Detta meddelande ger en översikt över det europeiska standardiseringssystemets funktionssätt och de initiativ som har tagits under de senaste åren för att stödja genomförandet av standardiseringsförordningen, bland annat mot bakgrund av relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol. I meddelandet beskrivs de åtgärder som kommissionen har vidtagit under den senaste tiden för att förbättra systemet ytterligare. Särskilda åtgärder som kommissionen kommer att vidta under den närmaste framtiden i syfte att skapa större effektivitet, öppenhet och rättssäkerhet för de aktörer som medverkar till att utveckla harmoniserade standarder beskrivs också. Detta meddelande handlar således om harmoniserade standarder, det vill säga europeiska standarder som har antagits på grundval av en begäran från kommissionen om tillämpning av unionens harmoniseringslagstiftning.

Produkter som tillverkas i överensstämmelse med harmoniserade standarder antas överensstämma med motsvarande lagkrav. Genom att använda harmoniserade standarder kan tillverkarna utnyttja en förenklad process för bedömning av överensstämmelse. På så sätt bidrar harmoniserade standarder till att minska den finansiella och administrativa bördan för tillverkarna, särskilt små och medelstora företag, och ökar den rättsliga säkerheten i fråga om produkternas överensstämmelse med unionens lagstiftning. Denna rättsliga verkan och säkerhet är avgörande för små och medelstora företag, eftersom den gör det möjligt för dem att tillverka förstklassiga produkter på ett konkurrenskraftigt sätt.

Därför måste kommissionen vara särskilt uppmärksam på innehållet i harmoniserade standarder. Europeiska unionens domstol har förstärkt detta krav ytterligare genom den senaste tidens rättspraxis, i synnerhet i mål C-613/14, James Elliott Construction Limited mot Irish Asphalt Limited. I denna dom klargör domstolen de harmoniserade standardernas funktion och rättsliga ställning genom att konstatera att de ”ingår i unionsrätten”, trots att de har utarbetats av oberoende privata organisationer och att användningen är frivillig.

Domstolen har också vid upprepade tillfällen framhållit kommissionens ansvar för att ta initiativ till, hantera och övervaka harmoniserade standarder. Kommissionen har således en skyldighet att följa utvecklingen av harmoniserade standarder noga och bedöma om de uppfyller kraven i den harmoniserade unionslagstiftningen och/eller begäran om standardisering, i syfte att säkerställa att de harmoniserade standarderna till fullo överensstämmer med den tillämpliga lagstiftningen. Detta inbegriper inte bara de tekniska aspekterna av standarderna utan även andra beståndsdelar i den europeiska standardiseringsförordningen, såsom huruvida utvecklingsprocessen har varit inkluderande. Kommissionen har för avsikt att fullgöra dessa skyldigheter så snabbt och effektivt som möjligt.

2. Genomförandet av standardiseringsförordningen och relevant rättspraxis

Mot bakgrund av att standardiseringsförordningen trädde i kraft 2013 och att ett flertal domar har avkunnats av Europeiska unionens domstol har kommissionen lanserat ett antal initiativ till stöd för genomförandet av den rättsliga ramen och för att förbättra det europeiska standardiseringssystemets funktionssätt i praktiken.

I enlighet med standardiseringsförordningen har kommissionen antagit unionens årliga arbetsprogram för europeisk standardisering, och däri framhållit vikten av harmoniserade standarder, deras rättsliga verkan (presumtion om överensstämmelse) samt deras kvalitet och aktualitet. Vid sidan av planeringen av arbetet med att ta fram harmoniserade standarder har dessa program också innehållit specifika förslag i syfte att förbättra styrningen av det europeiska standardiseringssystemet, till exempel genom att prioritera EU:s finansiella stöd till de europeiska standardiseringsorganisationerna för att ge direkt tekniskt stöd till utvecklingen av harmoniserade standarder. Dessutom har kommissionen i unionens årliga arbetsprogram givit de europeiska standardiseringsorganisationerna tydliga riktlinjer, i syfte att öka de små och medelstora företagens och samhällsintressenternas delaktighet i den europeiska standardiseringsprocessen.

Kommissionen har också tagit flera initiativ för att göra sin standardiseringspolicy mer genomblickbar och tillgänglig. För att se till att standardiseringsförordningen genomförs på ett korrekt sätt tog kommissionens tjänstemän 2015 fram handboken om europeisk standardisering, med vägledning om den funktion begäran om standardisering har, hur de utvecklas, antas och genomförs Detta dokument utarbetades helt i partnerskap och samarbete med de europeiska standardiseringsorganisationerna, små och medelstora företag och samhällsintressenter samt medlemsstaterna och näringslivet. Kommissionen har också tagit fram en gemensam mall för offentliggörande av hänvisningar till harmoniserade standarder i Europeiska unionens officiella tidning samt ett vägledande dokument från 2016 med titeln Verification of conditions for the publication of references of harmonised standards in the Official Journal.

I linje med strategin för den inre marknaden från 2015 och det standardiseringspaket som antogs den 1 juni 2016 har kommissionen utformat en gemensam vision för europeisk standardisering i det gemensamma initiativet för standardisering (nedan kallat det gemensamma initiativet), vilken stöds av ett brett spektrum av intressenter och samtliga medlemsstater. Syftet med det gemensamma initiativet är att se till att unionens ansträngningar inte mattas av när det gäller att modernisera det europeiska standardiseringssystemet så att det även fortsatt är attraktivt, hålla jämna steg med utvecklingen i fråga om till exempel digitalisering inom en anpassningsbar, flexibel och inkluderande ram samt påskynda och prioritera upp standardiseringen för att snabbt kunna tillgodose marknadens och användarnas behov. Särskilda insatser inom ramen för det gemensamma initiativet syftar till att öka medvetenheten och förbättra utvecklingen och genomförandet av harmoniserade standarder. Hur standarder kan användas för att klara utmaningarna med den digitala transformationen av ekonomin granskas också inom det gemensamma initiativet. Den digitala transformationen av ekonomin medför att omvandlingen av den europeiska standardiseringen måste påskyndas, så att den klarar dagens och framtidens utmaningar, i synnerhet på områden som sakernas internet, stordata, avancerad tillverkning, robotteknik, 3D-utskrifter, blockkedjeteknik och artificiell intelligens. Ett modernt, anpassningsbart och inkluderande europeiskt standardiseringssystem som kan reagera snabbt på nya händelser kommer att bidra till att påskynda spridningen av denna nya teknik.

Under 2017 kom kommissionen och de europeiska standardiseringsorganisationerna överens om en gemensam handlingsplan för att hantera frågan om harmoniserade standarder som efter en negativ bedömning från kommissionens sida inte citeras i den officiella tidningen. Denna fråga har tagits upp av Refit-plattformen och av flera intressenter, eftersom den påverkar det europeiska standardiseringssystemets funktionssätt. Som ett svar på detta har kommissionen i samarbete med de europeiska standardiseringsorganisationerna prioriterat åtgärder för att snabbt komma till rätta med mängden av icke-citerade harmoniserade standarder. Att hantera den återstående eftersläpningen är en prioriterad fråga för kommissionen.

Åtgärd 1: Kommissionen ska göra sitt bästa för att undanröja den återstående eftersläpningen så snabbt som möjligt.

För att säkerställa att hänvisningar till harmoniserade standarder som uppfyller kraven snabbt och effektivt offentliggörs i den officiella tidningen bör problem som uppkommer identifieras så tidigt som möjligt i utvecklingsprocessen. Kommissionen har infört ett system med konsulter för sådana ändamål. Konsulterna ger kommissionens avdelningar tekniskt stöd med att bedöma utkast till harmoniserade standarder och bidrar därigenom till att ytterligare förstärka kommissionens kontroll av att harmoniserade standarder överensstämmer med motsvarande lagstiftning.

Kommissionen och de europeiska standardiseringsorganisationerna har fört regelbundna strukturella dialoger i syfte att öka samordningen inom det offentlig-privata partnerskapet. Dessa dialoger har varit inriktade på tekniska och politiska aspekter av europeisk standardisering, däribland på frågor som rör de harmoniserade standardernas kvalitet och deras effekter på företag, marknader och konsumenter.