[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 26.2.2007

KOM(2007) 63 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

KARTLÄGGNING AV DEN SOCIALA VERKLIGHETEN Delrapport till Europeiska rådets vårmöte 2007

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

KARTLÄGGNING AV DEN SOCIALA VERKLIGHETEN Delrapport till Europeiska rådets vårmöte 2007 (Text av betydelse för EES)

Europa håller på att genomgå dramatiska samhällsförändringar, såväl när det gäller arbetets natur, modernt familjeliv, kvinnans ställning i samhället som den sociala rörligheten. Värderingarna förändras. Samhällena blir alltmer mångkulturella. Massvälståndet har gett vidgade horisonter och ökat våra möjligheter till livsval. EU:s medlemsstater tillhör de rikaste länderna i världen. Samtidigt dyker nya fattigdoms- och ojämlikhetsmönster upp.Nya problem som exempelvis en tilltagande övervikt och ett ökande antal faktorer som påverkar den psykiska hälsan får efterverkningar på européernas hälsa. Globalisering och demografiska tendenser är två av de drivande orsakerna till samhällsutvecklingen i Europa. Båda fenomenen erbjuder möjligheter men innebär också utmaningar. Dessa demografiska tendenser innebär längre och sundare liv, men väcker också frågor som t.ex. kostnaderna för en åldrande befolkning, rättvisa mellan generationerna, den ökande vikten av barntillsyn och balansen mellan arbete och privatliv, förhållandet mellan generationerna och nya risker för fattigdom. Globaliseringen, tillsammans med ny teknik, skapar en enorm tillväxtpotential. Men människorna måste vara förberedda genom utbildning och vidareutbildning för att kunna dra nytta av dessa möjligheter och anpassa sig till en situation där de traditionella arbetena inom industrin försvinner.

Dessa förändringar utgör utmaningar för EU. Ett öppet EU som bygger på fri rörlighet och fri handel har bidragit till att skapa arbetstillfällen och välstånd, vilket är grundförutsättningen för välfärd och bättre livskvalitet. De senaste åren har det dock stått klart att många européer ställer sig frågan om nettoeffekterna av globalisering, liberalisering och satsning på ökad konkurrenskraft verkligen bidrar till deras egen välfärd. För att bättre förstå varför det är så och undersöka dynamiken i de aktuella sociala förändringarna föreslog kommissionen 2006 en kartläggning av den sociala verkligheten i syfte att utarbeta en agenda om tillgänglighet och möjligheter; en social dimension som är nära kopplad till översynen av den inre marknaden. Europeiska rådet stödde detta och bad kommissionen att kartlägga den sociala situationen i EU.

I linje med Europeiska rådets begäran har nedanstående delrapport om arbetet med kartläggningen tagits fram för att läggas inför rådets vårmöte.

SYFTEN MED KARTLÄGGNINGEN AV DEN SOCIALA VERKLIGHETEN

Syftet med undersökningen av Europas sociala verklighet är att skapa ett samförstånd kring de gemensamma sociala utmaningar som européerna står inför. Frågan om vilken roll EU:s politik skall spela för att svara på den förändrade sociala verkligheten, eller om hur EU:s politik skall anpassas, lämnas helt öppen för närvarande.

För att nå en ny samstämmighet måste man naturligtvis bygga vidare på tidigare erfarenheter. EU har alltid haft en ”social dimension”. Romfördraget innehöll ett framsynt åtagande om jämställdhet mellan könen och genom artikel 13 i Amsterdamfördraget ges unionen lagstiftningsbefogenheter för att bekämpa alla former av diskriminering. Unionens sociala agenda, som ursprungligen togs fram på 1980-talet som en social motvikt till skapandet av den inre marknaden, koncentrerades på skydd av sysselsättningen och socialt partnerskap. Den utmynnade i lagstiftning om miniminormer för sysselsättning, hälsa och säkerhet samt gränsöverskridande sociala rättigheter för arbetare som rör sig inom unionen. Unionen har också spelat en viktig roll genom att stärka den sociala sammanhållningen, utjämna regionala olikheter och hjälpa till med anpassningen till de ekonomiska förändringarna, även inom sammanhållningspolitiken, och genom de senaste tidens initiativ som t.ex. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

Dessa inslag finns också i Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, som inte bara är inriktad på ekonomiska resultat och konkurrenskraft utan också på skapandet av större social sammanhållning och den ekonomiska hållbarhetens sociala dimension. Inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin åtar sig EU tillsammans med medlemsstaterna – som även fortsatt har den primära befogenheten att utforma sin egen politik – att tillsammans bestämma vilken politik som kommer att ge bäst resultat för kombinationen av välstånd och solidaritet som är den centrala komponenten i Lissabonvisionen, och att främja genomförandet. Lissabonstrategin har alltså utgjort ett startskott till gemensamma reflektioner om sociala frågor i en mycket bred bemärkelse, som omfattar traditionella frågor om arbetsmarknadens flexibilitet och reformer av välfärdsstaten liksom frågor som rör utbildnings- och fortbildningssystemen.

Många socialpolitiska initiativ utformades för ett industrisamhälle, där arbetet karaktäriserades av en masstillverkningsekonomi, stora företag och en hög grad av fackföreningsanslutning. I dag är Europa alltmer ett kunskapsbaserat och tjänsteinriktat samhälle. Medan de ekonomiska förhållanden som ligger bakom framväxten av den ”nya ekonomin” har fått uppmärksamhet är den sociala situationen och de sociala utmaningarna mindre välkända och undersökta. Det finns inte någon gemensam diagnos på dessa sociala utmaningar eller hur de skall bemötas.

Kartläggningen av den sociala verkligheten syftar till att få fram denna diagnos och starta en debatt om Europas sociala situation, som också ska lämna bidrag till halvtidsöversynen av EU:s socialpolitiska agenda. Man erkänner att det finns en stor mångfald, ofta lika mycket inom som mellan medlemsstaterna. Det finns dock delade, gemensamma utmaningar - demografi, ökad etnisk och kulturell mångfald samt en individualisering av värderingar. Alla EU:s medlemsstater är öppna samhällen som har formats genom den moderna kapitalismens globala krafter och världsomfattande kulturella tendenser. Vissa medborgare har vunnit ökat välstånd tack vare globalisering, ekonomisk övergång samt sociala och kulturella tendenser. Andra har hamnat på efterkälken genom de ekonomiska förändringarna och den industriella omstruktureringen och anser att deras traditionella gemenskaper, värderingar och levnadssätt är hotade.

EN ÖPPEN DISKUSSION

Kommissionen startar nu ett brett samråd om de sociala frågor och utmaningar som EU står inför. Syftet är att nå ut till olika grupper för att diskutera vad som utgör EU:s ”sociala verklighet”. Kommissionen intar en lyssnande roll och är inte ute efter att testa politiska alternativ.

Vad som är av intresse är åsikter om sociala tendenser, de viktigaste faktorerna som styr den sociala omvandlingen i Europa, om ”välfärd” och om vad som bidrar till den. Som underlag till samrådet finns ett bakgrundsdokument som har utarbetats av rådgivarbyrån för Europapolitik. I dokumentet behandlas gemensamma mönster och hur sociala förändringar kan bedömas mot referensvärden för människors välfärd. Därefter görs ett försök att inleda en debatt om en del centrala frågor som påverkar människors välfärd, t.ex. ekonomiska möjligheter, arbetets natur, nya mönster för familjeliv, frågor om fattigdom och ojämlikhet, hinder mot god hälsa och social rörlighet, livskvalitet, kulturell mångfald och hinder för integration som brottslighet och asocialt beteende. I dokumentet tar man upp dessa frågor för att stimulera till en bred debatt.

I samband med samrådet kommer man att anordna olika evenemang, ge ut en Eurobarometer som inriktas på välfärd och olika typer av samråd, och även föra ett samråd via Internet på adressen http://ec.europa.eu/citizens_agenda/index_sv.htm. Här kommer man att redovisa åsikter från ett antal berörda parter på nationell och lokal nivå. Europeiska kommissionens representationskontor i medlemsstaterna deltar i arbetet.

KOMMANDE ETAPPER

Med utgångspunkt i resultaten från detta samråd som skall pågå till fram slutet av 2007 kommer kommissionen att lägga fram en rapport. Rapporten kommer att ge en ögonblicksbild av den föränderliga sociala verkligheten i Europa, undersöka sociala tendenser och deras effekter samt dra fram de viktigaste frågorna och utmaningarna för EU på alla nivåer. Kommissionen kommer också att lägga fram idéer om hur man bäst främjar tillgång och skapar möjligheter inom EU och bidra till halvtidsöversynen av arbetet med frågorna om den sociala verkligheten.