KOMMISSIONENS ARBETSPROGRAM FÖR 1999 POLITISKA PRIORITERINGAR KOM(1998) 604 slutlig (98/C 366/01)

Den nuvarande kommissionens mål

Komissionens arbetsprogram för 1999 fullföljer linjen från de tidigare programmen och bör bli ett tillfälle att fortsätta att dels konsolidera den senaste tidens framsteg för den europeiska integrationen, dels förbereda inträdet i 2000-talet. Programmet följer helt Europeiska unionens politiska mål som kommissionen oavbrutet har arbetat för alltsedan början av sin mandatperiod:

- en stark ekonomi som förmår skapa fler arbetstillfällen,

- en stabil ekonomisk och monetär union,

- en ökad ekonomisk, social och regional solidaritet,

- en större säkerhet inom Europeiska unionen,

- en öppen och effektiv förvaltning av EU-frågorna i medborgarnas tjänst, och slutligen,

- en roll som stark och pålitlig partner på den internationella scenen.

På samtliga dessa områden har framsteg gjorts under nuvarande mandatperiod, vilket skänker oss den tillförsikt och framåtanda vi behöver för att förbereda framtiden. Under 1999 kommer den nuvarande kommissionen att avsluta de uppgifter den har arbetat med sedan den blev vald 1995.

De grundläggande uppgifterna

Målen är långsiktiga och gäller för bestämda tidsperioder och har utformats mot bakgrund av de grundläggande utmaningar Europeiska unionen står inför i en värld i snabb förändring.

Bland dessa är globaliseringen, som framför allt innebär växande ömsesidigt beroende, världsomspännande informationsutbyte och framväxten av en global marknad för handel och produktion. Dessa såväl snabba som djupgående förändringar bär med sig väldiga möjligheter men skapar också ekonomiska och sociala problem, som särskilt drabbar de svagaste och minst rörliga grupperna. Globaliseringen kan bemästras bara genom gemensamma regleringsansträngningar för att begränsa dess negativa följder.

Den internationella instabiliteten måste också nämnas. Den utmärks av finanskriser som har betydande politiska och sociala följder, fortsatta etniska och territoriella konflikter och angrepp på demokratin och de mänskliga rättigheterna. Till denna instabilitet bidrar också den organiserade brottslighetens utveckling och de internationella nätverken för smuggling och annan olovlig handel.

De tekniska förändringarna och befolkningsutvecklingen är två andra förstarangsproblem. Tekniska framsteg är en nödvändig faktor för konkurrenskraften och sysselsättningen, men de måste också åtföljas av insatser för att förbättra utbildningen och arbetsorganisationen. Befolkningsutvecklingen måste bemötas på två plan: inom EU påverkas de sociala skyddssystemen redan av befolkningens åldrande, och i världen som helhet skapar befolkningstillväxten i kombination med utvecklingsproblemen ett ökat migrationstryck.

De stigande behov som måste tillfredsställas, den ökande industrialiseringen, livsmedelsriskerna och den allt snabbare försämringen av miljön tvingar oss att utforma och genomföra en strategi för hållbar utveckling med balanserad resursanvändning.

Medborgarna väntar sig adekvat och effektiv handling mot dessa problem, åtgärder där alla berörda på olika nivåer dras in europeisk, nationell, regional och lokal nivå. I detta ambitiösa arbete kan emellertid inga resultat uppnås utan medborgarnas deltagande och tilltro till den demokratiska modellen. Det är institutionernas uppgift att förbättra dialogen med dem om vad den europeiska integrationsprocessen innebär, såsom framhävs i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Cardiff.

Kommissionen kommer under 1990 att göra vad som krävs av den för att bidra till att tackla dessa grundläggande utmaningar. Därvid kommer den att följa principerna om subsidiaritet och proportionalitet, som kräver återhållsamhet från både institutioner och medlemsstater.

De viktiga uppgifterna för 1999

Det är mot denna bakgrund konsolidering av vad vi har uppnått och samtidigt förberedelse för framtiden som kommissionen har ställt upp sina huvuduppgifter för 1999.

- I mer än tio år har kommissionen följt en ny metod för att ge det europeiska integrationsarbetet den fart som krävs. Metoden har genomförts genom rambeslut som gäller gemenskapens samtliga arbetsområden men där det praktiska genomförandet har sträckt sig över flera år. Denna metod har fortsatt med Agenda 2000. Kommissionen anser det vara avgörande att samtliga åtgärder i Agenda 2000 antas under våren 1999. Dessa är beroende av varandra och utgör ett odelbart paket som syftar till reform av unionens åtgärdsområden, fastställande av de ekonomiska ramarna för framtiden och förberedelser för utvidgningen. Utan dem blir det svårt att effektivt klara av de uppgifter utvidgningen innebär.

- Amsterdamfördraget innebär ett nytt skede i den europeiska integrationen. Sedan det ratificerats under 1999 måste bestämmelserna i fördraget genomföras effektivt. Därmed öppnas nya möjligheter på olika områden där unionens arbete verkligen kan tillföra något, särskilt vad beträffar skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, hållbar utveckling, sysselsättningen och social- och arbetsmarknadspolitiken, folkhälsan och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.

Som kommissionen gav uttryck för redan när Agenda 2000 lades fram, anser kommissionen emellertid att det är nödvändigt att fortsätta diskussionerna om institutionsreformen under 1999, särskilt vad gäller åtgärder som skall träda i kraft i och med nästa utvidgning: kommissionens sammansättning, röstfördelningen inom rådet och beslut med kvalificerad majoritet på nya områden. Kommissionen kommer under 1999 att bidra till denna debatt med ett meddelande om institutionsreformens inriktning. Hur institutionerna skall kunna fungera bättre i unionens och medborgarnas tjänst är emellertid också beroende av andra åtgärder som inte får försummas och som kan antas utan att fördraget behöver revideras.

- Under 1999 kommer eurons införande att stärka den inre marknaden och de övriga åtgärdsområdena och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling som också skapar sysselsättning.

För att den ekonomiska och monetära unionen skall bli en framgång måste den europeiska integrationen fördjupas vidare och konvergensen inom den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken fördjupas, samtidigt som medlemsländernas skattepolitik samordnas bättre. I vår globaliserade värld kommer euron att ge EU en ny plats i de internationella förbindelserna, något som också innebär att unionens utrikespolitik måste bli mera samordnad. Detta behov av samordning har redan delvis kommit till uttryck genom Amsterdamfördragets bestämmelser i fråga om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, som nu snabbt måste genomföras.

- Kommissionens uppgift i detta sammanhang är att höja unionens förmåga att handla som en mer synlig, enad och samordnad, och därmed också starkare, enhet på den internationella scenen.

Kommissionen fortsätter att fördjupa unionens förbindelser med sina samarbetspartner. Den kommer särskilt att arbeta för fortsatt stöd åt utvecklings- och övergångsländerna och för fortsatt regional integrering. Kommissionen kommer vidare att främja unionens handelsintressen, särskilt i samband med förberedelserna för den nya förhandlingsrundan inom WTO.

- Kommissionen måste moderniseras, anpassa sin organisation, se över sina arbetsmetoder och decentralisera och förenkla administrationen, samtidigt som denna måste få bättre ansvarsfördelning och kontrolleras bättre, för att kunna spela den effektiva roll den bör i förverkligandet av unionens politiska mål, särskilt genom att vara det organ som pekar ut EU:s gemensamma intressen och som utövar initiativrätten. Kommissionen måste ha medel som motsvarar de mål den vill uppnå, annars kan den inte motsvara medborgarnas förväntningar. Också i fråga om uppgiften att förvalta åtgärdsområdena, som åligger kommissionen och som utgör en viktig del av dess verksamhet, finns förväntningar som måste uppfyllas. Kommissionen har föresatt sig att under 1999 lägga fram de första konkreta förslagen i den riktningen, samtidigt som den vill understryka att den institutionella reformen i de övriga institutionerna måste fortgå parallellt härmed för att helheten skall bli sammanhängande och effektiv.

För budgeten har 1999 en särskild betydelse, eftersom det är slutåret för den budgetplan som antogs i Edinburgh 1992 och därmed också utgångspunkten för en ny finansieringsperiod. Det preliminära budgetförslag som kommissionen har godkänt för 1999 kännetecknas av samma stramhet som tillämpas i medlemsstaterna. Ju större samstämmighet det finns mellan politiska och budgetmässiga prioriteringar, desto mer samlat kommer kommissionens arbete under 1999 att bli.

1. BESLUTEN I AGENDA 2000 MÅSTE KONKRETISERAS UNDER 1999

Reform av strukturåtgärderna och den gemensamma jordbrukspolitiken. De nya ekonomiska ramarna 2000 2006

Strukturåtgärderna är en viktig stimulerande faktor för tillväxten och sysselsättningen och bidrar till ekonomisk och social sammanhållning, som är ett grundläggande mål för unionen. I 1999 års budget prioriteras strukturåtgärderna inom ramarna för det flerårsanslag som beslutades av Europeiska rådet vid dess möte i Edinburgh.

Att förslagen till reform av strukturfonderna antas, ett nytt interinstitutionellt avtal sluts och budgetplanen för åren 2000 2006 antas, öppnar vägen för en ny programplaneringsperiod för unionens strukturåtgärder. Alla dessa etapper måste avslutas under första halvåret, för att den nya interventionsperioden skall få en effektiv start och kunna fullföljas utan några skador för sammanhållningsarbetet. Under första halvåret 1999 kommer kommissionen också att fastställa sina prioriteringar för stöden inom strukturpolitikens olika målområden. I oktober 1998 lade kommissionen fram sin rapport om hur systemet för egna medel har fungerat, vilket kommer att bidra till beslutet om de nya ekonomiska ramarna.

För den gemensamma jordbrukspolitiken har förslag lagts fram om de prioriterade målen för framtida åtgärder inom Agenda 2000, främst i syfte att förbättra konkurrensförmågan på de inre och yttre marknaderna med respekt för den gemensamma politikens grundläggande mål.

1999 blir ett år av övergång mellan den nuvarande gemensamma jordbrukspolitiken och införandet av planerade reformer. I 1999 års budget hålls jordbruksutgifterna på 1998 års nivå, vilket visar att 1992 års reform av jordbrukspolitiken har haft stabiliserande verkan och att förfarandena och metoderna för att prognosticera de verkliga behoven har förbättrats.

Under 1999 kommer tonvikten att läggas på förbättring av livsmedelskvaliteten, något som motsvarar konsumenternas krav. Den rad initiativ som planeras på det veterinära och fytosanitära området syftar till att höja skydds- och kontrollnivån och att förenkla den nuvarande lagstiftningen. Den debatt om unionens skogspolitik som inleddes i slutet av 1998 bör leda till konkreta initiativ under 1999.

Kommissionen förbereder sig också för de internationella jordbruksförhandlingarna inom ramen för nästa WTO-runda, som troligen inleds år 2000. När Agenda 2000 har antagits kommer besluten i den att utgöra en fast grund för gemenskapen i dessa förhandlingar.

Förberedelser för utvidgningen

En av de frågor som kommissionen prioriterar högst för 1999 är att fortsätta arbetet för att stärka banden med de associerade staterna och förbereda för anslutningen.

Denna process medför ett ständigt närmare samarbete inom ramen för anslutningsstrategin, inte bara i form av bistånd och partnerskap för anslutningen, utan också genom att kandidatländerna associeras till gemenskapsprogrammen och arbetet i vissa av gemenskapens byråer och organ. De konkreta formerna för detta är ännu inte fastslagna.

Förhandlingarna om anslutning med den första gruppen länder (i detta skede de fem central- och östeuropeiska staterna Slovenien, Tjeckien, Polen, Ungern och Estland, plus Cypern) kommer att fortsätta på grundval av en analytisk genomgång av gemenskapens regelverk. Man kommer också att ta hänsyn till slutatserna från Europeiska rådets möte i Wien. För Cyperns del innebär det också att fortsätta ansträngningarna för att nå en politisk helhetslösning på öns problem.

För Maltas del kommer kommissionen att ajourföra sitt yttrande från 1993, varefter rådet kommer att besluta om hur de maltesiska myndigheternas beslut att förnya sin medlemskapsbegäran skall följas upp.

Kommissionen kommer också att ägna särskild uppmärksamhet åt att förbättra och intensifiera förbindelserna med Turkiet. Som Europeiska rådet slog fast i sitt beslut i Cardiff, bör EU:s strategi för Turkiet omsättas i verklighet.

Samarbetet med de central- och östeuropeiska länderna genom Phare-programmet har bekräftats som en av de två främsta budgetprioriteterna under 1999, när det gäller yttre åtgärder.

2. ATT GENOMFÖRA AMSTERDAMFÖRDRAGET

En ny samordnad sysselsättningsstrategi

Den nya samordnade sysselsättningsstrategin, som ingår i Amsterdamfördraget och som stats- och regeringscheferna har börjat förverkliga redan innan fördraget har ratificerats, är en förstarangsprioritering. I 1999 års gemensamma rapport kommer de första utvärderingsresultaten att läggas fram och kommer då att ligga till grund för förslagen till riktlinjer för sysselsättningsåtgärderna år 2000. Enligt prioriteringarna i det nya fördraget kan kommissionen också förelägga medlemsstaterna rekommendationer utifrån analysen i den gemensamma rapporten.

Kommissionen kommer att fortsätta sina ansträngningar för att utveckla samarbetet mellan medlemsstaterna i fråga om sysselsättningen och kampen mot arbetslösheten och vill få till stånd ett intensivare utbyte av god praxis och information och utveckla granskning, analys och forskning kring sysselsättningsfrågorna. Sysselsättningsinitiativet blir den främsta prioriteten på det inre planet i 1999 års budget.

Parallellt med den ekonomiska integrationen måste unionens sociala dimension stärkas. Kommissionen har antagit ett nytt socialt handlingsprogram för 1998 2000, där ramen fastställs för utvecklingen av social- och arbetsmarknadspolitiken i unionen längs tre huvudlinjer: sysselsättning, kvalifikationer och rörlighet, ett arbetsliv i förändring och integrering som samhällets grundval.

En av prioriteringarna här är att bidra till åtgärderna för att modernisera arbetsorganisationen, främja flexibiliteten och förutse industriella förändringar. Arbetet för att stärka och modernisera arbetsmarknadsdialogen kommer att fortsätta, bland annat med tanke på dess vikt för uppföljningen av riktlinjerna för sysselsättningen.

För att främja integrering som samhällets grundval kommer tonvikten att ligga på att ta fram åtgärder för modernisering och förbättring av det sociala skyddsnätet, social integrering och kamp mot diskriminering och ojämlikhet.

Ett område för frihet, säkerhet och rättvisa

Under 1999 kommer kommissionen att koncentrera sitt arbete på att göra allt som åligger den för att ta fram den handlingsplan som Europeiska rådet har begärt om hur Amsterdamfördragets bestämmelser bäst skall förverkligas. Utöver att nuvarande åtaganden och nya initiativ skall genomföras innebär det att inleda processen för att omarbeta ett antal förslag till nya rättsakter, som nu är under förhandling, för att göra dem förenliga ned institutionella och övriga bestämmelser i Amsterdamfördraget. Detta blir särskilt viktigt för de områden som har förts över till "gemenskapspelaren": åtgärder som gäller invandring, asyl, gemenskapens yttre gränser och straffrättsligt samarbete. Kommissionen kommer också att lägga fram en ny handlingsplan i narkotikafrågan för åren 2000 2004. Då det på vissa områden är oklart hur Schengen skall integreras i unionens lagstiftning, kommer kommissionen kanske också att lägga fram de förslag som krävs för att åtgärderna skall få nödvändig rättslig grund i EG-fördraget. En åtgärd i viseringsfrågan förefaller under alla omständigheter nödvändig.

Miljöskyddet

Både i Amsterdamfördraget och i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Cardiff infördes begreppet hållbar utveckling i resonemanget om en strategi för att införliva miljöaspekterna i samtliga gemenskapsåtgärder. Detta ger en möjlighet att ta upp miljöproblem och förbättra livskvaliteten. Kommissionen avser att underlätta denna process så mycket som möjligt.

Under 1999 ämnar kommissionen lägga fram en allmän utvärdering av genomförandet av femte åtgärdsprogrammet för miljön. Riktlinjer för revideringen av miljöpolitikens mål och prioriteringar kommer också att ingå. Kommissionen kommer också att delta aktivt i uppföljningen av slutsatserna från Kyotokonferensen om klimatförändringar för att EU skall kunna behålla inflytande och ledning på detta viktiga område.

Folkhälsa och konsumentskydd

Amsterdamfördraget betyder ett steg framåt för konsumentpolitiken. Särskilt viktigt kommer det att vara att ta hänsyn till konsumenternas intressen vid fastställande och tillämpning av övriga gemenskapsåtgärder. Denna strävan bör också vägleda kommissionens arbete inom internationella organ som Codex alimentarius och WTO.

Ett viktigt mål kommer att bli att förbättra tillämpningen av konsumentlagstiftningen och att stärka samarbetet och dialogen mellan kommissionen, medlemsstaterna, konsumentorganisationerna och industrin.

Livsmedelssäkerheten kommer att inta en central plats. Livsmedels- och veterinärkontoret kommer härvid att bidra till att kontrollerna i medlemsstaterna och tredje land skärps för att säkra att gemenskapens lagstiftning respekteras och för att finna lämpliga sätt att möta livsmedelsrisker.

Genom Amsterdamfördraget stärks EU:s befogenheter på folkhälsoområdet. Vad de nya bestämmelserna innebär för det politiska handlandet övervägs nu aktivt, och kommissionen som strävar efter ett gott folkhälsoskydd kommer att lägga fram ett nytt handlingsprogram under 1999.

Ett nytt steg i institutionsreformen

Amsterdamfördraget utgör ett viktigt steg i institutionsreformen. När det har ratificerats under 1999, kommer kommissionen att vaka över att det utvidgade medbeslutandeförfarandet tillämpas effektivt (fri rörlighet för personer, arbetsmarknadspolitik, folkhälsa, sysselsättning, bedrägeribekämpning, tullsamarbete), liksom det utvidgade bruket av kvalificerad majoritet i rådet (sysselsättnings- och socialpolitik, öppenhet, tullsamarbete, bedrägeribekämpning, ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken).

Kommissionen anser dock att reformen måste kompletteras för att unionen effektivt skall kunna möta de institutionella problem som utvidgningen medför. Över en viss tröskel kommer en utvidgad union inte att kunna fungera om nuvarande regler och mekanismer inte anpassas. Det gäller framför allt att finna en ny jämviktspunkt i röstfördelningen, i rådet, utvidga användningen av kvalificerad majoritet och att se över kommissionens sammansättning. Kommissionen kommer därför att stödja de initiativ som läggs fram under 1999 för sammankallandet av en ny regeringskonferens.

3. ATT GÖRA EMU TILL EN FRAMGÅNG OCH SKAPA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR HÅLLBAR TILLVÄXT OCH SYSSELSÄTTNING

Övergången till euro och den makroekonomiska miljön

Den 1 januari 1999 införs euron i de elva medlemsstater som deltar i det första steget av EMU. Tack vare medlemsstaternas samordningssträvanden på alla områden kommer unionens inre marknad att bli stabilare och effektivare. De sista stegen i eurons införande blir de informationskampanjer som kommissionen nu inleder slutfaserna av. För att samordna den ekonomiska politiken och främja den ekonomiska konvergensen kommer fördragets och sekundärlagstiftningens bestämmelser effektivt att genomföras, däribland stabilitets- och tillväxtpakten, vilket kommer att förstärka verkan av de ekonomiska reformerna och av medlemsstaternas politik för sunda offentliga finanser. I linje med Europeiska rådets möte i Cardiff i juni 1998 kommer särskild uppmärksamhet att ägnas reformen av varu-, tjänste- och kapitalmarknaderna och strukturåtgärdernas inverkan på genomförandet av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken.

På det internationella planet kommer EMU att vara en stabiliserande faktor. Det är därför viktigt att unionen kan tala med en röst i internationella sammanhang. Kommissionen kommer att lägga fram ett förslag om eurons yttre representation och ämnar därefter aktivt delta i genomförandet av rådets beslut.

Den inre marknaden

Den inre marknaden kommer också i fortsättningen att fungera som motor i den samlade ansträngningen för förbättrad tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. År 1999 kommer att medföra nya uppgifter i fråga om alla de strategiska målen i handlingsplanen för den inre marknaden. I första hand rör det tillämpningen av gemenskapens regler, avskaffandet av vissa kvarvarande konkurrenshämmande faktorer och anpassning av reglerna till marknadens behov. Förenklingsarbetet kommer att fortsätta med inledningen av fjärde fasen av Slim, som gäller lagstiftningen för den inre marknaden. Inom den finansiella tjänstesektorn kommer åtgärder att bli nödvändiga för att säkra aktörernas konkurrensförmåga och förbättra den finansiella stabiliteten med tanke på en växande integrering och globaliserade marknader.

Samordning av skattepolitiken är ett nyckelelement i den inre marknaden. Det som kommer att prioriteras under 1999 är arbetet för att genomföra det nya mervärdesskattesystemet. Inom tullpolitiken kommer kommissionen att ägna sig åt kampen mot bedrägerier och arbetet för att förbättra smidigheten och säkerheten i handelsutbytet med omvärlden.

Konkurrenspolitiken

Kommissionen vill med sitt arbete bidra till höjd konkurrenskraft hos den europeiska industrin och till effektiv konkurrens inom den inre marknaden genom att förbättra marknadens smidighet, öppna tidigare stängda sektorer av ekonomin och delta i arbetet med att avskaffa handelshinder.

Prioriteringarna för 1999 kommer att gälla att fortsätta arbetet med reglerna för statsstöd, justera ramarna för liberaliseringen av telekommunikationerna och fortsätta moderniseringen av procedurreglerna för att förenkla konkurrenspolitiken och göra den öppnare. Sistnämnda område är mycket viktigt, och kommissionen ämnar under 1999 anta förslag till rättsregler om undantag för vissa kategorier.

De transpeuropeiska näten, transportpolitiken och energin

Införandet av de transeuropeiska näten inom de tre sektorerna transport, telekommunikationer och energi är ett viktigt element i strategin för förbättrad konkurrenskraft hos företagen, stärkt ekonomisk och social sammanhållning och sysselsättning, men också för utveckling och spridning av ny teknik. De transeuropeiska näten har en nyckelroll att spela i arbetet för att harmoniskt integrera de nya medlemsstaterna inom en utvidgad union. De stödformer som har inrättats för att underlätta införandet av näten kommer att utvärderas och anpassas för en nya perioden 2000 2006. Kommissionen kommer under 1999 att lägga fram en vitbok om reviderade riktlinjer för gemenskapen i fråga om de transeuropeiska transportnäten. Finansieringen av dem är bland de högst prioriterade posterna bland de inre åtgärderna i 1999 års budget.

Sedan handlingsprogrammet för transportpolitiken åren 1995 2000 har uppdaterats, kommer kommissionen under 1999 att ägna särskild uppmärksamhet åt förbättring av säkerheten. Ett förslag kommer om lastning och lossning av bulklastfartyg och meddelanden om prioriteringarna i fråga om trafiksäkerhet och sjötransport av hög kvalitet. Mer intressanta för medborgarna är väl de initiativ som planeras för 1999 beträffande information till användarna inom civilflyget. Slutligen kommer kommissionen också att föreslå en EU-strategi för satellitnavigeringssystemet GNSS, och förhandlingar om det framtida GNSS kommer att inledas med andra länder.

Det viktigaste som händer inom energipolitiken undre 1999 är att en inre marknaden för energi då slutgiltigt träder i kraft. För övrigt kommer kommissionen att lägga fram initiativ om energieeffektivitet och försörjningstrygghet.

Forskning, innovation, informationssamhälle

Forskningen är ett annat av de högst prioriterade områdena i budgeten. Femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998 2002) börjar genomföras 1999 och kommer att spela en central roll för konkurrenskraften och sysselsättningen. En annan viktig fråga som får särskild uppmärksamhet är den högteknologiska industrins internationella konkurrenskraft. Den åtgärdsplan för innovation som kommer att genomföras kommer att koncentreras på skapande av innovativa företag, finansiering av innovation och frågor kring intellektuell äganderätt.

Informationssamhällets utveckling och de möjligheter som denna expanderande tjänstesektor och den elektroniska handeln medför kommer också att få särskild uppmärksamhet under 1999. De möjligheter till arbetstillfällen som finns i företagen i denna sektor, särskilt små och medelstora företag som har potential för snabb utveckling, kommer inte att kunna förverkligas utan ständiga utbildningsinsatser. Vad beträffar telekommunikation kommer en allmän översyn av regelverket att göras i syfte att göra det enklare och enhetligare. Kommissionen ämnar fortsätta sitt arbete för att stimulera till en dialog kring behovet av internationell samordning inom ramen för globaliseringen, särskilt vad avser den elektroniska handeln.

Små och medelstora företag

Kommissionen kommer under 1999 att fortsätta främja företagarandan i Europa och bidra till förbättrad företagsmiljö för de små och medelstora företagen, som utgör den europeiska ekonomins ryggrad i fråga om sysselsättning, innovation och skaparkraft. Kommissionen kommer att lägga fram sin hållning i uppdaterad form i förslaget till fjärde fleråriga programmet för små och medelstora företag. Elektronisk handel, framskaffande av riskkapital och förberedelserna för eurons införande kommer också att behandlas.

Fiske

För den gemensamma fiskeripolitiken kommer 1999 att vara ett viktigt år, då den reviderade grundförordningen om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vatttenbruksprodukter och förslaget om tillämpningsföreskrifter för fonden för fiskets utveckling kommer att läggas fram, dessa tillsammans med ett diskussionsunderlag för hur hela politiken skall utformas efter år 2002, bland annat ordningen för kontroll och utvärdering av fiskeavtalen med tredje land.

4. ETT STARKT EUROPA, ÖPPET MOT OMVÄRLDEN

Europeiska unionen måste vara i stånd att på den internationella scenen axla ett politiskt ansvar som motsvarar dess ekonomiska och handelsmässiga tyngd. För att utnyttja alla sina möjligheter bör unionen inte bara sträva efter att bättre integrera de olika delarna av sin yttre verksamhet, utan också låta den inre och den yttre politiken stödja varandra.

Kommissionen avser att främja samarbetet med Medelhavsländerna inom ramen för Barcelonaprocessen och genom Meda-programmet, som tillsammans med Phare-programmet är högst prioriterat bland de yttre åtgärderna i 1999 års budget. Utöver projektet med en ekonomisk zon, som är en väsentlig del i partnerskapet EU-Medelhavsländerna, är stödet till fredsprocessen i Mellanöstern alltfort en förstarangsuppgift.

Med tanke på utvecklingen och den socioekonomiska och politiska situationen i Ryssland, Ukraina och alla de nya oberoende staterna kommer stödet till reformerna och den ekonomiska återhämtningen att prioriteras högst i förbindelserna med dessa länder, särskilt via partnerskaps- och samarbetsavtalen och genom Tacis-programmet. Kommissionen kommer också att arbeta för stärkta relationer med de kaukasiska och centralasiatiska länderna och stödja regionala samarbetsformer. Arbetet för en stabilisering på Balkanhalvön måste också fortsätta det gäller såväl f.d. Jugoslavien som Albanien.

I fråga om Förenta staterna kommer det främsta målet att vara genomförandet av det transatlantiska ekonomiska partnerskapet på grundval av toppmötet EU-Förenta staterna i London i maj 1998. De beslutade åtgärderna vad gäller Helms-Burton-lagen och D'Amato-lagen får dock inte heller glömmas.

Samarbetet med Latinamerika står likaså högt på EU:s dagordning. I juni 1999 kommer ett toppmöte EU-Latinamerika-Västindien att hållas i Brasilien. Strategin för ett närmande kommer att fullföljas, främst genom handelsöverläggningarna med Mexiko, Chile och Mercosur och ett stärkande av förbindelserna med Andinska gemenskapen och med Centralamerika.

För Asiens vidkommande måste först lärdomarna av den finansiella och ekonomiska krisen dras. Unionen kommer som förut att uppmuntra till inre reformer och ekonomisk öppning. Detta kommer att göras genom intensifiering av dialogen och justering av samarbetet med de berörda länderna, särskilt inom den sociala sektorn och tjänstesektorn. Härvid kommer ASEM-processen att vara viktig. Kina, Japan och Korea bör också bli våra viktigaste kontaktpunkter i relationerna med Asien.

I de internationella handelsöverläggningarna kommer den främsta uppgiften att vara förberedelserna inför den nya WTO-rundan, som troligen inleds under år 2000.

Utvecklingspolitiken kommer också att vara en av de stora frågorna för kommissionen under 1999. Tyngdpunkten kommer att ligga på samordning av, och komplementaritet mellan, EU:s och medlemsstaternas verksamheter. En mycket viktig plats har naturligtvis också förhandlingarna om det framtida partnerskapsavtalet mellan unionen och AVS-länderna. Förbindelserna med de utomeuropeiska länderna och territorierna och med Sydafrika och förberedelserna inför toppmötet EU-Afrika, som planeras till år 2000, är också viktiga delar av kommissionens verksamhet under 1999.

Kommissionen avser vidare att göra sin politik i fråga om mänskliga rättigheter, som är ett centralt element i förbindelserna mellan unionen och tredje land, mer genomarbetad. Humanitär hjälp till offren i krissituationer är ett påtagligt vittnesbörd om EU:s solidaritetspolitik och skall ges enligt principen om opartiskhet, samtidigt som effektiviteten och kvaliteten måste vara hög.

5. KOMMISSIONEN: EN MODERN OCH EFFEKTIV INSTITUTION

Institutionerna behöver förändras för att i ett samhälle präglat av snabba förändringar kunna fortsätta att effektivt uppfylla de uppgifter som har ålagts dem. Kommissionen är medveten om detta faktum och har genomfört en djupgående analys av hur dess organisation och arbetssätt steg för steg skall kunna förändras. Reformen syftar till att skapa morgondagens kommission och är alltså strategisk och övergripande. Kommisionen vinnlägger sig också om att motsvara medborgarnas förväntningar i fråga om god förvaltning och vill sträva efter att få de verktyg som krävs för att den bättre skall kunna möta framtiden och spela den roll som krävs av den i unionens arbete som helhet, i synnerhet genom att peka ut unionens gemensamma intressen och härvid vara lyhörd för medborgarnas synsätt genom att utöva sin initiativrätt.

Kommissionen måste också vara i stånd att administrera den höga integrationsnivå som unionen nu har uppnått. Förvaltningen av de åtgärdsområden som kommissionen har fått i uppgift att sköta är en avsevärd del av dess arbete, och medborgarna och medlemsstaterna har stora förväntningar på det, vilket inte får glömmas.

Dessa strävanden rör sig längs följande tre linjer:

- Att åstadkomma en fortlöpande anpassning mellan kommissionens arbete och de politiska prioriteringarna.

- Att inrikta organisationsstrukturen efter dessa prioriteringar.

- Att decentralisera och förenkla den interna förvaltningen och att skapa en bättre ansvarsfördelning och en bättre kontroll för den.

Målet under 1999 blir att beslutsamt fullfölja förberedelsearbetet för morgondagens kommission, något som kommer att kräva hela personalens aktiva medverkan. Det innebär att kommissionen ämnar fortsätta genomförandet av de pågående initiativen, särskilt då SEM 2000 och MAP 2000. Under första halvåret 1999 kommer den att ta fram ett helhetskoncept om prioriteringarna i arbetet, nästa kommissions sammansättning och avdelningarnas organisation. Denna bör läggas fram för den blivande kommissionsordföranden så snart han har utsetts i juli 1999.

För att de begränsade medlen skall kunna koncentreras för att förverkliga de politiska prioriteringarna tänker kommissionen granska möjligheterna att bättre anpassa sin verksamhet till de ekonomiska och personalmässiga resurser som parlamentet och rådet ställer till förfogande.

Kommissionen ämnar aktivt fullfölja sin öppenhetspolitik som också har upphöjts till allmän princip genom Amsterdamfördraget. Under 1999 kommer den att lägga fram ett förslag till rättsakt i vilket fördragets nya bestämmelser om medborgarnas rätt att få tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens dokument genomförs.

Slutligen kommer kommissionen att uppfylla det löfte som dess ordförande avlagt inför Europaparlamentet och föreslå att det upprättas ett oberoende undersökningsorgan som granskar inre och yttre bedrägerier. Kommissionen har redan börjat förbereda ett sådant förslag. UCLAF:s övriga uppgifter att förbereda lagstiftningsförslag och samordna medlemsstaternas arbete i kampen mot bedrägerier som drabbar unionens ekonomiska intressen kommer i enlighet med fördraget också i framtiden att skötas av kommissionen i nära samarbete med det nya organet.