeförfarandet bör enligt förslaget höjas från 5 % till 10 % för att öka flexibiliteten inom budgetrubrikerna. 3.När det gäller särskilda instrument som gör det möjligt att föra in åtaganden i budgeten som går utöver budgetramens tak bör det förtydligas att detta gäller både de åtagandebemyndiganden och de betalningsbemyndiganden som utnyttjas. Dessutom gäller följande: (a)Tillämpningsområdet för särskilda instrument som Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och reserven för katastrofbistånd ska ses över och i lämpliga fall utvidgas (för att reserven för katastrofbistånd t.ex. ska kunna aktiveras för krissituationer inom unionen) samtidigt som rutinerna för utnyttjande ska effektiviseras. (b)Storleken på de årliga maximibeloppen för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, Europeiska unionens solidaritetsfond, reserven för katastrofbistånd och flexibilitetsmekanismen bör enligt förslaget höjas. Flexibilitetsinstrumentet bör slutligen även få använda den outnyttjade delen av det årliga beloppet för reserven för katastrofbistånd på samma sätt som redan är fallet med outnyttjade belopp i Europeiska unionen solidaritetsfond och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. 2.4.Justeringar, översyn och revidering av budgetramen Budgetramen 2021–2027 är angiven i 2018 års priser. Förfarandet för teknisk justering behålls, liksom deflatorn på 2 %. Den årliga tekniska justeringen omfattar även beräkningarna av de belopp som avser den samlade marginalen för betalningar, den samlade marginalen för åtaganden (EU-reserven), flexibilitetsinstrumentet och reserven för oförutsedda utgifter i linje med bestämmelserna om högsta tillåtna årliga belopp och överföringar av outnyttjade belopp som härrör från tidigare år som föreskrivs i förordningen. Budgetmyndigheten bör informeras om resultatet av justeringarna före budgetförfarandet för år n+1. Justeringarna av den fleråriga budgetramens tak kan även göras på grund av andra omständigheter. Så är till exempel fallet när en ”ombudgetering” av åtaganden ska möjliggöras om antagandet av nya regler eller program under delad förvaltning försenas eller för att anpassa sammanhållningspolitikens rambelopp till senast tillgängliga statistik när det gäller tilldelningsmetoden. Det är även fallet när en ombudgetering av anslag ska möjliggöras i samband med upphävande av tillfälliga indraganden som kan ha beslutats enligt särskilda grundläggande rättsakter för att koppla fondernas effektivitet till en sund ekonomisk styrning eller skydda EU:s budget om det föreligger allmänna brister i medlemsstaternas efterlevnad av rättsstatsprincipen. Det förefaller lämpligt att behålla de bestämmelser som anger fall där en revidering av budgetramen bör kunna göras (fördragsändringar som påverkar budgeten, unionens utvidgning och Cyperns återförening). En halvtidsöversyn av budgetramen planeras till slutet av 2023. Översynen kan i lämpliga fall åtföljas av förslag om revidering av denna förordning. 3. Förslagets rättsliga aspekter 3.1.Förordning om budgetramen I likhet med nuvarande förordning nr 1311/2013 är förslaget till förordning om budgetramen strukturerat i kapitel. Ordningsföljden när det gäller vissa bestämmelser har ändrats för att förenkla presentationen. Kapitel 1 – Allmänna bestämmelser Artikel 1 – Flerårig budgetram

Artikel 1 fastställer den fleråriga budgetramens löptid till sju år (från 2021 till 2027) av de skäl som anges i meddelandet om budgetramen. Artikel 2 – Efterlevnad av budgetramens tak Artikel 2.1 hänvisar till bilagans tabell över budgetramens tak och fastställer institutionernas skyldighet att respektera dessa utgiftstak under budgetförfarandet i enlighet med fördragets bestämmelser. Det föreskrivs också att det särskilda utgiftstaket för marknadsrelaterade utgifter och direktstöd kan justeras i enlighet med den flexibilitet mellan de två pelarna i den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) som anges i lagstiftningen om den gemensamma jordbrukspolitiken. I andra stycket införs särskilda instrument, som beskrivs mer utförligt i kapitel 3 i förslaget till förordning (artiklarna 9–14), utifrån principen att dessa instrument inte ingår i den fleråriga budgetramen och att deras finansiering under särskilda omständigheter sker utöver den fleråriga budgetramens tak, både för åtagande- och betalningsbemyndiganden. För att utnyttjandet av dessa instrument ska förbli flexibelt och för att institutionernas respektive roller vid utnyttjandet av dem ska bibehållas har de närmare bestämmelserna för deras utnyttjande införts i utkastet till interinstitutionellt avtal. I den tredje punkten återges texten i nuvarande artikel 3.3 som anpassas till definitionen av ekonomiskt stöd till medlemsstaterna som anges i avdelning X i budgetförordningen. Detta inbegriper alla typer av lån till medlemsstater som får ges inom ramen för betalningsbalansfaciliteten och den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM), samt den nya europeiska stabiliseringsfunktionen för lån till medlemsstater som drabbats av allvarliga asymmetriska störningar. Principen som föreskriver att om återbetalning av ett garanterat lån i samband med ekonomiskt stöd till medlemsstaterna måste täckas från unionens budget, bör sådana eventuella utgifter undantas från budgetramen (dvs. dessa belopp skulle utnyttjas utöver den fleråriga budgetramens tak) kvarstår. Det tak som begränsar EU:s möjligheter att garantera lån via EU:s budget är taket för egna medel, inte budgetramens tak. Artikel 3 – Respekt för taket för egna medel Denna artikel återger texten i artikel 4 i den nuvarande förordningen. Taket för egna medel måste respekteras för varje år. Om taken för betalningsbemyndiganden skulle leda till att uttagssatsen för egna medel överskrider taket för egna medel måste budgetramens tak justeras. Kapitel

Justeringar av budgetramen Artikel 4 – Samlad marginal för betalningar Denna artikel återger texten i artikel 5 i den nuvarande förordningen för perioden 2022–2027, men för att säkerställa särskild och maximal flexibilitet fastställs ingen gräns för hur mycket taken får justeras. Artikel 5 – Teknisk justering Denna artikel återger texten i artikel 6 i den nuvarande förordningen. Budgetramen är angiven i 2018 års priser. Förfarandet för den årliga tekniska justeringen behålls, liksom deflatorn på 2 %. I punkt 1 ska ordningsföljden för punkterna d–f ändras för artiklarnas ordningsföljd i kapitel 3. Artikel 6 – Justering av rambeloppen för sammanhållningspolitiken Denna artikel återger artikel 7 i den nuvarande förordningen i förhållande till den justering av rambeloppet för sammanhållningspolitiken som grundar sig på senast tillgängliga statistik, med undantag för kontroll av bidragsberättigande för Sammanhållningsfonden. Ändringarna tar hänsyn till tidsplanen för budgetramen 2021–2027. Artikel 7 – Åtgärder för en sund ekonomisk styrning eller för att skydda unionens budget om det föreligger allmänna brister i medlemsstaternas efterlevnad av rättsstatsprincipen Denna artikel återger artikel 8 i den nuvarande förordningen vad gäller makroekonomiska villkor. Enligt förslaget bör denna mekanism utvidgas för att justera budgetramens tak vid upphävandet av åtgärder som vidtagits för att skydda unionens budget om det föreligger allmänna brister i medlemsstaternas efterlevnad av rättsstatsprincipen. I båda fallen föreslås den maximala tidsfristen för att återuppföra indragna åtaganden i budgeten att begränsas till n+2 år. Artikel 8 – Justering till följd av nya regler eller program under delad förvaltning Om antagandet av nya regler eller program under delad förvaltning försenas bör taken enligt förslaget ändras genom en teknisk justering i stället för genom en revidering, vilket för närvarande är fallet (artikel 19 i den gällande förordningen om budgetramen), eftersom det i allt väsentligt handlar om en automatisk och mekanisk ändring som måste genomföras snabbt för att underlätta slutförandet av programplaneringsprocessen. Enligt förslaget bör anslag som inte använts under 2021 överföras i lika stora delar till de fyra efterföljande åren 2022–2025.

Kapitel 3 – Särskilda instrument De särskilda instrumenten har en annan ordningsföljd för att inledas med de två särskilda instrument (Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och Europeiska unionens solidaritetsfond) som är kopplade till särskilda grundläggande rättsakter. Bestämmelserna om utnyttjande förenklas i förordningen och i det interinstitutionella avtalet och beaktar de bestämmelser som redan finns i sektorsspecifika grundläggande rättsakter och budgetförordningen. Artikel 9 – Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter Denna artikel återger texten i artikel 12 i den nuvarande förordningen. Målen och tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kommer att fastställas i den grundläggande rättsakten (förordning (EU) XXXX/XX). Det årliga maximibeloppet höjs till 200 miljoner EUR (i 2018 års priser). Artikel 10 – Europeiska unionens solidaritetsfond Denna artikel återger texten i artikel 10 i den nuvarande förordningen. Målen och tillämpningsområdet för Europeiska unionens solidaritetsfond fastställs i den grundläggande rättsakten (förordning (EG) nr 2012/2002) ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 661/2014 av den 15 maj 2014), för vilka inga ändringar föreslås. Det årliga maximibeloppet höjs till 600 miljoner EUR (i 2018 års priser). Artikel 11 – Reserven för katastrofbistånd Denna artikel motsvarar artikel 9 i den nuvarande förordningen. Med hänsyn till behovet av att säkerställa att unionens budget är anpassbar och de nya utmaningar som unionen har ställts och fortfarande ställs inför, föreslår kommissionen att man utvidgar tillämpningsområdet för reserven för katastrofbistånd till att även omfatta insatser inom EU för att skapa en gemensam mekanism för att ekonomiskt stärka EU:s åtgärder som svar på alla slags kriser (naturkatastrofer, olyckor, humanitära nödsituationer, hälsa, epidemier osv.) och i alla geografiska områden. För att maximera EU-budgetens insatskapacitet sker ingen öronmärkning eller prioriterad användning för särskilda program. Emellertid skulle tillfälliga begränsningar av användningen gälla under året för att säkerställa kapaciteten att reagera på interna eller externa kriser och se till att medel kan utnyttjas för att täcka behov som kan uppstå fram till slutet av året. Det årliga maximibeloppet höjs till 600 miljoner EUR (i 2018 års priser). Artikel 12 – Samlad marginal för åtaganden (EU-reserv) Denna artikel motsvarar artikel 14 i den nuvarande förordningen. Utöver de marginaler som förblir tillgängliga under den fleråriga budgetramens tak för åtagandebemyndiganden för år n-1, så snart som 2022, föreslås att resurserna i den samlade marginalen för åtaganden (EU-reserven) fr.o.m. 2023 ska höjas med belopp som motsvarar anslag som dragits tillbaka år n-2, med undantag för tillbakadragna anslag som gjorts tillgängliga på nytt enligt de särskilda reglerna i artikel 15 i budgetförordningen. Bestämmelserna om utnyttjande förblir oförändrade jämfört med den nuvarande samlade marginalen för åtaganden. Artikel 13 – Flexibilitetsmekanismen Denna artikel motsvarar artikel 11 i den nuvarande förordningen. Det årliga maximibeloppet höjs till 1 miljard EUR (i 2018 års priser). Dessutom föreslås att oanvända belopp från reserven för katastrofbistånd som har förfallit under det föregående året ska tillföras flexibilitetsmekanismen, på samma sätt som redan är fallet med outnyttjade belopp i Europeiska unionens solidaritetsfond och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter enligt den nuvarande förordningen. Beräkning av de belopp som är tillgängliga enligt flexibilitetsmekanismen kommer att meddelas under den årliga tekniska justeringen som anges i artikel 5. Artikel 14 – Marginalen för oförutsedda utgifter Denna artikel återger texten i artikel 13 i den nuvarande förordningen. Kapitel 4

Översyn och revidering av budgetramen Artikel 15 – Revidering av budgetramen Formuleringarna i denna artikel motsvarar artikel 17 i den nuvarande förordningen. Texten i punkt 3 i förhållande till en undersökning av möjligheterna till omfördelning inom den berörda rubriken i budgetramen har förenklats. Artikel 16 – Halvtidsöversyn av budgetramen Denna artikel motsvarar artikel 2 i den nuvarande förordningen. Det föreslås att kommissionen före utgången av 2023 lägger fram en översyn av hur den fleråriga budgetramen fungerar som i lämpliga fall ska åtföljas av relevanta förslag för resterande löptid, bl.a. ett förslag till revidering av den fleråriga budgetramen (artikel 15.1). Artikel 17 – Revidering i samband med genomförandet

Formuleringarna i denna artikel motsvarar artikel 18 i den nuvarande förordningen. Den allmänna regeln om tidpunkten för antagande av revideringen stryks för att inte tidsbegränsa möjligheten att revidera den fleråriga budgetramen på grundval av genomförandet, om detta visar sig vara nödvändigt. Artikel 18 – Revidering av budgetramen vid ändringar av fördragen Denna artikel återger texten i artikel 20 i den nuvarande förordningen. Artikel 19 – Revidering av budgetramen i samband med utvidgning av unionen Denna artikel återger texten i artikel 21 i den nuvarande förordningen. Artikel 20 – Revidering av budgetramen i samband med en återförening av Cypern Denna artikel återger texten i artikel 22 i den nuvarande förordningen. Kapitel 5 – Bidrag till finansieringen av storskaliga projekt Artikel 21 – Bidrag till finansieringen av storskaliga projekt Denna artikel motsvarar artikel 16 i den nuvarande förordningen. Det föreslås att för perioden 2021–2027 bibehålla de bestämmelser för maximibelopp för bidragen från unionens budget till storskaliga infrastrukturprojekt som finansieras inom taken i den fleråriga budgetramen, men vars livslängd sträcker sig långt utanför budgetramens period. Detta skulle beröra storskaliga projekt inom ramen för det föreslagna europeiska rymdprogrammet liksom den internationella termonukleära experimentreaktorn (Iter). Den föreslagna bestämmelsen föreskriver därför en ”öronmärkning” av det tillgängliga beloppet för den fleråriga budgetramen 2021–2027. Rättsakterna om de ovannämnda programmen ska följa de budgetbestämmelser som fastställs i den här förordningen. Kapitel 6

Interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet Artikel 22 – Interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet Denna artikel återger texten i artikel 23 i den nuvarande förordningen. Artikel 23 – Budgetens enhet Denna artikel återger texten i artikel 24 i den nuvarande förordningen. Kapitel 7 – Slutbestämmelser Artikel 24 Övergång till nästa budgetram Formuleringarna i denna artikel motsvarar artikel 25 i den nuvarande förordningen. I bestämmelsen fastställs kommissionens skyldighet att föreslå en ny budgetram före den 1 juli 2025.

Om ingen ny budgetram har överenskommits i slutet av den budgetram som omfattas av förordningen gäller reglerna i primärrätten (artikel 312.4 EUF-fördraget) som inte behöver återges i förordningen. Skäl 15 erinrar om dessa regler. Artikel 25 – Ikraftträdande I den sista artikeln i förslaget till förordning fastställs det datum då förordningen ska träda i kraft samt första tillämpningsdag. Det interinstitutionella avtalet bör träda i kraft samma dag, eftersom de båda rättsakterna kompletterar varandra. 3.2.Interinstitutionella avtalet om samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning Inledning – Punkterna 1–6 i förslaget till interinstitutionellt avtal De inledande delarna av förslaget till interinstitutionellt avtal hänvisar till fördraget (artikel 295), avtalets bindande karaktär, sambandet med andra rättsakter som avser den fleråriga budgetramen och budgetförfarandet, beskriver avtalets struktur och anger när det ska träda i kraft (samtidigt som förordningen om den fleråriga budgetramen). Den återger lydelsen i punkterna 1–6 i det nuvarande avtalet om interinstitutionellt samarbete. Del I – Bestämmelser om budgetramen A. Bestämmelser om budgetramen Punkt 7 i det interinstitutionella avtalet handlar om marginalerna under taken. Själva taken för de enskilda rubrikerna, som institutionerna måste rätta sig efter vid varje budgetförfarande i enlighet med fördraget, fastställs i förordningen om budgetramen. Man bör dock även hålla fast vid praxisen att så långt som möjligt se till att det finns tillräckliga marginaler under dessa tak. Detta är en del av samarbetet och den goda viljan mellan institutionerna i budgetförfarandet. Bestämmelsen bibehålls utan ändringar jämfört med punkt 8 i det nuvarande interinstitutionella avtalet, med undantag för hänvisningen till underrubriken ”Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning”, eftersom ingen sådan underrubrik föreslås enligt den nya fleråriga budgetramens struktur. Enligt punkt 8 ska prognoserna för betalningsbemyndiganden för perioden efter 2027 uppdateras under budgetramens fjärde år, vilket överensstämmer med dagens praxis och punkt 9 i det nuvarande interinstitutionella avtalet. B. Bestämmelser om särskilda instrument Punkterna 9–13 motsvarar punkterna 10–14 i det nuvarande interinstitutionella avtalet och fastställer de förfaranden som gäller för utnyttjande av följande särskilda instrument som anges i förordningen om den fleråriga budgetramen: Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, Europeiska unionens solidaritetsfond, Reserven för katastrofbistånd, flexibilitetsmekanismen och marginalen för oförutsedda händelser. Bestämmelsernas ordningsföljd har ändrats för att ta hänsyn till bestämmelserna i förslaget till förordning om budgetramen. Texten i bestämmelserna ska ändras för att ·anpassa de omröstningsregler som krävs för utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, Europeiska unionens solidaritetsfond och flexibilitetsmekanismen till de bestämmelser som gäller för antagandet av EU:s budget enligt artikel 314 i EUF-fördraget, ·förenkla och strama upp texten om särskilda bestämmelser redan finns i budgetförordningen eller i den relevanta sektorsspecifika rättsakten: gällande regler för överföringar (Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och reserven för katastrofbistånd), beslut om utnyttjande (Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och Europeiska unionens solidaritetsfond). Del II – Förbättring av det interinstitutionella samarbetet under budgetförfarandet A. Förfarandet för det interinstitutionella samarbetet Punkt 14 avser de närmare bestämmelserna om interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet som anges i bilagan till det interinstitutionella avtalet. Punkt 15, ”Insyn i budgeten” bibehåller lydelsen i punkt 16 i det gällande interinstitutionella avtalet, med ändringar som beaktar rapporter vars närmare bestämmelser ingår i budgetförordningen (t.ex. förvaltningsfonder enligt artiklarna 41.6 och 252, femårsprognosen för in- och utflöden i artikel 247.1 c. Texten ändras också för att ta hänsyn till förslaget att integrera Europeiska utvecklingsfonden i unionens budget för 2021. Rapporteringen om Europeiska utvecklingsfonden enligt punkt 15 i det interinstitutionella avtalet bör således endast gälla utestående frågor från tidigare europeiska utvecklingsfonder.

B. Införande av finansiella bestämmelser i lagstiftningsakter Bestämmelserna i det gällande interinstitutionella avtalet behålls. Möjligheten att avvika från beloppen i rättsakterna höjs från 10 % till 15 % för att öka flexibiliteten inom budgetrubrikerna. Denna bestämmelse avser inte de belopp som beviljats medlemsstaterna i förväg för hela budgetramens löptid och inte heller sådana storskaliga projekt som avses i artikel 21 i förordningen om den fleråriga budgetramen. Punkt 17 har ändrats för att anpassa terminologin till EUF-fördraget. En hänvisning till Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma förklaring av den 4 mars 1975 ska utgå eftersom den nu är obsolet. C. Utgifter med avseende på fiskeavtalen Bestämmelserna i det nuvarande avtalet för bestämmelser om samarbete och information som rör budgetfrågor när det gäller fiskeavtal bibehålls, med undantag för att ta hänsyn till det faktum att, eftersom – icke-budgetära – frågan om deltagande i konferenser som förhandlar om internationella avtal redan anges i punkterna 25 och 26 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen av den 20 oktober 2010, är det bättre att undvika en parallell texten i det interinstitutionella avtalet. Finansiering av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken Artikeln bygger på punkt 23 i det nuvarande interinstitutionella avtalet. Texten till punkt 21 återger i stora drag texten i punkt 24 i det nuvarande interinstitutionella avtalet, med en ändring av punkterna och ett klargörande av terminologin (”verksamheter” i stället för ”instrument”). Hänvisningen till reserven för katastrofbistånd tas bort, med tanke på att det med det utvidgade tillämpningsområdet som föreslås i artikel 11 i förslaget till förordning om den fleråriga budgetramen fortfarande kommer att vara möjligt att utnyttja reserven för katastrofbistånd för brådskande förstärkning av budgeten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. I punkt 22 föreslås att det fastställs ett bestämt datum (den 30 november varje år) för att komma överens om den årliga tidsplanen för de gemensamma samrådsmötena som kommer att hållas under senare år inom ramen för den regelbundna dialogen mellan Europaparlamentet och den höga representanten. E. Institutionernas roller med avseende på utvecklingsfrågor Punkt 23 ändras för att ta hänsyn till den föreslagna integreringen av Europeiska utvecklingsfonden i unionens budget. Del III – Sund ekonomisk förvaltning av EU-medel Punkterna 28 och 29 i det nuvarande interinstitutionella avtalet om gemensam förvaltning och den årliga utvärderingsrapporten enligt artikel 318 i EUF-fördraget stryks eftersom dessa rapporter nu omfattas av särskilda bestämmelser i budgetförordningen (artiklarna 41.3 g och 247.1 e). Punkt 24 om budgetplaneringen återger texten i punkt 30 i det nuvarande interinstitutionella avtalet, med vissa justeringar för att anpassa det datum som avses i artikel 41.2 i budgetförordningen. Avsnitt B om byråerna och Europaskolorna (punkterna 25–28) är oförändrad jämfört med det nuvarande interinstitutionella avtalet. Bilaga – Interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet Bestämmelserna i bilagan är oförändrade jämfört med det nuvarande interinstitutionella avtalet, eftersom dessa har visat sig vara en god grund för samarbetet mellan institutionerna, med undantag för två ändringar: –Texten i punkt 9 i förhållande till de ändringsskrivelser till budgetförslaget anpassas till texten i artikel 42 i budgetförordningen. –För att spegla gällande praxis, och för att anpassa lydelsen med punkt 20 i bilagan ska ordet ”genomförbarhet” ersättas med ”verkställbarhet”.

2018/0132 (APP) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om den fleråriga budgetramen 2021–2027 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 312, med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets godkännande, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och av följande skäl: (1)För att den fleråriga budgetramen (nedan kallad budgetramen) ska vara tillräckligt förutsägbar för att göra det möjligt att förbereda och genomföra investeringar på medellång sikt bör den löpa över sju år från och med den 1 januari 2021. (2)De årliga tak för åtagandebemyndiganden per utgiftskategori och för betalningsbemyndiganden som fastställs genom budgetramen måste respektera de tillämpliga tak för åtaganden och egna medel som fastställs i enlighet med rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel, som antagits i enlighet med artikel 311 tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. (3)Om de garantier som avsätts i unionens allmänna budget måste utnyttjas för ekonomiskt bistånd till medlemsstaterna som beviljas i enlighet med artikel 208.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [xxxx/201x] (nedan kallad budgetförordningen) bör det belopp som behövs mobiliseras utöver taken för åtagande- och betalningsbemyndiganden i budgetramen men får inte överskrida taket för egna medel. (4)Budgetramen bör inte ta hänsyn till budgetposter som finansieras genom inkomster som avsatts för särskilda ändamål enligt budgetförordningen. (5)Budgetramen bör anges i 2018 års priser. Det bör även fastställas regler för årliga tekniska justeringar av budgetramen, så att tak och tillgängliga marginaler kan räknas om. (6)Särskild och största möjliga flexibilitet bör tillämpas för att unionen ska kunna fullgöra sina skyldigheter i enlighet med artikel 323 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). (7)För att unionen ska kunna reagera på specifika oförutsedda omständigheter eller finansiera klart angivna utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera rubriker i budgetramen behövs följande särskilda instrument i syfte att skapa en smidig budgetprocess: Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, Europeiska unionens solidaritetsfond, reserven för katastrofbistånd, den samlade marginalen för åtaganden (EU-reserven), flexibilitetsmekanismen och marginalen för oförutsedda utgifter. Reserven för katastrofbistånd är inte avsedd att användas för att hantera följder av marknadsrelaterade kriser som drabbar produktion eller distribution inom jordbruket. Särskilda bestämmelser bör därför införas för att göra det möjligt att utöver budgetramens tak föra upp åtagandebemyndiganden och motsvarande betalningsbemyndiganden i budgeten när det är nödvändigt att utnyttja särskilda instrument. (8)De nationella rambeloppen för sammanhållningspolitiken fastställs på grundval av de statistiska uppgifter och prognoser som låg till grund för kommissionens förslag till denna förordning i maj 2018. Med tanke på prognososäkerheten och effekterna för de medlemsstater som omfattas av utgiftstak är det nödvändigt att under budgetramens löptid granska och jämföra de prognostiserade och de faktiska statistiska uppgifterna och, om det finns stora skillnader, föreskriva en justering av de nationella rambeloppen för berörda medlemsstater och av relevanta tak i budgetramen.

(9)Det bör även fastställas regler för andra situationer där budgetramen kan behöva justeras. Det kan handla om justeringar till följd av ett försenat antagande av nya regler eller program under delad förvaltning eller av åtgärder för en sund ekonomisk styrning eller för att skydda unionens budget när det föreligger allmänna brister i medlemsstaternas efterlevnad av rättsstatsprincipen som antas i enlighet med grundläggande rättsakter. (10)Det är nödvändigt att göra en halvtidsöversyn av budgetramens funktion. Resultatet av översynen bör beaktas vid eventuella revideringar av denna förordning under budgetramens resterande löptid. (11)Det är nödvändigt att föreskriva att budgetramen ska revideras i händelse av fördragsändringar, Cyperns återförening, unionens utvidgning eller mot bakgrund av budgetgenomförandet. (12)Denna förordning kan även behöva revideras med anledning av oförutsedda händelser som inte kan hanteras inom ramen för budgetramens tak. Det är därför nödvändigt att föreskriva att budgetramen i sådana fall ska revideras. (13)Särskilda regler behövs även för storskaliga infrastrukturprojekt vars livslängd sträcker sig betydligt längre än budgetramens löptid. Det är nödvändigt att fastställa maximibelopp för bidrag till sådana projekt från unionens allmänna budget för att säkerställa att de inte påverkar andra projekt som finansieras genom denna budget. (14)Det är nödvändigt att fastställa allmänna regler för interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet. (15)Kommissionen bör före den 1 juli 2025 lägga fram ett förslag till en ny flerårig budgetram för att göra det möjligt för institutionerna att anta den i tillräckligt god tid innan den efterföljande fleråriga budgetramen börjar gälla. De tak för det sista året som fastställs i denna förordning ska i enlighet med artikel 312.4 i EUF-fördraget fortsätta att gälla om en ny budgetram inte antas innan den budgetram som fastställs i denna förordning har löpt ut. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Kapitel 1

Allmänna bestämmelser Artikel 1

Flerårig budgetram I denna förordning fastställs den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (nedan kallad budgetramen). Artikel 2

Efterlevnad av budgetramens tak 1.Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska under varje budgetförfarande och när budgeten genomförs för ett visst år respektera de årliga utgiftstak som anges i bilagan (nedan kallade budgetramens tak). Det särskilda utgiftstaket under rubrik III i bilagan ska fastställas utan att det påverkar flexibiliteten mellan den gemensamma jordbrukspolitikens två pelare. Det justerade tak som ska tillämpas för den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare efter överföringar mellan Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och direktstödet ska fastställas i den relevanta rättsakten och budgetramen justeras i enlighet med detta i samband med den tekniska justering som föreskrivs i artikel 5 i denna förordning. 2.Om det är nödvändigt att utnyttja de särskilda instrument som föreskrivs i artiklarna 9–14 ska åtagandebemyndiganden och motsvarande betalningsbemyndiganden föras upp i budgeten utöver budgetramens relevanta tak. 3.Om det är nödvändigt att utnyttja en garanti för ekonomiskt bistånd till en medlemsstat som beviljas i enlighet med artikel 208.1 i förordning (EU) nr [xxx/201x] (nedan kallad budgetförordningen) ska det nödvändiga beloppet mobiliseras utöver de tak som fastställs i budgetramen. Artikel 3

Respekt för taket för egna medel 4.För vart och ett av de år som omfattas av budgetramen får de totala betalningsbemyndiganden som behövs, efter årlig justering och med hänsyn till andra eventuella justeringar och revideringar samt tillämpning av artikel 2.2 och 2.3, inte leda till att uttagssatsen för egna medel överskrider det tak för egna medel som fastställs i enlighet med rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel, vilket antagits i enlighet med artikel 311 tredje stycket i EUF-fördraget (nedan kallat beslutet om egna medel). 5.De tak som fastställs i budgetramen ska om nödvändigt sänkas för att säkerställa att det tak för egna medel som fastställts i enlighet med rådets gällande beslut om egna medel respekteras. Kapitel

Justeringar av budgetramen

Artikel 4

Samlad marginal för betalningar 1.Från och med 2022 ska kommissionen varje år, inom ramen för den tekniska justering som avses i artikel 5, justera upp betalningstaket för perioden 2022–2027 med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan verkställda betalningar och budgetramens betalningstak för år n-1. 2.Alla uppjusteringar ska motsvaras av en lika stor sänkning av betalningstaket för år n-1. Artikel 5

Tekniska justeringar 1.Varje år ska kommissionen inför budgetförfarandet för år n+1 göra följande tekniska justeringar av budgetramen: (a)En omvärdering, till priserna år n+1, av tak och samlade åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden. (b)En beräkning av tillgänglig marginal under det tak för egna medel som fastställs i enlighet med gällande beslut om egna medel. (c)En beräkning av den samlade marginal för betalningar som föreskrivs i artikel 4. (d)En beräkning av den samlade marginal för åtaganden (EU-reserv) som föreskrivs i artikel 12. (e)En beräkning av de belopp som ska vara tillgängliga för flexibilitetsmekanismen enligt artikel 13.1 andra stycket. (f)En beräkning av det absoluta beloppet för den marginal för oförutsedda utgifter som föreskrivs i artikel 14. 2.De tekniska justeringar som avses i punkt 1 ska göras på grundval av en fast årlig deflator på 2 %. 3.Kommissionen ska informera Europaparlamentet och rådet om resultatet av de tekniska justeringar som avses i punkt 1 och de underliggande ekonomiska prognoserna. 4.Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 6, 7 och 8 får inga andra tekniska justeringar göras för det berörda budgetåret, varken under detta år eller i form av korrigeringar i efterhand under efterföljande år. Artikel 6

Justering av rambeloppen för sammanhållningspolitiken 1.Kommissionen ska under 2024, tillsammans med den tekniska justeringen för år 2025, se över alla medlemsstaters totala tilldelningar för det sammanhållningspolitiska målet Investering för tillväxt och sysselsättning under perioden 2025–2027 genom att tillämpa den tilldelningsmetod som fastställs i den relevanta grundläggande rättsakten och på grundval av den senast tillgängliga statistiken samt, för de medlemsstater som omfattas av utgiftstak, jämförelsen mellan ackumulerad nationell BNP för perioden 2021–2023 och ackumulerad nationell BNP enligt beräkningarna 2018. Kommissionen ska justera dessa totala tilldelningar om den ackumulerade avvikelsen överstiger +/-5 %. 2.De nödvändiga justeringarna ska fördelas jämnt över perioden 2025–2027 och berörda tak i budgetramen justeras i enlighet med detta. Även betalningstaken ska justeras i enlighet med detta för att säkerställa en ordnad utveckling i takt med åtagandebemyndigandena. 3.Den totala nettoeffekten av de justeringar som avses i punkt 2 får, oavsett om den är positiv eller negativ, inte överstiga 4 miljarder EUR. Artikel 7

Justeringar till följd av åtgärder för en sund ekonomisk styrning eller för att skydda unionens budget när det föreligger allmänna brister i medlemsstaternas efterlevnad av rättsstatsprincipen Vid upphävande i enlighet med relevanta grundläggande rättsakter av en tillfällig indragning av budgetåtaganden som rör unionens fonder i samband med åtgärder för en sund ekonomisk styrning eller för att skydda unionens budget när det föreligger allmänna brister i medlemsstaternas efterlevnad av rättsstatsprincipen, ska de tillfälligt indragna åtagandena överföras till efterföljande år och de berörda taken i budgetramen justeras i enlighet med detta.

Åtaganden som varit tillfälligt indragna år n får inte föras upp i budgeten efter år n+2. Artikel 8

Justering till följd av nya regler eller program under delad förvaltning Om nya regler eller program under delad förvaltning som rör strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europeiska havs- och fiskerifonden, Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering under Fonden för integrerad gränsförvaltning antas efter den 1 januari 2021 ska de tilldelningar som inte använts 2021 fördelas jämnt över perioden 2022–2025 och de berörda taken i budgetramen justeras i enlighet med detta. Kapitel 3

Särskilda instrument Artikel 9

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter 1.Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, vars mål och tillämpningsområde anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XXXX/XX, får inte överstiga ett högsta årligt belopp på 200 miljoner EUR (i 2018 års priser). 2.Anslagen för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska föras upp i unionens allmänna budget som en avsättning. Artikel 10

Europeiska unionens solidaritetsfond 1.Europeiska unionens solidaritetsfond, vars mål och tillämpningsområde anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2012/2002, får inte överstiga ett högsta årligt belopp på 600 miljoner EUR (i 2018 års priser). Minst en fjärdedel av detta årliga belopp ska fortfarande finnas tillgängligt den 1 oktober varje år för att täcka behov som uppkommer fram till årets slut. Den del av det årliga beloppet som inte används under år n får användas fram till år n+1. Den del av det årliga beloppet som härrör från året innan ska utnyttjas först. Den del av det årliga beloppet från år n som inte används år n+1 ska förfalla. 2.I undantagsfall, och om resterande medel som finns tillgängliga i Europeiska unionens solidaritetsfond det år katastrofen inträffar inte är tillräckliga för att finansiera det bistånd som anses vara nödvändigt, får kommissionen föreslå att mellanskillnaden finansieras med de årliga belopp som är tillgängliga för det efterföljande året. Artikel 11

Reserven för katastrofbistånd 1.Reserven för katastrofbistånd får, om omständigheterna så kräver, användas för snabba insatser i särskilda krissituationer i unionen eller i tredjeländer till följd av händelser som inte kunde förutses när budgeten upprättades, i synnerhet för akuta insatser och stöd efter naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människan, humanitära kriser, i samband med omfattande folkhälsohot, veterinära eller fytosanitära hot, samt i särskilt pressade situationer som är en följd av migrationsströmmar vid unionens yttre gränser. 2.Det årliga beloppet för reserven fastställs till 600 miljoner EUR (i 2018 års priser) och får användas fram till år n+1 i enlighet med budgetförordningen. Reserven ska föras upp i unionens allmänna budget som en avsättning. Den del av det årliga beloppet som härrör från året innan ska utnyttjas först. Den del av det årliga beloppet från år n som inte används år n+1 ska förfalla. Minst en fjärdedel av det årliga beloppet ska fortfarande finnas tillgängligt den 1 oktober varje år för att täcka behov som uppkommer fram till årets slut. Högst hälften av det belopp som är tillgängligt fram till den 30 september varje år får utnyttjas för interna respektive externa insatser. Från och med den 1 oktober får resterande del av det tillgängliga beloppet utnyttjas för antingen interna eller externa insatser för att täcka behov som uppkommer fram till årets slut. Artikel 12

Samlad marginal för åtaganden (EU-reserven) 1.Den samlade marginalen för åtaganden (EU-reserven) som ska vara tillgänglig utöver budgetramens tak för perioden 2022–2027 ska omfatta följande: (a)Marginaler som fortfarande är tillgängliga under budgetramens tak för åtaganden år n-1. (b)Från och med 2023 och utöver de marginaler som avses i a, ett belopp som motsvarar de anslag som dragits tillbaka år n-2, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 15] i budgetförordningen.

2.Den samlade marginalen för åtaganden (EU-reserven) eller en del av den får utnyttjas av Europaparlamentet och rådet inom ramen för det budgetförfarande som föreskrivs i artikel 314 i EUF-fördraget. Artikel 13

Flexibilitetsmekanismen Flexibilitetsmekanismen får användas för att för ett visst budgetår finansiera klart angivna utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera andra rubriker. Om inte annat följer av andra stycket ska det årliga belopp som är tillgängligt för flexibilitetsmekanismen ha ett tak på 1 000 miljoner EUR (i 2018 års priser). Det årliga belopp som är tillgängligt för flexibilitetsmekanismen ska varje år höjas med (a)ett belopp som motsvarar den del av det årliga beloppet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter som har förfallit året innan, (b)ett belopp som motsvarar den del av det årliga beloppet för Europeiska unionens solidaritetsfond som har förfallit året innan i enlighet med artikel 10.1, (c)ett belopp som motsvarar den del av det årliga beloppet för reserven för katastrofbistånd som har förfallit året innan i enlighet med artikel 11.2. Belopp som görs tillgängliga för flexibilitetsmekanismen i enlighet med andra stycket ska användas i enlighet med villkoren i denna artikel. 3.Den del av det årliga belopp som avsatts för flexibilitetsmekanismen som inte används får användas fram till år n+3. Den del av det årliga beloppet som härrör från tidigare år ska användas först, i den ordning beloppen införts. Den del av det årliga beloppet från år n som inte används år n+3 ska förfalla. Artikel 14

Marginal för oförutsedda utgifter 1.En marginal för oförutsedda utgifter motsvarande högst 0,03 % av unionens bruttonationalinkomst ska inrättas utanför budgetramens tak som ett instrument som får användas i sista hand för att reagera på oförutsedda omständigheter. Den får bara utnyttjas i anslutning till en ändringsbudget eller årlig budget. 2.Utnyttjandet av marginalen för oförutsedda utgifter får under ett enskilt år inte överstiga det högsta belopp som fastställs i den årliga tekniska justeringen av budgetramen och måste respektera taket för egna medel. 3.De belopp som blir tillgängliga genom utnyttjande av marginalen för oförutsedda utgifter ska helt och hållet räknas av mot marginalerna under en eller flera rubriker i budgetramen för innevarande eller kommande räkenskapsår. 4.De belopp som räknas av i enlighet med punkt 3 ska inte utnyttjas vidare i samband med budgetramen. Att marginalen för oförutsedda utgifter utnyttjas får inte leda till att de totala taken för åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden i budgetramen överskrids under innevarande och kommande räkenskapsår. Kapitel 4

Översyn och revidering av budgetramen Artikel 15

Revidering av budgetramen 1.Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 3.2, 16–20 och 24 får budgetramen, vid oförutsedda omständigheter, revideras, förutsatt att det tak för egna medel som fastställts i enlighet med gällande beslut om egna medel respekteras. 2.I regel ska ett förslag om revidering av budgetramen i enlighet med punkt 1 läggas fram och antas innan budgetförfarandet inleds för det år eller det första av de år som ändringen avser. 3.I varje förslag till revidering av budgetramen i enlighet med punkt 1 ska det undersökas om det är möjligt att omfördela utgifterna mellan programmen under den rubrik som berörs av revideringen, i synnerhet om det är sannolikt att anslagen kommer att underutnyttjas. 4.Varje revidering av budgetramen i enlighet med punkt 1 ska ta hänsyn till om det är möjligt att uppväga en höjning av taket för en rubrik genom att sänka taket för en annan rubrik.

5.Varje revidering av budgetramen i enlighet med punkt 1 ska bibehålla ett lämpligt förhållande mellan åtaganden och betalningar. Artikel 16

Halvtidsöversyn av budgetramen Kommissionen ska före den 1 januari 2024 lägga fram en översyn av hur budgetramen fungerar. Översynen ska i lämpliga fall åtföljas av relevanta förslag. Artikel 17

Revidering i samband med genomförandet När kommissionen underrättar Europaparlamentet och rådet om resultaten av de tekniska justeringarna av budgetramen ska den överlämna eventuella förslag till revidering av totala betalningsbemyndiganden som den anser vara nödvändiga mot bakgrund av genomförandet för att säkerställa en sund förvaltning av de årliga betalningstaken och framför allt deras ordnade utveckling i takt med åtagandebemyndigandena. Artikel 18

Revidering av budgetramen i händelse av fördragsändringar I händelse av fördragsändringar som påverkar budgeten ska budgetramen revideras i enlighet med detta. Artikel 19

Revidering av budgetramen i händelse av unionens utvidgning I händelse av unionens utvidgning ska budgetramen revideras för att ta hänsyn till de utgiftsbehov som uppstår till följd av utvidgningen. Artikel 20

Revidering av budgetramen i händelse av Cyperns återförening I händelse av Cyperns återförening ska budgetramen revideras för att ta hänsyn till den samlade lösningen av Cypernfrågan och de extra finansieringsbehov som uppstår till följd av återföreningen. Kapitel 5

Bidrag till finansieringen av storskaliga projekt Artikel 21

Bidrag till finansieringen av storskaliga projekt 1.Högst 14 196 miljoner EUR (i 2018 års priser) ska kunna tas från unionens allmänna budget under perioden 2021–2027 för storskaliga projekt som genomförs enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XXXX/XX – Rymdprogrammet]. 2.Högst 5 406 miljoner EUR (i 2018 års priser) ska kunna tas från unionens allmänna budget under perioden 2021–2027 för Iter-projektet (internationella termonukleära experimentreaktorn). Kapitel 6

Interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet Artikel 22

Interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet Europaparlamentet, rådet och kommissionen (nedan kallade institutionerna) ska vidta åtgärder för att underlätta det årliga budgetförfarandet. Institutionerna ska under hela förfarandet samarbeta lojalt i syfte att förena sina ståndpunkter. Institutionerna ska i alla skeden av förfarandet samarbeta genom lämpliga interinstitutionella kontakter för att följa upp hur arbetet fortskrider och analysera graden av konvergens. Institutionerna ska säkerställa att deras respektive arbetsprogram i största möjliga utsträckning samordnas, så att förfarandena kan genomföras på ett sammanhängande och konvergerande sätt som leder till att unionens allmänna budget slutligt kan antas.