Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Jämställdhetsstrategin

(COM(2020) 152 final)

(2020/C 364/11)

Föredragande: Giulia BARBUCCI Medföredragande: Indrė VAREIKYTĖ

Remiss Europeiska kommissionen, 22.4.2020 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Presidiets beslut 18.2.2020 Ansvarig sektion Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna Antagande av sektionen 17.6.2020 Antagande vid plenarsessionen 16.7.2020 Plenarsession nr 553 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 171/38/7

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Kommittén är medveten om att covid-19-pandemin har lett till olika konsekvenser för män och kvinnor och på ett mycket tydligt sätt belyst jämställdhetsaspekten när det gäller social och ekonomisk ojämlikhet. Denna fråga måste beaktas fullt ut i den nya jämställdhetsstrategin. Europeiska kommissionen bör genomföra jämställdhetsstrategin parallellt med hanteringen av konsekvenserna av covid-19, genom skräddarsydda och riktade politiska åtgärder.

1.2 EESK rekommenderar att man antar strategier för jämställdhetsintegrering inom alla organ och strukturer för programplanering och styrning och anser att kommissionen eftertryckligen bör uppmana medlemsstaterna att använda samma tillvägagångssätt. Dessutom förespråkar kommittén en intersektionell strategi för jämställdhet, även för att ta itu med flera olika former av diskriminering.

1.3 EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa en jämn könsfördelning i de rådgivande och tekniska organ som inrättas för att diskutera politiska åtgärder i syfte att få igång ekonomin igen och förhindra social och ekonomisk marginalisering mot bakgrund av covid-19.

1.4 EESK uppmanar dessutom medlemsstaterna att se till att jämställdhetsperspektivet integreras fullt ut i återhämtningsåtgärderna efter covid-19, att ta itu med långvarig bristande jämställdhet genom ett strategiskt och strukturellt tillvägagångssätt, samt att främja och förbättra kvinnors deltagande på alla nivåer på arbetsmarknaden.

1.5 EESK efterlyser ett starkare engagemang för jämställdhet i den kommande fleråriga budgetramen 2021–2027. Detta tillvägagångssätt måste också integreras i genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och kommissionens sex prioriteringar för 2019–2024 samt i den europeiska planeringsterminens rekommendationer.

1.6 EESK stöder den jämställdhetsstrategi som kommissionen utarbetat och uppmanar kommissionen att inrätta en samordningsmekanism som omfattar alla medlemsstater, arbetsmarknadens parter och organisationer i det civila samhället.

1.7 EESK uppmanar medlemsstaterna att vidta särskilda åtgärder för att förbättra studie- och yrkesvägledningen som ett sätt att öka medvetenheten om jämställdhetsfrågor och tillhandahålla lämpliga resurser och verktyg, vilket skulle leda till en mer jämställdhetsmedveten strategi och minskad könssegregering inom utbildning och sysselsättning.

1.8 EESK efterlyser åtgärder för att undanröja den digitala könsklyftan och fullt ut integrera jämställdhetsperspektivet i den digitala agendan och agendan för artificiell intelligens, på EU- och medlemsstatsnivå, genom fastställande av en särskild agenda samt en övervakningsmekanism där jämställdhetsperspektivet beaktas med stöd av indikatorer och insamling av könsuppdelade uppgifter.

1.9 Lönegapet mellan kvinnor och män är fortfarande en av de viktigaste formerna av bristande jämställdhet och diskriminering, något som har blivit ännu tydligare under covid-19-krisen. EESK uppmanar kommissionen att omedelbart gå vidare med förslaget om att införa bindande åtgärder om insyn i lönesättningen för kvinnor och män, och kommittén är redo att spela en ledande roll när det gäller att främja en strategi för jämställdhetsintegrering för att uppnå lika lön.

1.10 EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja en ändamålsenlig strategi för att förhindra alla former av våld mot kvinnor och erbjuda kvinnor skydd. EESK förespråkar åtgärder för att stödja och anta internationella och europeiska initiativ för att utrota våld mot kvinnor. EESK kan samarbeta med arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer för att säkerställa ett snabbt genomförande av sådana initiativ.

1.11 EESK spelar en nyckelroll när det gäller att öka medvetenheten genom att samla in och sprida god praxis bland arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer avseende verktyg och organisatorisk infrastruktur för att förebygga och erbjuda skydd mot sexuella trakasserier i hemmet och på arbetsplatsen.

1.12 EESK rekommenderar en systematisk strategi för omsorgspolitiken, som omfattar flera andra politiska aspekter (insyn i lönesättningen, offentliga tjänster, infrastruktur, beskattning, transporter, den digitala agendan och agendan för artificiell intelligens samt EU-medel). Medlemsstaterna bör fortsätta sina ansträngningar för att förbättra utbudet av, överkomligheten hos och kvaliteten på platserna inom förskoleverksamhet och barnomsorg.

1.13 EESK uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna när det gäller att stärka arbetsmarknadsdeltagandet bland kvinnor med funktionsnedsättning, och därmed genomföra FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, liksom alla andra utsatta grupper av kvinnor (däribland romska kvinnor och invandrarkvinnor).

1.14 Lika möjligheter att delta är avgörande för en representativ demokrati på alla nivåer – europeisk, nationell, regional och lokal nivå. EESK stöder ett jämlikt deltagande och en jämn könsfördelning i beslutsfattandet och i det politiska, ekonomiska och sociala livet, inbegripet i strukturer för social och medborgerlig dialog. Positiva åtgärder som grundar sig på rättsliga, budgetmässiga, frivilliga, organisatoriska och kulturella åtgärder är nödvändiga för att ta itu med frågan om kvinnors låga representation och deltagande i beslutsfattande organ.

1.15 EESK uppmanar återigen rådet att fortsätta diskussionerna om direktivet om en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser.

1.16 EESK uppmuntrar medie- och reklambranschen att stödja ett mer balanserat deltagande av kvinnor i beslutsfattande positioner och bidra till att undanröja könsstereotyper i medieinnehåll genom att anta uppförandekoder och mekanismer för att säkerställa en jämn könsfördelning i beslutsfattande organ.

1.17 EESK uppmanar Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) att i jämställdhetsindexet inkludera ett tematiskt fokus på jämställdhet i medierna, för att belysa bristande jämställdhet.

2. Inledning

2.1 ( 4 ), Jämställdhet är inte bara ett av EU:s grundläggande värden ( 1 ) , utan innebär också en bindande skyldighet att agera ( 2 ) . Kommissionen har gjort jämställdhet till en ledande princip och ett av målen under sin mandatperiod. Trots detta finns det belägg ( 3 ) ( 5 ) för att arbetet med att uppnå jämställdhet i EU går mycket långsamt. Detta EESK-yttrande har utarbetats som ett svar på den jämställdhetsstrategi för 2020–2025 som kommissionen lade fram i mars 2020, före covid-19-pandemins spridning. Kommittén är medveten om att covid-19-pandemin har lett till olika konsekvenser för män och kvinnor, vilket måste beaktas i jämställdhetsstrategin. Det är viktigt att understryka att denna kris förvärrar de könsrelaterade ojämlikheter som redan fanns före krisen. Kvinnor riskerar i allt högre grad att utsättas för våld och drabbas av fattigdom, flera olika typer av diskriminering och ekonomiskt beroende, och vi rekommenderar att kommissionen vidtar snabba åtgärder för att genomföra jämställdhetsstrategin parallellt med hanteringen av konsekvenserna av covid-19 för kvinnor och flickor, genom skräddarsydda och riktade politiska åtgärder. Strategins insatsområden behandlas på följande sätt:

2.1.1 Våld mot kvinnor är en av de värsta formerna av könsdiskriminering.

2.1.2 Kommissionen efterlyser en systematisk analys , kraftfullare åtgärder för att undanröja stereotyper och utrota våld, trakasserier och mobbning på grund av kön samt åtgärder för att skydda offren och ställa förövarna till svars. Våld i hemmet har ökat under covid-19-krisen, och kvinnor har varit mer utsatta för våld från sina partner i hemmet.

2.1.3 Kvinnors sysselsättning . Det finns belägg för att klyftorna mellan könen i ekonomin – och den bestående obalansen i fråga om omsorgsansvar – kraftigt begränsar kvinnors fullständiga sociala och ekonomiska egenmakt samt tillgång till rättvis lön, inkomst och pension. Risken för ekonomisk marginalisering påverkas också av seglivade stereotyper och intersektionella former av diskriminering. Kompetensglapp på arbetsmarknaden är en följd av flera strukturella faktorer, som i stor utsträckning är könsrelaterade. Dessa faktorer begränsar inte bara effekterna av den ekonomiska politiken, utan berövar också våra samhällen och ekonomier befintliga resurser i fråga om kvinnors färdigheter och talanger.

2.1.4 En jämn könsfördelning i beslutsfattandet är ett viktigt mål och ett ihållande problem. För att ta itu med de komplexa ekonomiska och sociala utmaningarna är det nödvändigt att öka antalet kvinnor i ledande ställning. Lagstiftningsåtgärder är ett alternativ för att åtgärda könsklyftorna på kort sikt.

2.1.5 Jämställdhetsintegrering är en strategi för att uppnå jämställdhet genom att integrera ett jämställdhetsperspektiv i alla stadier av beslutsfattandet. I alla EU:s medlemsstater finns det en särskild jämställdhetsinfrastruktur är en strategi för att uppnå jämställdhet genom att integrera ett jämställdhetsperspektiv i alla stadier av beslutsfattandet. I alla EU:s medlemsstater finns det en särskild jämställdhetsinfrastruktur ( 6 ) som ansvarar för att genomföra jämställdhetsintegrering och för att stödja integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i den politiska dagordningen. Sådana institutionella mekanismer bör vara bättre utrustade med ett starkare politiskt mandat och ökad kompetens för att tillhandahålla relevanta verktyg (evidensbaserad analys, systematisk insamling av könsuppdelade uppgifter, jämställdhetsbudgetering ( 7 ) samt övervakning och utvärdering där jämställdhetsperspektivet beaktas).

2.1.6 EU-medlen för 2021–2027 utgör en möjlighet att stödja jämställdhet. EESK har avgett ett yttrande utgör en möjlighet att stödja jämställdhet. EESK har avgett ett yttrande ( 8 ) där kommittén uppmanar parlamentet och rådet att införa nya och lämpliga indikatorer för att förbättra övervakningen av EU:s ekonomiska bidrag till att uppnå jämställdhetsmålen. Syftet är att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden (särskilt för dem som tillhör sårbara grupper ( 9 ) , t.ex. kvinnor med funktionsnedsättning ( 10 ) och kvinnor som utsätts för flera olika former av diskriminering) och att förbättra åtgärderna för att skapa balans mellan arbete och privatliv samt tjänsterna och infrastrukturen för barnomsorg och långvarig vård och omsorg. Covid-19-krisen understryker behovet av att finansiera åtgärder som främjar balans mellan arbete och privatliv, investera i högkvalitativa och tillgängliga offentliga omsorgstjänster och upprätthålla såväl sysselsättningsnivåer som inkomststöd.

2.1.7 EESK anser också att EU-medel bör anslås på ett mer jämställdhetsmedvetet sätt , att jämställdhet bör vara ett fristående mål snarare än sammanslaget med icke-diskrimineringsmålen och att jämställdhetsperspektivet bättre bör integreras i alla andra särskilda mål, i enlighet med ett övergripande och intersektionellt tillvägagångssätt.

3. Allmänna kommentarer om jämställdhetsstrategin för 2020–2025 och förslag avseende genomförandet

3.1 EESK stöder kommissionens strategi att återuppta jämställdhetsintegrering som strategin för att uppnå jämställdhet och anser att covid-19-pandemins specifika konsekvenser för kvinnor bör beaktas. Den dubbla strategin – positiva åtgärder och integrering av jämställdhetsperspektivet – måste fullt ut införlivas i styrningen av mekanismerna för finansiell programplanering. Detta tillvägagångssätt måste också integreras i genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och kommissionens sex prioriteringar för 2019–2024 ( 11 ) samt rekommendationerna i den europeiska planeringsterminen.

3.2 Den befintliga institutionella infrastrukturen för jämställdhet på EU-nivå (GD Rättsliga frågor och konsumentfrågor, EIGE, Europaparlamentet och EU-institutionerna liksom de rådgivande organen ( 12 ) och arbetsgruppen för jämställdhet ( 13 ) , med stöd av data från Eurofound och Eurostat) bör integreras bättre i EU:s politiska styrningsprocess. Bortom jämställdhetsområdet i sig bör denna institutionella infrastruktur utgöra en integrerad del av den politiska mekanismen för de aktuella huvudärendena (bl.a. den digitala agendan, kompetensagendan, EU:s gröna giv och de europeiska ungdomsmålen ( 14 ) ).

3.3 EESK instämmer i att jämställdhet kräver en övergripande och intersektionell politisk strategi, med inriktning på de sociala och ekonomiska pullfaktorer som leder till bristande jämställdhet och med investeringar i möjliggörande faktorer som ökar jämställdheten. EESK ( 15 ) efterlyser ett strategiskt tillvägagångssätt för att övervaka integreringen av jämställdhetsperspektivet i alla tematiska mål som fastställs i den nya budgetramen 2021–2027.

3.4 Kommittén vill fästa uppmärksamheten på att en avmattning i den ekonomiska tillväxten i EU redan är ett faktum på grund av covid-19-viruset. Det är viktigt att den makroekonomiska politikens könsspecifika inverkan bedöms och beaktas fullt ut vid genomförandet av strategin, för att undvika att befintliga brister när det gäller jämställdheten förvärras ytterligare ( 16 )

4. Särskilda kommentarer

4.1 EESK uppmanar kommissionen att ta itu med den befintliga samordningsmekanismen för jämställdhet för att övervaka genomförandet av strategin, i syfte att rapportera om resultaten ur ett jämställdhetsperspektiv. Samordningsmekanismen skulle också kunna inriktas på könsspecifika aspekter vid genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och i rekommendationerna i den europeiska planeringsterminen.

4.2 EESK har redan uppmanat kommissionen att rekommendera att EU-länderna fastställer nationella mål och indikatorer för att övervaka situationen med hjälp av en årlig resultattavla.

4.3 Sätta stopp för det könsrelaterade våldet

4.3.1 Både i hemmet och på arbetet är det fortfarande vanligare att kvinnor rapporterar att de utsätts för negativa sociala beteenden och våld ( 17 ) . EESK kan spela en viktig roll när det gäller att främja ökad kunskap om fenomenet för att förebygga alla former av våld mot kvinnor. Arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer kan stödja förebyggande av våld mot kvinnor och främjande av en genusmedveten kultur genom att öka medvetenheten och samla in och utbyta god praxis.

4.3.2 Arbetsmarknadsparternas europeiska ramavtal från 2007 om trakasserier och våld i arbetet är ett verktyg för att garantera en arbetsplats som är fri från trakasserier och våld, och det ska tillämpas överallt i Europa och på alla arbetsplatser oavsett företagets storlek.

4.3.3 Internationella och europeiska initiativ för att utrota våld mot kvinnor måste stödjas och antas. EESK kan ge ett starkt stöd när det gäller ILO:s konvention om våld och sexuella trakasserier på arbetsplatsen. ILO:s konvention 190 från 2019 om våld och trakasserier bör ratificeras och genomföras av alla regeringar på internationell och europeisk nivå liksom av Europeiska unionen. EESK välkomnar också kommissionens initiativ att under 2021 föreslå åtgärder för att uppnå Istanbulkonventionens mål.

4.3.4 Nätmobbning ( 18 ) är ett av de hinder som kvinnor möter när det gäller att delta i aktiviteter på internet och sociala nätverk. EESK har uppmanat kommissionen att stärka den tidigare arbetsgruppen ”Women in Digital” och uppföljningen av initiativet ”Digital4Her” ( 19 ) . Kommissionen måste anpassa dessa frivilliga åtgärder till rättsliga ramar om våld mot kvinnor.

4.3.5 EESK har vid upprepade tillfällen uppmanat kommissionen att uppdatera rekommendationen om åtgärder för att effektivt bekämpa olagligt innehåll online och uppförandekoden för att motverka olaglig hatpropaganda på nätet, som kommissionen och globala it-företag kommit överens om, genom att inbegripa nättrakasserier och nätmobbning som riktas mot kvinnor i definitionen av olaglig hatpropaganda ( 20 )

4.3.6 Kommittén föreslår att det ska inrättas en rättslig nödfond på EU-nivå som kan ge stöd åt de civilsamhällesorganisationer som ser till att lagstiftning som kränker kvinnors rättigheter prövas i domstol ( 21 )

4.4 Minska klyftorna mellan könen

4.4.1 Utbildning. Klyftor mellan könen kvarstår på utbildningsområdet och leder till könssegregation på arbetsmarknaden och när det gäller sysselsättning och inkomster samt kompetensglapp Klyftor mellan könen kvarstår på utbildningsområdet och leder till könssegregation på arbetsmarknaden och när det gäller sysselsättning och inkomster samt kompetensglapp ( 22 ) ( 23 ) . Särskilda åtgärder bör inriktas på studievägledningssystemet ( 24 ) . Utbildning spelar en viktig roll när det gäller att utrota stereotyper och motverka fördomar, med början i grundskolan.

4.4.2 Teknik och kompetens på det digitala området och inom artificiell intelligens måste vara tillgängliga för alla, oavsett kön, ålder eller socioekonomisk bakgrund. Det är viktigt att öka antalet kvinnor och flickor inom sektorerna för naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik samt IKT, att undanröja den digitala klyfta som ligger till grund för deras låga representation och att få fram fler kvinnliga förebilder på det digitala området för att övervinna stereotyper, särskilt med tanke på effekterna av den pågående covid-19-krisen.

4.4.3 Genom att främja fler kvinnliga IKT-utvecklare kan man kanske få bukt med den könsdiskriminering som förekommer i utformningen av en viss teknik. Det är därför avgörande att säkerställa allmän tillgång till kompetenshöjning inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, IKT och artificiell intelligens samt arbetsrättsligt skydd för kvinnor som riskerar att förlora sina arbeten på grund av att de har låg IKT-kompetens.

4.4.4 Särskild uppmärksamhet och särskilda åtgärder bör även ägnas åt jämställdhetsperspektivet i den finansiella utbildningen.

4.4.5 Sysselsättning. Klyftor mellan könen på sysselsättningsområdet har lett till långvariga klyftor i fråga om inkomst, tillgång till kredit, löner och pensioner, och ökar också risken för fattigdom, social utestängning och/eller hemlöshet. Trots den EU-ledda lagstiftningen om likabehandling i arbetslivet är lönegapet mellan kvinnor och män fortfarande en av de vanligaste formerna av bristande jämställdhet och diskriminering.

4.4.6 Kollektivförhandlingar kan spela en viktig roll i detta avseende. Alla åtgärder bör bidra till att minska könsklyftorna för att förbättra tillgången till socialt skydd, förbättra arbetets kvalitet och öka arbetsmarknadens stabilitet.

4.4.7 EESK välkomnar kommissionens initiativ till bindande åtgärder om insyn i lönesättningen för kvinnor och män, vilka måste införas så snart som möjligt. Sådana åtgärder kan spela en ledande roll när det gäller att främja en strategi för jämställdhetsintegrering för lika lön. Kvinnor utgör 70 % av alla arbetstagare inom vård- och omsorgssektorn i 104 länder (WHO) och 58,6 % av arbetstagarna i tjänstesektorn i hela världen (ILO), vilket utgör en risk för deras hälsa i samband med pandemin. Den övervägande andelen kvinnor i låglönesektorer och osäkra jobb placerar dem i frontlinjen när det gäller risken för att förlora arbetet och drabbas av hälsoproblem.

4.4.8 Arbeten och uppgifter som utförs inom sektorerna för omsorg, lokalvård, handel och hälso- och sjukvård utgör ett stort bidrag till samhället och till ekonomin, vilket också blivit tydligt under covid-19-krisen. Dessa arbetstillfällen och sektorer, som traditionellt sett sysselsätter många kvinnor, är ofta underbetalda, undervärderade och kännetecknas av osäkra arbetsvillkor. Därför är det viktigt att ge dessa yrken större socialt erkännande och därmed högre ekonomiskt värde, vilket skulle kunna minska lönegapet och andra klyftor mellan könen, och öka det ekonomiska och sociala värdet på dessa arbeten.

4.4.9 Ökade investeringar i digitaliseringen av den offentliga sektorn möjliggör större och bättre deltagande av kvinnor och män på arbetsmarknaden och kan hjälpa dem som har omsorgsansvar eller som behöver hjälp med att övervinna byråkratiska hinder och få tillgång till offentliga tjänster ( 25 )

4.4.10 Kvinnliga företagare utgör fortfarande bara en liten andel av det totala antalet företagare i EU. Genom att underlätta tillgången till investeringskapital för kvinnliga företagare och främja en jämn könsfördelning i beslutsfattande positioner i finansinstitut, där beslut om investeringar fattas ( 26 ) , stöder man både kvinnligt företagande och jämställdhet.

4.4.11 Omsorg och balans mellan arbete och privatliv. Kvinnor utför fortfarande en större andel av det obetalda arbetet, oavsett om det rör sig om att ta hand om barn och äldre eller utföra hushållsarbete Kvinnor utför fortfarande en större andel av det obetalda arbetet, oavsett om det rör sig om att ta hand om barn och äldre eller utföra hushållsarbete ( 27 ) . Åtgärder för balans mellan arbete och privatliv, antingen genom lagstiftning eller genom kollektivförhandlingar, kan leda till att man på ett bättre sätt kan förena behoven hos både kvinnor och män, liksom arbetstagare som också är omsorgsgivare. Pandemin har ökat den börda som oavlönat omsorgsarbete innebär, särskilt när skolor, förskolor och arbetsplatser har stängts på grund av karantänen.

4.4.12 EESK anser att direktivet om balans mellan arbete och privatliv bör genomföras, särskilt när det gäller betald ledighet, för att se till att både kvinnor och män kan utnyttja sin rätt att vara omsorgsgivare. Dessutom uppmanar EESK medlemsstaterna att göra ytterligare ansträngningar för att nå det nuvarande ouppnådda målet att 33 % av alla barn under tre år ska omfattas av den formella barnomsorgen och att lägga till ett mål för barnomsorg efter skoltid, så att föräldrar kan arbeta heltid om de vill. Kommissionen bör samarbeta med medlemsstaterna för att se till att målen nås fullt ut.

4.4.13 EESK uppmanar medlemsstaterna att använda EU-medel för att förbättra utbudet av, överkomligheten hos och kvaliteten på tjänster och infrastruktur för förskoleverksamhet och barnomsorg.

4.4.14 Man måste också stärka arbetsmarknadsdeltagandet bland kvinnor med funktionsnedsättning genom att genomföra FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

4.4.15 På grund av den åldrande befolkningen bör det finnas ett starkare fokus på äldreomsorgen vid utformningen av åtgärder för att förena behov och skapa balans mellan arbete och privatliv.

4.4.16 Det krävs en systematisk strategi för omsorgspolitiken, som omfattar flera andra politiska aspekter (infrastruktur, beskattning, transporter, den digitala agendan, hälsa och kompetens, artificiell intelligens och EU-medel), där den sociala dialogen, arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer kan spela en ledande roll.

4.5 Uppnå jämställdhet i beslutsfattandet

4.5.1 Lika möjligheter att delta är avgörande för en representativ demokrati på alla nivåer – europeisk, nationell, regional och lokal nivå. EESK stöder ett jämlikt deltagande och en jämn könsfördelning i beslutsfattandet och i det politiska, ekonomiska och sociala livet, inbegripet i strukturer för social och medborgerlig dialog. Positiva åtgärder som grundar sig på rättsliga, budgetmässiga, frivilliga, organisatoriska och kulturella åtgärder är nödvändiga för att ta itu med frågan om kvinnors låga representation och deltagande i beslutsfattande organ.

4.5.2 Könsklyftor på arbetsmarknaden leder också till obalans mellan könen i beslutsfattandet. Det finns två gånger fler män än kvinnor i ledande ställning i EU. Kvinnor är underrepresenterade på chefspositioner i nästan alla ekonomiska sektorer. Könsfördelningen på ledande positioner är jämnast inom den offentliga sektorn ( 28 )

4.5.3 Lagstiftning kan hjälpa, men det är inte troligt att den i sig räcker för att påverka kulturen och de organisatoriska mekanismerna. Man kan även eftersträva en jämn könsfördelning i beslutsfattandet och i det politiska, ekonomiska och sociala livet genom att anta en strategi för jämställdhetsintegrering, som syftar till att säkerställa positiva förutsättningar och större medvetenhet om jämställdhetsfrågor för att öka kvinnors deltagande på beslutsfattande nivå.

4.5.4 EESK uppmanar rådet att fortsätta diskussionerna om direktivet om jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser ( 29 ) . Kommittén uppmanar också företag att gå i täten och avsevärt öka antalet kvinnor på de högsta beslutsfattande positionerna.

4.5.5 Kommittén har rekommenderat ( 30 ) att man överväger ändamålsenliga strategier och verktyg (t.ex. rättsliga, budgetmässiga och frivilliga åtgärder och könskvotering) för att uppnå en jämn könsfördelning när det gäller poster som tillsätts genom val eller nominering inom större politiska strukturer och föreslår att kommissionen fortsätter att stödja medlemsstaterna i arbetet på detta område. Kommittén uppmanar därför på nytt ( 31 ) rådet att se över sina riktlinjer för utnämningen av EESK-ledamöter för att ta hänsyn till den ekonomiska, sociala och demografiska utvecklingen inom unionen.

4.6 Jämställdhetsintegrering

4.6.1 Jämställdhetsintegrering är det bästa sättet att integrera ett jämställdhetsperspektiv bland alla aktörer och på alla nivåer, men den operativa dimensionen och genomförandet måste förbättras.

4.6.2 För programperioden 2021–2027 efterlyser EESK ett starkare engagemang för jämställdhet. De grundförutsättningar som främjar jämställdhet och som ska säkerställa att program, projekt och medel är relevanta och sammanhängande måste genomföras och utvärderas på ett ändamålsenligt sätt.

4.6.3 EESK stöder den jämställdhetsstrategi som kommissionen utarbetat och uppmanar kommissionen att ta itu med de befintliga samordningsmekanismerna (den rådgivande kommittén för lika möjligheter för kvinnor och män, högnivågruppen för jämställdhetsintegrering och arbetsgruppen för jämställdhet) för att övervaka att strategin genomförs på ett korrekt sätt, rapportera om resultaten och underlätta utbyte av metoder och erfarenheter på EU-nivå.

4.7 Genus i media

4.7.1 Mediernas inverkan på jämställdheten har länge underskattats, trots att de spelar en avgörande roll för att forma samhället. Mediebranschen bör inta en ledande roll för att se till att reklamen har en positiv snarare än negativ inverkan när det gäller att framställa och främja jämställdhet i samhället.

4.7.3 Det är viktigt att inse konsekvenserna av könsstereotyper i medieinnehåll. EESK anser att ett nytt tematiskt fokus – media och reklam – bör inkluderas i EIGE:s nästa jämställdhetsindex.

Bryssel den 16 juli 2020. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Artikel 2 i EU-fördraget.

(2) Artikel 8 i EUF-fördraget: ”I all sin verksamhet ska unionen syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem.”

(3) EIGE (2019), Gender Equality Index 2019 in brief: Still far from the finish line.

(4) Europeiska kommissionen (2019), New vision for Gender Equality.

(5) Eurofound (2020), Gender equality at work.

(6) EIGE (2019), Beijing +25 policy brief: Area H – Institutional mechanisms for the advancement of women: reduced efforts from Member States.

(7) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/toolkits/gender-budgeting.

(8) EUT C 110, 22.3.2019, s. 26, punkt 1.8.

(9) EUT C 110, 22.3.2019, s. 26, punkt 1.6.

(10) EIGE (2017), The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU, s. 6.

(11) https://ec.europa.eu/info/priorities_sv.

(12) Artikel 300 i EUF-fördraget.

(13) Kommissionen har inrättat en arbetsgrupp för jämställdhet som består av företrädare för kommissionens samtliga avdelningar och Europeiska utrikestjänsten för att säkerställa det konkreta genomförandet av jämställdhetsintegrering på operativ och teknisk nivå, utöver de nyckelåtgärder som anges i jämställdhetsstrategin. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/qanda_20_357.

(14) https://youthforeurope.eu/european-youth-goals-2019-2027/.

(15) EUT C 240, 16.7.2019, s. 3.

(16) Se fotnot 15.

(17) Eurofound (2020), Gender equality at work, den europeiska undersökningen om arbetsvillkor 2015, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg.

(18) EIGE (2017), Gender equality and youth: opportunities and risks of digitalisation – Main report.

(19) EUT C 440, 6.12.2018, s. 37.

(20) Se fotnot 15.

(21) Se fotnot 15.

(22) Källa: Eurostat; Early leavers from education and training (kod: SDG_04_10); Adult participation in learning (kod: sdg_04_60); Tertiary educational attainment (kod: sdg_04_20).

(23) Cedefop (2020), 2020 European Skills Index.

(24) Cedefop (2019), Briefing Note, Not just new jobs: digital innovation supports careers.

(25) EUT C 440, 6.12.2018, s. 37, punkt 1.12.

(26) Eurofound (2019), Female entrepreneurship: Public and private funding, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg.

(27) EIGE (2017), The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU, s. 8.

(28) Eurofound (2018), Women in management: Underrepresented and overstretched?, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg.

(29) Se fotnot 15.

(30) EUT C 240, 16.7.2019, s. 1.

(31) Se fotnot 30.

(32) Gender Equality Index, EIGE (2019).

(33) Gender Statistics Database, EIGE (2020).

(34) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/good-practices/denmark/kvinfo-expert-database.

(35) http://www.womeninnews.org/ckfinder/userfiles/files/Gender%20Balance%20Guidebook_FINAL_RGB%20(1).pdf.