[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 26.8.2008

KOM(2008) 526 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

om metodiken och arbetssättet för den översyn som oberoende experter ska göra av Europeiska forskningsrådets organisation och verksamhetssätt

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

om metodiken och arbetssättet för den översyn som oberoende experter ska göra av Europeiska forskningsrådets organisation och verksamhetssätt

INLEDNING

Europeiska forskningsrådet, som inrättades inom det särskilda programmet Idéer, utgör en ny vetenskaplig komponent i sjunde ramprogrammet för forskning och går samtidigt helt egna vägar jämfört med tidigare gemenskapsforskning. Genom att stödja spetsforskning som utförs av enskilda grupper, efter öppna antagningsomgångar i Europa med kompetens som enda kriterium, syftar forskningsrådet till att i hög grad bidra till utvecklingen av Europas forskningskapacitet på högsta nivå.

Forskningsrådet återspeglar även en ny institutionell modell som infördes inom det sjunde ramprogrammet, som också omfattar de gemensamma teknikinitiativ som inrättats enligt artikel 171 i fördraget. Tack vare forskningsrådet kan genomförandemetoderna förnyas genom ett oberoende vetenskapligt råd och genom att programmen genomförs självständigt med hjälp av särskilda genomförandestrukturer via kommissionens genomförandeorgan.

De nya mål och genomförandemetoder som infördes av forskningsrådet kan motiveras dels av att det europeiska forskningsområdet och Lissabonprocessen skapar ekonomiska och politiska imperativ, och av att Europas förmåga inom spetsforskningen anses vara av avgörande betydelse för att Europa ska kunna hävda sig i en globaliserad värld, dels av EU:s insatser för att förbättra den institutionella grunden för politiska åtgärder, samtidigt som unionens medel används effektivt och korrekt.

Kommissionens ansvar för att genomföra det särskilda programmet Idéer är kopplat till ett åtagande att se till att forskningsrådet ska ha fullständigt självbestämmande och integritet. Om forskningsrådet visar sig vara lyckat som ny modell för EU:s forskningsfinansiering, kan det leda till effektivare, extern förvaltning av ramprogrammet.

Detta är bakgrunden till det här meddelandet, som innehåller kommissionens förslag till metodiken och arbetssättet för översynen av Europeiska forskningsrådets organisation och verksamhetssätt (nedan kallad översynen ), i enlighet med lagstiftningen om sjunde ramprogrammet. Meddelandet uppfyller kommissionens åtagande att lägga fram ett sådant till i mitten av 2008[1].

SYFTET MED KOMMISSIONENS FÖRSLAG

De grundläggande principerna för forskningsrådet - vetenskaplig kvalitet, självständighet, effektivitet och insyn – fastställdes och bekräftades under den politiska debatt som ledde fram till kommissionens förslag till det särskilda programmet Idéer. Vid de påföljande förhandlingarna, där Europaparlamentet och medlemsstaterna gav brett stöd till utformningen av forskningsrådet, diskuterades rådets genomförandestruktur intensivt. Kommissionens förslag att rådet borde vara ett genomförandeorgan debatterades ingående och godtogs, med förbehållet att resultaten ska granskas längre fram, för att se till att forskningsrådet kan bedriva sin verksamhet på lång sikt och under bästa tänkbara villkor:

Genomförandet och förvaltningen av verksamheten kommer att kontinuerligt ses över och utvärderas för att bedöma resultaten och anpassa och förbättra förfarandena på grundval av erfarenheterna. I samband med den preliminära utvärdering som avses i artikel 7.2 i ramprogrammet kommer även en oberoende översyn av europeiska forskningsrådets strukturer och mekanismer att genomföras mot bakgrund av kriterierna vetenskaplig excellens, autonomi, effektivitet och öppenhet och med deltagande fullt ut av det vetenskapliga rådet. Även förfarandet och kriterierna för urvalet av ledamöter i det vetenskapliga rådet kommer att ingå. Översynen kommer uttryckligen att omfatta en genomgång av fördelar och nackdelar med en struktur som grundas på ett genomförandeorgan och en struktur grundad på artikel 171 i fördraget. På grundval av denna översyn bör dessa strukturer och mekanismer i förekommande fall ändras. Kommissionen kommer att säkerställa att allt nödvändigt förberedelsearbete, inklusive alla lagstiftningsförslag som den anser nödvändiga, genomförs och läggs fram för Europaparlamentet och rådet i enlighet med fördraget så snart som möjligt inför den övergång som krävs till ändrade strukturer. Härvid kommer ramprogrammet att anpassas eller utökas genom medbeslutandeförfarande i enlighet med artikel 166.2 i fördraget. I den lägesrapport som avses i artikel 7.2 i ramprogrammet och som ska föregå den preliminära utvärderingen ska de inledande slutsatserna lämnas om hur forskningsrådet fungerar[2].

Kommissionen är besluten att genomföra översynen med faktaunderlag som grund och på ett oberoende sätt med full insyn, för att intressenternas förtroende ska vara orubbat[3]. För att omsätta sina slutsatser i praktiken kommer kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder som är förenliga med vedertagna metoder och sund förvaltning. Därför är det viktigt att översynen innehåller förbättringar som kan genomföras inom ramen för EU-lagstiftningen och administrativ praxis.

AKTUELL UTVECKLING AV FORSKNINGSRÅDET

Forskningsrådet och dess finansiering har inrättats på kort tid, och redan har många lärdomar dragits av effektiviteten hos organisationen och verksamhetssättet samt interna och externa kontakter.

Sedan oktober 2005 har forskningsrådet, i samarbete med kommissionen, arbetat intensivt med att utveckla sin vetenskapliga strategi, till exempel bidragssystemen och metoderna för expertgranskning, och med att hitta expertgranskare som har nödvändig kompetens och erfarenhet.

Arbetet måste nu inriktas på att så snart som möjligt skapa en långsiktig organisation som är stabil och förutsägbar. Kommissionen vill av den anledningen genomföra halvtidsöversynen så tidigt som möjligt. Översynen ska till största delen genomföras inom det nuvarande Europaparlamentets mandatperiod och vara klar inom den nuvarande kommissionens mandatperiod.

Så som anges i kommissionens årliga rapport[4] inleddes Europeiska forskningsrådets verksamhet officiellt den 2 februari 2007 genom ett beslut av kommissionen[5] i enlighet med rådets och Europaparlamentets beslut om sjunde ramprogrammet[6] och regler för deltagande[7], och rådets beslut om det särskilda programmet Idéer[8]. I det särskilda programmet Idéer anges den övergripande strukturen för forskningsrådet, vidare anges vilken roll det vetenskapliga rådet, den särskilda genomförandestrukturen och kommissionen ska spela. Enligt programmet är kommissionen ansvarig för genomförandet av programmet Idéer och för att forskningsrådet garanteras fullständig självständighet och integritet. Utformningen och genomförandet har kännetecknats av ett synnerligen kreativt och produktivt samarbete mellan det vetenskapliga rådet och kommissionen, inte minst mot bakgrund av behovet att anpassa förfaranden som ursprungligen utformades utan tanke på forskningsrådet.

Det första verksamhetsåret (2007) förknippas med systemet för startbidrag för forskare som var på väg att göra sig oberoende. Externa intressenter ansåg att ansökningsomgången gav ett mycket lyckat resultat, inte minst i fråga om det stora antalet ansökningar (mer än 9 000), som ledde till cirka 300 bidrag. Dessutom har flera medlemsstater meddelat att de avser att använda resultaten av utvärderingen av forskningsrådet för att finansiera unga forskare som beroende på budgetbegränsningar inte finansierades av forskningsrådet. Under det andra året stärktes den vetenskapliga verksamheten genom ett andra ”Avancerat bidrag” för etablerade, oberoende forskare, och dessutom togs stora steg mot inrättandet av utförandeorganet.

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet befinner sig i en förberedande fas. Kommissionens beslut om inrättande av genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet antogs den 14 december 2007[9], efter ett positivt yttrande från medlemsstaternas kommitté för genomförandeorgan och en positiv omröstning i Europaparlamentets budgetutskott i november 2007. Både den delegerande rättsakten och beslutet om vilka som ska ingå i styrkommittén förväntas antas av kommissionen i september 2008. I väntan på att en direktör utses, genomförs för närvarande en omfattande rekryteringskampanj parallellt med ytterligare utveckling av genomförandeorganets verksamhet och organisation under DG Forsknings ledning. Vid rekryteringen till forskningsrådet tas särskild hänsyn till vetenskapliga meriter. Direktören och andra högre tjänstemän kommer att utses efter synpunkter från det vetenskapliga rådet, vilket överensstämmer med vad som anges i det särskilda programmet Idéer.

Oberoende av översynen av organisationen och verksamhetssätten är forskningsrådet utformat för att vara en ”lärande organisation”[10] som utvecklas och anpassas för att det ska kunna uppnå sina mål på ett effektivt sätt. Efter samråd med vetenskapliga rådet har kommissionen redan justerat vissa delar av genomförandet mot bakgrund av tidigare erfarenheter. Utan att låta sig påverkas av genomförandet och resultatet av halvtidsöversynen, undersöker kommissionen möjligheten att förbättra forskningsrådets verksamhet genom tekniska ändringar inom ramarna för den befintliga lagstiftningen från rådet och Europaparlamentet. I bilagan anges de områden där sådana förbättringar kan bli aktuella.

ORGANISATION OCH GENOMFÖRANDE AV ÖVERSYNEN

4.1 Urval av oberoende experter

Trovärdigheten hos översynen och dess resultat beror i första hand på vilken integritet, kompetens och rykte de experter som valts ut för att utföra den har. Kommissionen vill utse en panel med fyra ledamöter och en ordförande, samt en rapportör, och kommer att hålla nyckelaktörerna informerade. Panelen ska uppfylla följande krav:

- Besitta expertkunskaper om forskningspolitik och -förvaltning på nationell, europeisk och/eller internationell nivå.

- Ha sådan kompetensbredd att den kan bedöma det europeiska forskningsrådet ur vetenskapliga, administrativa[11], rättsliga och andra relevanta perspektiv.

Även följande kriterier kommer att beaktas vid valet av panelens ledamöter:

- Lämplig balans mellan den akademiska världen och övriga intressenter (inklusive europeiska forskningsorganisationer) för att garantera både insikt i institutionernas arbete och teknisk kompetens.

- Lämplig könsfördelning.

- Bredd och erfarenhet från det europeiska forskningsområdet.

Panelen kan komma att bistås av ytterligare experter som på begäran kan tillhandahålla oberoende specialistinformation och -analyser.

4.2 Omfattning

Översynen kommer att få ett avgörande inflytande på forskningsrådets framtid och måste därför vara tillräckligt brett upplagd för att kunna ge säkra slutsatser. Översynen måste också ta hänsyn till de olika nivåer inom lagstiftning och administrativ praxis som, förutom den rättsliga ramen för utförandeorganet som särskild genomförandestruktur, definierar eller ställer upp villkor för forskningsrådets verksamhet. Detta kommer att vara särskilt betydelsefullt för att ta reda på var förbättringar behövs och hur de ska se ut, exempelvis genom ändrad lagstiftning, och när man undersöker för- och nackdelar med tänkbara organisationer (t.ex. ett utförandeorgan, som baseras på artikel 171 i fördraget, eller andra alternativ), eftersom driften av en organisation, oavsett typ, kommer att påverkas av ett större sammanhang. Följande är av intresse:

- Det särskilda programmet Idéer som fastställer forskningsrådets grundläggande organisation[12], bland annat rättigheterna och skyldigheterna för det vetenskapliga rådet och särskilda genomförandestrukturer samt andra genomförandearrangemang, och lagstiftningen som styr sjunde ramprogrammet, inklusive regler för deltagande.

- De olika nivåer som ansvarar för beslutsfattande, samarbete och programgenomförande (i första hand det vetenskapliga rådet, dess generalsekreterare och kommissionen), samt de som anges i sekundärrättsakter, framförallt kommissionens beslut om inrättandet av Europeiska forskningsrådet.

- Det mer allmänna sammanhanget i fråga om en administration i en gemenskapsinstitution eller gemenskapsorgan, främst budgetförordningen och tillämpliga tjänsteföreskrifter samt olika förordningar, riktlinjer och fastställda administrativa rutiner för genomförande av dessa föreskrifter[13].

Eftersom forskningsrådet är en ny enhet som omfattar olika principer och metoder från tidigare ramprogram, kommer inledningsfasen ofrånkomligen att drabbas av diverse problem i fråga om genomförandet. Vid översynen måste man därför skilja mellan å ena sidan de problem som är av övergående art och problem där man hittat en lösning eller är på väg att hitta en, och, å andra sidan, problem som kan hänföras till forskningsrådets organisation och som kommer att påverka rådets verksamhet på lång sikt.

De som utför översynen måste beakta utvecklingen inom forskningsrådet (till exempel stegen mot genomförandeorganets administrativa självständighet och arbetet med att utse framtida medlemmar i det vetenskapliga rådet). I det sammanhanget måste man utnyttja de kvantitativa och kvalitativa underlag och erfarenheter som man gjort sedan starten för det vetenskapliga rådets arbete i oktober 2005. I enlighet med lagstiftningen kommer även förfarandet och kriterierna för urvalet av ledamöter i det vetenskapliga rådet att ingå.

Då mycket står på spel för den europeiska forskningspolitiken och dess institutionella utveckling, är det mycket viktigt att bedöma forskningsrådets resultat gentemot de bästa resultaten världen över. Detta gäller främst i fråga om jämförbara organ i medlemsstaterna och andra utvecklade länder, samt de EU-forskningsprogram som kommissionen förvaltar. I det här sammanhanget är också erfarenheterna från andra externa organisationer som inrättats inom sjunde ramprogrammet, som gemensamma teknikinitiativ, eller på närliggande områden, som Europeiska institutet för teknik och innovation, viktiga. Översynen ska också ta hänsyn till kommissionens bredare genomgång av externa organisationer, exempelvis vid de utvärderingsrapporter som utarbetas för de tre första verksamhetsåren för varje genomförandeorgan, samt genomgången av resultaten från samtliga genomförandeorgan, även forskningsrådet. Revisionsrätten kommer att inleda genomgångarna under 2008 och en rapport med resultaten från dem kommer att läggas fram i december 2008.

4.3 Arbetsmetoder

För att underlagen ska bli så breda och djupa som möjligt, föreslår kommissionen en metod som omfattar konfidentiell granskning av dokument och muntliga redogörelser. Dessa kan komma från olika nyckelaktörer som forskningsrådets vetenskapliga råd, forskarvärlden (universitet och högskolor, forskningsinstitut, forskningsstiftelser, industrin), medlemsstater, EU-institutioner, GD Forskning och utveckling samt kommissionen.

Panelen ska själv bestämma sina arbetsmetoder, men man kan dock förvänta sig att den ska:

- samla in muntliga och skriftliga redogörelser från aktörer,

- analysera underlag, inklusive övervakningsresultat och utvärderingar av det särskilda programmet Idéer,

- genomföra ad hoc-analyser, till exempel av statistik och relevanta policydokument och genomgångar.

Kommissionen kommer att förse panelen med nödvändig information och på begäran av panelen kan den även sammankalla tillfälliga expertmöten om vissa frågor. I enlighet med ovanstående bestämmelser om dess fulla inblandning, har det vetenskapliga rådet angivit att det kommer att lämna in en sammanfattning av sina erfarenheter och förslag till förbättringar. Dessutom kommer det att överväga olika forskningsråds bästa metoder.

4.4 Kriterier

Kriterierna för halvtidsöversynen – vetenskaplig kvalitet, självständighet, effektivitet och insyn – återspeglar de nyckelprinciper som Europeiska forskningsrådet är grundat på. Nedan följer analyser av och kommentarer till kriterierna. Man bör dock komma ihåg att kriterierna måste ses i ett helhetsperspektiv, eftersom de omfattar krav som är inbördes beroende. Så kan till exempel kvaliteten på vetenskaplig förvaltning inte skiljas från effektivitetsaspekter. När man tillämpar kriterierna bör man också beakta lämpliga jämförelseobjekt, till exempel forskningsorgan i EU eller i andra avancerade länder. Analysen av samtliga kriterier måste vila på det grundläggande kravet på att forskningsrådets verksamhet ska präglas av oantastlig integritet.

4.4.1 Vetenskaplig kvalitet

Vetenskaplig och akademisk kvalitet är både ett mål som forskningsrådet ska uppnå och ett motiv för all verksamhet inom rådet. Vid översynen ska följande frågor behandlas:

- Hur väl lyckas forskningsrådet främja vetenskaplig kvalitet inom det europeiska forskningsområdet?

- På vilket sätt gynnas den vetenskapliga kvaliteten av forskningsrådets strategi, administrativa genomförande och programgenomförande?

- Finns principen om vetenskaplig kvalitet inbyggd i forskningsrådets kultur och metoder?

4.4.2. Självständighet

Begreppet självständighet omfattar följande delar som översynen bör omfatta:

- Tillåter verksamhetsvillkoren hos forskningsrådet att den vetenskapliga strategin kan fastställas på ett effektivt och oberoende sätt i enlighet med vetenskapliga krav?

- Respekterar den särskilda genomförandestrukturen den vetenskapliga strategi som det vetenskapliga rådet utarbetat oberoende som genomförandeunderlag?

- Tillåter verksamhetsvillkoren för den särskilda genomförandestrukturen att den fullt ut, effektivt och med nödvändig flexibilitet kan följa den vetenskapliga strategi som fastställts av det vetenskapliga rådet och kraven för det särskilda programmet Idéer?

- Är den organisation och de förfaranden som kommissionen fastställt för europeiska forskningsrådet utformade så att rådets långsiktiga självständighet kan garanteras?

4.4.3 Effektivitet

Europeiska forskningsrådet är ingen isolerad enhet, utan ingår som en del i det europeiska forskningssamhället. Frågan om effektivitet handlar därför inte bara om hur stora resurser rådet använder, utan även om dess förmåga att använda dessa resurser effektivt, till exempel genom att locka till sig de mest meriterade forskarna och expertgranskarna. Vid bedömningen av effektiviteten ska följande frågor besvaras:

- Befinner sig forskningsrådets totala administrativa utgifter inom de angivna ramarna och är de förenliga med bästa praxis inom forskningsorgan världen över?

- I vilken utsträckning innebär uppdelning av uppgifter mellan kommissionen och forskningsrådet att man undviker dubbelarbete och hur bidrar den till att forskningsrådets verksamhet effektiviseras?

- Är rollerna för de inblandade (det vetenskapliga rådet, generalsekreteraren, den särskilda genomförandestrukturen, kommissionen) i forskningsrådets ledningsstruktur samt deras inbördes relationer väldefinierade? Och är de på ett lämpligt och tydligt sätt sammankopplade så att organisationen och ledningen blir högeffektiv?

- Gör de system och förfaranden som forskningsrådet antagit att målen kan uppnås på ett ekonomiskt sätt (i fråga om personal och finansiellt sett)?

- Är forskningsrådets verksamhet (ansökningsomgångar, förslag, utvärdering, bidragsbeviljande) så enkel, flexibel och användarvänlig att den kan attrahera de bästa sökande och expertgranskare?

4.4.4 Insyn

Forskningsrådet ska bedriva sin verksamhet med stor självständighet och med högsta möjliga integritet. I det sammanhanget är frågan om insyn tämligen okomplicerad. Följande nyckelfrågor ska behandlas:

- Är informationen från forskningsrådet till medborgare och andra intressenter av sådan omfattning och kvalitet att mottagarna förstår rådets verksamhet och får förtroende för dess användning och kontroll av budgetmedlen?

- Är informationen från forskningsrådet till EU-institutionerna av sådan omfattning och kvalitet att de kan utöva sina tillsynsskyldigheter?

4.5 Tidsplan och resultat

I enlighet med målet att översynen ska ske så snart som möjligt, har följande preliminära tidsplan tagits fram:

- Utseende av experter – februari 2009

- Expertpanelens första möte – februari 2009

- Inlämnande av muntliga och skriftliga underlag: februari – maj 2009

- Slutrapport – juli 2009

- Kommissionens första svar – september 2009

Panelen kommer att förbereda en slutrapport med rekommendationer och slutsatser. Rapporten bör innehålla en analys och utvärdering av den befintliga organisationens och verksamhetssättets för- och nackdelar och om eventuella nödvändiga ändringar kan ses som ”tekniska lösningar” (till exempel ändringar av modellen för genomförandeorganet) eller om de ska ses om genomgripande organisatoriska ändringar och/eller rättsliga frågor.

Resultaten från översynen ska utgöra skäl för kommissionen, i samråd med det vetenskapliga rådet, att lägga fram nödvändiga lagstiftningsförslag.

SLUTSATS

Översynen av Europeiska forskningsrådets organisation och verksamhetssätt får ett avgörande inflytande på rådets framtida organisation och kommer därigenom att bli en referenspunkt för utvecklingen av EU:s forskningsfinansiering. Översynen måste därför genomföras korrekt och effektivt, med fullt stöd från samtliga intressenter, däribland EU-institutionerna och det vetenskapliga rådet.

Det här meddelandet innehåller förslag på underlag och tidsplan för en översyn som är välgrundad, bred och opartisk. Därigenom utgör den en solid grund för forskningsrådets långsiktiga framtid. Meddelandet innehåller vidare flera områden där man kan tänka sig justeringar för att förbättra forskningsrådets verksamhet utan att för den skull föregripa genomförandet av eller resultaten från översynen.

Europaparlamentet och rådet uppmanas att senast i december 2008 lämna synpunkter på metoderna i det här dokumentet. Detta för att kommissionen ska kunna ta hänsyn till dem när den utarbetar mandatet för den oberoende översynen.

Beroende på resultatet av översynen, kommer kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att omsätta slutsatserna i praktiken. Därvid kommer man att beakta behovet av att forskningsrådets verksamhet ska kunna bedrivas parallellt med förändringsarbetet.

BILAGA

MÖJLIGHETER ATT FÖRBÄTTRA EUROPEISKA FORSKNINGSRÅDETS VERKSAMHET UTAN PÅVERKAN FRÅN ÖVERSYNEN AV ORGANISATIONEN OCH VERKSAMHETSSÄTTET

Så som anges i avsnitt 3 ovan överväger kommissionen, utan att låta sig påverkas av genomförandet och resultatet av halvtidsöversynen, redan flera områden där forskningsrådets verksamhet kan förbättras avsevärt genom tekniska ändringar av villkoren för dess verksamhet och driftsmiljö inom ramarna för den befintliga lagstiftningen från rådet och Europaparlamentet. Bland dessa områden märks:

- Funktionen och tydligheten hos gränssnittet mellan det vetenskapliga rådet och den särskilda genomförandestrukturen. Det finns utrymme för förbättringar av arrangemangen för att garantera samarbete mellan det vetenskapliga rådet, kommissionen och den särskilda genomförandestrukturen. Det kan röra sig om att ytterligare förfina forskningsrådets generalsekreterares roll i förhållande till det vetenskapliga rådets ordförande och vice-ordförande samt rollen för det vetenskapliga rådets styrelse där ordföranden, vice-ordförande och generalsekreteraren träffas, varvid även direktören och den särskilda genomförandestrukturen bör inbjudas. Det kan bli nödvändigt att gå igenom bestämmelserna i kommissionens beslut om inrättandet av forskningsrådet för att ta hänsyn till den tid ordföranden och vice-ordförande lägger ner på forskningsrådet. I det sammanhanget är det viktigt att vara vaksam på intressekonflikter som kan uppstå om ordförandens och vice-ordförandes värdorganisationer subventionerar forskningsrådet. Även bestämmelserna om det vetenskapliga rådets ansvar, inklusive uppträdandekoden och rapporteringskrav, bör uppmärksammas.

- Urval och utseende av expertgranskare. Eftersom forskningsrådets verksamhet är mycket bred och det krävs ett stort antal granskare, måste förfarandena vara så enkla och flexibla som möjligt, vilket överensstämmer med god administrativ praxis och ekonomisk förvaltning. Det finns utrymme för förenklingar både i fråga om urval av experter, där det vetenskapliga rådets och kommissionens roll vid urvalet av expertgranskare av forskningsförslag är tvetydig, och skyldigheten för utförandeorganet att förbereda ett kommissionsbeslut för varje utsedd expert och vid utseende och betalning.

- Bidrag. I fråga om förslag om spetsforskning, där forskningsresultaten av naturliga skäl är osäkra, arbetar forskningsrådet efter principen att undvika ”förhandlingar” om bidrag, som beviljas om förslaget godkänns av expertgranskarpanelen (efter ett urvalsbeslut), och om utrymme finns i budgeten. Man kan behöva gå igenom kraven på den huvudansvarige forskaren för att se till att, om expertgranskarpanelen skulle skära ner budgeten, det inte uppstår något krav på att anpassa arbetsbeskrivningen.

- Att anpassa sjunde ramprogrammets IT-verktyg efter forskningsrådets särskilda behov. Under sjunde ramprogrammets inledningsfas, som sammanföll med att forskningsrådet startade sin verksamhet, har forskningsrådet använt sig av sjunde ramprogrammets standardverktyg och konfigurerat dem. Kommissionen kommer att undersöka hur dessa verktyg, till exempel det elektroniska ansökningssystemet EPSS, kan anpassas till forskningsrådets verksamhet för att öka effektiviteten och förbättra självständigheten på ett sådant sätt att kraven på ekonomisk drift och effektivitet inom sjunde ramprogrammet tillgodoses.

[1] ” I samband med den lägesrapport som avses i artikel 7.2 och som skall föregå den preliminära utvärderingen kommer kommissionen att överlämna ett meddelande till Europaparlamentet och rådet i mitten av 2008. Det ska innehålla metodik och arbetssätt för den översyn som oberoende experter skall göra av Europeiska forskningsrådets organisation och verksamhetssätt.” Vid behov kommer kommissionen att lägga fram ett förslag till antagande av ramprogrammet. (EUT L 412, 30.12.2006) 30 12 06)

[2] Rådets beslut om det särskilda programmet Idéer för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013). (2006/972/EG) EUT L 54, s. 88, 22.2.2007.

[3] Översynen kommer att utföras i enlighet med kommissionens utvärderingsnormer: ”Responding to strategic needs: reinforcing the use of evaluation” SEC(2007)213 (officiell översättning saknas).

[4] Annual Report on the European Research Council operations and realisation of the objectives in the Specific Programme "Ideas" in 2007, COM(2008)473 (officiell översättning saknas).

[5] 2007/134/EG, EUT L 57, 24.2.2007, s. 14.

[6] 1982/2006/EG, 18.12.06, EUT L 412, 30.12.2006, s.1.

[7] 1906/2006/EG, 18.12.06, EUT L 391, 30.12.2006, s. 1.

[8] 2006/972/EG, 19.12.06, EUT L 400, 30.12.2006, s. 243 och rättelse EUT L 54, 22.2.2007, p. 81.

[9] Kommissionens beslut av den 14 december 2007 om inrättande av ”genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet” för förvaltningen av det särskilda gemenskapsprogrammet Idéer på området spetsforskning enligt rådets förordning (EG) nr 58/2003, EUT L 9, 12.1.2008, s. 15.

[10] I enlighet med målen i det särskilda programmet: ”…Genomförandet och förvaltningen av verksamheten kommer att kontinuerligt ses över och utvärderas för att bedöma resultaten och anpassa och förbättra förfarandena på grundval av erfarenheterna.”

[11] Exempelvis organisatorisk kontroll, finansiell kontroll eller internrevision.

[12] ” […] fristående vetenskapligt råd av högt ansedda forskare, ingenjörer och akademiker som företräder det europeiska forskningssamfundet, stött av en kostnadseffektiv tillämpningsstruktur som skulle inrättas som ett genomförandeorgan…),

[13] Europeiska forskningsrådets personal- och rekryteringspolitik omfattas av tjänstevillkoren för andra EU-tjänstemän (EGT L 56, 4.3.1968, s. 1-7). Dessa villkor, som lagstiftaren vid ett flertal tillfällen bekräftat, utgör grunden för EU-instrument för forskningsstöd, inklusive gemensamma teknikinitiativ, oavsett om stödet fördelas via utförandeorgan eller en struktur enligt artikel 171.