Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om Europeiska unionens medverkan i en ökning av Europeiska investeringsfondens kapital /* COM/2014/066 final - 2014/0034 (COD) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Europeiska investeringsfonden (EIF) inrättades 1994, bl.a. i syfte att ”stimulera uthållig och balanserad tillväxt inom gemenskapen”. Enligt artikel 2 i stadgarna för Europeiska investeringsfonden har fonden till uppgift att bidra till förverkligandet av unionens mål. Fondens verksamhet består för närvarande å ena sidan i att göra investeringar i riskkapitalfonder, fonder för kapital för mindre medelstora företag (lower mid-market funds) och mezzaninkapitalfonder för att förbättra tillgången till riskvilligt kapital för innovativa små och medelstora företag med hög tillväxt och å andra sidan i att tillhandahålla garantier och kreditförstärkning genom värdepapperisering för att förbättra finansiella intermediärers utlåningskapacitet och därmed tillgången till kredit och kreditvillkoren för små och medelstora företag. EIF bedriver sin verksamhet antingen genom att sätta in fondens egna medel eller genom att förvalta mandat[1] på Europeiska investeringsbankens, Europeiska kommissionens eller nationella och regionala myndigheters uppdrag. EIF:s stadgeenliga mål att bidra till förverkligandet av unionens mål har lett till en kraftig uppgång under den ekonomiska och finansiella krisen både i investeringarna i eget kapital (equity investments) och i garantitransaktionerna. EIF ingick under 2013 åtaganden för ungefär 1,5 miljarder euro i private equity-fonder (fonder för investeringar i icke-börsnoterade företags eget kapital), vilket väntas ge en hävstångseffekt på ca 6,4 miljarder euro. Fonden ingick under det året garantiåtaganden för ungefär 1,9 miljarder euro, vilket väntas katalysera ca 7,5 miljarder euro i lån till små och medelstora företag[2]. Efter ökningen år 2007 av fondens kapital uppgår dess tecknade kapital till 3 miljarder euro, fördelat på 3 000 andelar med ett nominellt värde av 1 miljon euro per andel. Fondens inbetalda kapital uppgår för närvarande till 600 miljoner euro (dvs. 20 % av det tecknade kapitalet). Sedan oktober 2013 ägs 62,1 % av fonden av EIB, 30 % av Europeiska unionen och 7,9 % av sammanlagt 24 stycken offentliga och privata finansiella institut. Europeiska rådet framhåller i slutsatserna från sitt möte i juni 2012 att EIF:s insatser bör utvecklas i samverkan med befintliga nationella strukturer, särskilt när det gäller fondens riskkapitalverksamhet. Vid sitt möte i juni 2013 lanserade Europeiska rådet en ny ”investeringsplan” för Europa, i vilken det läggs särskild tonvikt vid finansiering för små och medelstora företag, en av fondens kärnverksamheter. Europeiska rådet uttalar sig i slutsatserna från mötet för en ökning av EIF:s kreditförstärkningskapacitet. I slutsatserna från Europeiska rådets möte i oktober 2013 anges att alla ansträngningar bör fortsätta för att återställa en normal utlåning till ekonomin och underlätta finansieringen av investeringar, särskilt när det gäller små och medelstora företag. Till svar på Europeiska rådets slutsatser har EIF identifierat ett antal finansieringslösningar för att ytterligare understödja små och medelstora företag och säkerställa att medel från fonden får största möjliga verkan. Dessa lösningar föreslås genomföras i huvudsak på följande två sätt: · Främjande av utbudet på lånefinansiering för små och medelstora företag genom kreditförstärkning, även inom ramen för initiativet för små och medelstora företag. · Skapande av ytterligare investeringskapacitet i fråga om private equity-, mezzanin-, risk- och tillväxtkapital. EIF:s egna medel kommer att vara av central betydelse för att understödja dessa verksamheter och för att genom saminvesteringar säkerställa intresseöverensstämmelse med andra mandat, inbegripet EU-mandat såsom Horisont 2020 och Cosme. Som ett resultat av dessa verksamheter väntas EIF fördubbla sin sammanlagda garanti- och riskkapitalexponering under de kommande åren. Vart och ett av EIF:s affärsområden är förbundet med olika risker, vilka återspeglas av att ett visst belopp i form av ekonomiskt kapital måste sättas åt sidan. Av riskhanteringsskäl bör detta belopp inte överstiga EIF:s tillgängliga egna medel. Med beaktande av de ovan redovisade expansionsplanerna väntas den nuvarande bufferten minska snabbt. Till följd av detta krävs en ökning av EIF:s tillgängliga egna medel, för att uppfylla de stadgeenliga kapitalkraven och behålla fondens AAA-kreditbetyg, som är av avgörande betydelse för fondens kreditförstärkningsverksamhet. EIF lade till att börja med fram två alternativ för en ökning av fondens kapacitet: · Scenario 1: Ökning av andelen inbetalt kapital från 20 % till 40 %. · Scenario 2: Ökning av det tecknade kapitalet, utan ändring av andelen inbetalt kapital (20 %). I scenario 1 är alla nuvarande andelsägare i fonden tvungna att antingen medverka i kapitalökningen eller avyttra sina andelar, eftersom det inte går att ha olika stora andelar inbetalt kapital. I scenario 2 kan de nuvarande andelsägarna välja mellan att teckna nya andelar i proportion till sitt nuvarande andelsinnehav eller att inte göra detta. I september 2013 hade EIF:s ledning en informell diskussion med de andelsägande finansiella instituten om alternativen för en ökning av fondens kapital. De senare ställde sig positiva till en kapitalökning som sådan, men kunde inte godta scenariot där andelsägarna skulle vara tvungna att antingen medverka i kapitalökningen eller avyttra sina andelar. Det rådde brett samförstånd om vikten av att bibehålla EIF:s trepartsägarstruktur. EIF behöll därför enbart scenario 2 i sitt slutliga förslag. Den 26 november 2013 gav EIF:s styrelse sitt godkännande, vad beträffar den logiska grunden, för en ökning av fondens tecknade kapital med upp till 1,5 miljarder euro (av vilket belopp 20 % skulle betalas in). Detta skulle innebära att unionen utöver sitt nuvarande andelsinnehav tecknar upp till 450 andelar till. De tekniska villkoren och närmare förfarandena för kapitalökningen kommer att föreläggas styrelsen vid lämplig tidpunkt. Enligt stadgarna för EIF måste en kapitalökning godkännas av fondens bolagsstämma, där kommissionen (som företrädare för unionen) har en blockerande minoritet för ett sådant beslut[3]. I december 2013 godkände Europeiska investeringsbankens styrelse förslaget till ökning av EIF:s kapital och gav sitt tillstånd för framläggande av förslaget för bankens råd. Europeiska rådet uppmanar i slutsatserna från mötet i december 2013 kommissionen och EIB att förbättra EIF:s kapacitet genom att öka fondens kapital, med sikte på att nå en slutlig överenskommelse senast i maj 2014. Kapitalökningen bör kompletteras med ett nytt EIB-mandat – EIB Group Risk Enhancement Mandate (EREM) – på upp till 2,3 miljarder euro under perioden 2014–2016. Med hjälp av i) den kapacitetsökning som skapas genom kapitalökningen och ii) det nya EIB-mandatet räknar EIF med att kunna sätta in mellan 2 och 3 miljarder euro per år i kreditförstärkningstransaktioner (vilket väntas katalysera mellan 11 och 20 miljarder euro per år i lån till små och medelstora företag), med start under 2014 och en topp under 2015. Dessutom kommer ytterligare åtaganden (400 miljoner euro) i private equity att ingås. I samband med kapitalökningen kommer man att sträva efter att förstärka den nuvarande offentlig-privata andelsägarstrukturen genom en oinskränkt medverkan från de andelsägande finansiella institutens sida och genom en breddning av andelsägarbasen, det senare genom att i linje med det som föreslås i den av kommissionen finansierade externa utvärderingen (se nedan) och med slutsatserna från Europeiska rådets möte i juni 2012 locka fler likasinnade nationella och regionala utvecklingsbanker och utvecklingsinstitut att medverka i kapitalökningen. Med beaktande av behovet av att snabbt svara på Europeiska rådets slutsatser och det starka behovet av att bidra till förverkligandet av unionens mål i fråga om tillväxt och skapande av arbetstillfällen så här i stadiet efter krisen är det lämpligt att förstärka EIF:s kapacitet redan 2014 genom en ökning av fondens kapital. För att unionen ska kunna understödja en ökning av kapitalet vid fondens bolagsstämma våren 2014 måste det ordinarie lagstiftningsförfarandet ha avslutats vid det laget. I annat fall fördröjs kapitalökningen till 2015. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR I enlighet med rådets beslut 2007/247/EG[4] – genom vilket gemenskapens medverkan i den föregående ökningen av fondens kapital godkändes – lät kommissionen under 2012 utföra en extern utvärdering av fondens verksamhet med egna medel. I utvärderingen beaktades synpunkter från ett antal olika berörda parter, såsom medlemsstaterna, EIB, de andelsägande finansiella instituten och kommissionen, aktieägare i finansiella institut, förvaltare av private equity-/riskkapitalfonder i vilka EIF investerat egna medel, originatorer för värdepapperiseringstransaktioner i vilka EIF medverkat och företrädare för relevanta näringslivssammanslutningar. Utvärderingen visade att unionens andelsinnehav i fonden tillför ett mervärde, av följande skäl: · Genom unionens andelsinnehav är Europeiska kommissionen företrädd i fondens bolagsstämma och i dess styrelse (två av sju ledamöter i styrelsen), vilket ger unionen ett betydande inflytande vid fastläggandet av fondens strategiska och operativa mål. Detta bidrar till att främja och förankra centrala EU-policymål i EIF:s verksamhet. · Unionens andelsinnehav skapar en ram för främjandet av EU-policyer i ett arbetsförhållande med EIB och de andelsägande offentliga och privata finansiella instituten. Det gemensamma arbetet i fondens styrelse med de andra andelsägarna, i synnerhet EIB, befrämjar ömsesidig förståelse mellan institutionerna och starkare arbetsrelationer mellan dessa viktiga aktörer på området finansiering för små och medelstora företag. · Kreditbetygsstabilitet: Andelsägarpartnerskapet mellan EIB och EU i EIF ligger till grund för fondens AAA/Aaa-kreditbetyg. Ett starkt kreditbetyg är av avgörande betydelse för att fondens finansieringsinstrument ska vara verkningsfulla. Även om fondens verksamhet med egna medel som en återspegling av dess marknadsorienterade arbetssätt när det gäller att få policyerna att visa resultat genererar ett betydande mervärde på de finansiella marknaderna visade utvärderingen också att det finns ett antal områden där verkningarna av policyerna för fondens verksamhet med egna medel skulle kunna förbättras. Kommissionen tog på grundval av slutsatserna från utvärderingen fram en uppföljningshandlingsplan som lades fram för rådet och Europaparlamentet i november 2012 och nu håller på att genomföras. De viktigaste slutsatserna från utvärderingen och de åtgärder som kommissionen yrkat på redovisas nedan. · De EU-policymål som EIF ska uppnå måste formuleras tydligare. I detta sammanhang bör det göras en översyn av den önskade balansen mellan finansiella resulat och policyresultat och av den önskade nivån på utbetalningarna av utdelning. EIF har på kommissionens begäran utarbetat en rapport till fondens styrelse om EIF:s mervärdesram och gjort en översyn av ex post-konsekvensbedömningen. Rapporten och översynen slutfördes i april 2013. Till följd av detta kommer det att införas en ex post-konsekvensbedömningsrapport med uppgifter om verkningarna i praktiken av enskilda transaktioner rörande små och medelstora företag. Kommissionen har även begärt en översyn av EIF:s policy för utdelningar. År 2013 beslutade fondens bolagsstämma att avvika från den vanliga utdelningsnivån på 40 % av nettovinsten och istället betala ut 20 % av nettovinsten i form av utdelning. Frågan om utdelningarna kommer att tas upp på nytt vid bolagsstämman 2014. · Med tanke på att var och en av de tre andelsägargrupperna på sitt eget sätt bidrar till det mervärde som fonden tillför bör man bemöda sig om att bibehålla EIF:s trepartsstruktur. De finansiella institutens andelsinnehav bör åtminstone ligga kvar på samma nivå som nu, men det är ännu bättre om det ökar i omfattning. Till svar på denna slutsats uppmanade kommissionen EIF:s ledning att anstränga sig för att få med fler likasinnade finansiella institut som andelsägare i fonden. Kommissionen bad också EIF:s ledning att regelbundet rapportera till styrelsen om de åtgärder som fonden vidtar för att locka till sig nya finansiella institut som andelsägare. · På grund av det begränsade mervärdet av systematiska saminvesteringar enbart med det riskkapitalmandat som EIB tilldelat EIF kommer fonden att uppmanas att regelbundet saminvestera med andra mandat, inbegripet EU-mandat såsom Horisont 2020 och Cosme, även för att säkerställa bättre intresseöverensstämmelse mellan kommissionen och EIF. Med tanke på att det finns en tämligen ny extern utvärdering och med beaktande av proportionalitetsprincipen och tidigare praxis anser kommissionen det inte nödvändigt att ta fram en formell konsekvensbedömning. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER I artikel 3 i rådets beslut 94/375/EG av den 6 juni 1994 om gemenskapens medlemskap i Europeiska investeringsfonden[5] finns en särskild bestämmelse om ökningar av fondens kapital. Med anledning av utvecklingen av domstolens rättspraxis beträffande ”härledda rättsliga grunder” måste denna bestämmelse emellertid betraktas som utesluten som rättslig grund för ett nytt beslut om ökning av fondens kapital. I stället bör en rättslig grund i primärrätten föreslås. Med beaktande av fondens mål och verksamheter, så som dessa redovisas i stadgarna för fonden och i beslut som fondens ledningsorgan fattat på grundval av dessa stadgar, och med beaktande av de huvudsakliga mål som eftersträvas med kapitalökningen, vilka består i – att svara på Europeiska rådets uppmaning till en ökning av fondens kreditförstärkningskapacitet, särskilt till förmån för små och medelstora företag, och – att skapa ytterligare kapacitet för investeringar i eget kapital till stöd för små och medelstora företag och för innovation, forskning och teknisk utveckling i företag i medlemsstaterna och därmed främja insatser till stöd för unionsindustrin, anses artikel 173.3 i EUF-fördraget vara en lämplig rättslig grund för förslaget om ökning av fondens kapital. 4. BUDGETKONSEKVENSER Med beaktande av den föreslagna ökningen av fondens tecknade kapital med upp till 1,5 miljarder euro kommer unionen att behöva köpa upp till 450 nya andelar. I tabellen nedan sammanfattas hur unionens andelsägande i fonden utvecklas vid en ökning enligt förslaget av fondens tecknade kapital (inbetalt kapital och infordringsbart kapital före och efter kapitalökningen). EU:s andel i EIF:s kapital (miljoner euro) Inbetalt kapital || Infordringsbart kapital || Summa tecknat kapital efter ökning Befintligt (före 2014) || Föreslagen ökning || Totalt || Befintligt (före 2014) || Föreslagen ökning || Totalt 180 || 90 || 270 || 720 || 360 || 1 080 || 1 350 Unionen ska enligt förslaget teckna nya andelar i fonden under en fyraårsperiod som inleds 2014. Enligt en uppskattning som grundar sig på EIF:s prognoser för utvecklingen av priset på EIF-andelar under teckningsperioden 2014–2017 kommer det att behövas ca 175 miljoner euro för att köpa 450 andelar. Emissionspriset för andelarna kommer att grundas på en överenskommen formel, Repurchase Share Price Undertaking (RSPU). I priset beaktas inbetalt kapital, olika reserver (t.ex. stadgeenliga reserver och balanserade vinstmedel) och budgetårets vinst minus utdelningar. Förändringar i reserverna är svåra att uppskatta med tanke på att en av reserverna återspeglar förändringar i marknadsvärderingar av EIF-investeringar i private equity och värdeförändringar som har samband med EIF:s likviditetsförvaltning. Det faktiska andelspriset för varje teckningsår kommer att grundas på det granskade bokslutet för det föregående året. Kommissionen föreslår att utdelningarna från EIF under perioden 2014–2017 används för att täcka en del av kostnaderna för de nya andelarna. Utdelningarna under den perioden uppskattas till ca 11,5 miljoner euro, under förutsättning att utdelningsnivån för 2013 (20 %) ligger fast under perioden. Det bör dock noteras att EIF använder utdelningsnivån 33 % som arbetshypotes för sina beräkningar i sitt förslag till fondens styrelse om ökning av kapitalet. Vid en utdelningsnivå på 33 % skulle det behövas ca 172 miljoner euro för att köpa 450 andelar, och utdelningarna under perioden 2014–2017 skulle uppskattningsvis uppgå till ca 19 miljoner euro. Det är EIF:s bolagsstämma som fattar beslut om utdelningen för varje år. Det går följaktligen inte att göra någon exakt beräkning av emissionspriserna för andelarna och utdelningarna under hela teckningsperioden. Det belopp som EU kommer att få betala för sina andelar väntas i vilket fall som helst inte överstiga summan av det preliminära budgetanslaget på 170 miljoner euro och utdelningarna under perioden 2014–2017. Kommissionen föreslår att man använder sig av en del anslag som, i syfte att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering, planerats för finansiella instrument inom ramen för Cosme- och Horisont 2020-programmen. De mål som eftersträvas med Cosme-förordningen är att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering (vilket är ett mål även för EIF) och främja entreprenörskap och företagarkultur. I Horisont 2020-förordningen anges att finansieringsinstrument ska vara den övervägande finansieringsformen för verksamhet som ligger nära marknaden och får stöd inom ramen för Horisont 2020-programmet. EIF kommer att spela en viktig roll i genomförandet av sådana finansieringsinstrument. Kommissionen föreslår därför att man använder en del av de anslag som är tillgängliga för Cosme och Horisont 2020 för ökningen av EIF:s kapital. De erforderliga ändringarna av budgeten för 2014 kommer att läggas fram separat i ett förslag till ändringsbudget. 2014/0034 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om Europeiska unionens medverkan i en ökning av Europeiska investeringsfondens kapital EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 173.3, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och av följande skäl: (1) Rådets beslut 94/375/EG av den 6 juni 1994 om gemenskapens medlemskap i Europeiska investeringsfonden[6] (EIF) antogs bl.a. i syfte att ”stimulera uthållig och balanserad tillväxt inom gemenskapen”. (2) Efter ökningen år 2007 av fondens tecknade kapital uppgår dess auktoriserade kapital till 3 miljarder euro, fördelat på 3 000 andelar med ett nominellt värde av 1 miljon euro per andel. Andelen inbetalt kapital är 20 %. Gemenskapen, företrädd av kommissionen, medverkade i ökningen år 2007 av fondens tecknade kapital, på grundval av rådets beslut 2007/247/EG av den 19 april 2007 om gemenskapens medverkan i Europeiska investeringsfondens kapitalökning[7]. (3) Unionen, företrädd av kommissionen, har för närvarande tecknat sammanlagt 900 andelar i fonden med ett nominellt värde av 900 miljoner euro, av vilket belopp 180 miljoner euro har betalats in. (4) Europeiska rådet antog vid sitt möte den 28–29 juni 2012 ”tillväxt- och sysselsättningspakten”, i syfte att stimulera smart, hållbar, inkluderande, resurseffektiv och sysselsättningsskapande tillväxt. Det framhåller i slutsatserna från mötet – bland de ytterligare brådskande åtgärder som enligt Europeiska rådet krävs på EU-nivå för att stimulera tillväxten och öka sysselsättningen, främja finansieringen av ekonomin och göra Europa mer konkurrenskraftigt som en plats för produktion och investering – att Europeiska investeringsfondens insatser bör utvecklas i samverkan med befintliga nationella strukturer (såsom nationella utvecklingsbanker och utvecklingsinstitut), särskilt när det gäller fondens riskkapitalverksamhet. (5) I syfte att ytterligare främja investeringar och förbättra tillgången till kredit lanserade Europeiska rådet vid sitt möte den 27–28 juni 2013 en ny ”investeringsplan” för Europa, för att stödja små och medelstora företag och stimulera finansieringen av ekonomin. Det välkomnar i slutsatserna från mötet kommissionens och Europeiska investeringsbankens avsikt att prioritera genomförandet av vissa åtgärder, bl.a. en ökning av Europeiska investeringsfondens kreditförstärkningskapacitet. (6) Europeiska rådet erinrade vid sitt möte i december 2013 om att återställande av en normal utlåning till ekonomin, framför allt till små och medelstora företag, fortfarande är en prioritet. Det uppmanar i slutsatserna från mötet kommissionen och EIB att förbättra Europeiska investeringsfondens kapacitet ytterligare genom att öka fondens kapital, med sikte på att nå en slutlig överenskommelse senast i maj 2014. (7) Den nuvarande storleken på fondens egna medel ger inte utrymme för en väsentlig ökning av dess verksamhet till svar på Europeiska rådets önskemål, eftersom fondens garanti- och riskkapitaltransaktioner inte får överskrida de tak som fastställs i artikel 26 i stadgarna för Europeiska investeringsfonden eller av fondens bolagsstämma. Dessutom begränsas fondens kreditförstärkningskapacitet av storleken på dess tillgängliga egna medel. (8) Den 26 november 2013 gav fondens styrelse därför sitt godkännande, vad beträffar den logiska grunden, för en ökning av fondens tecknade kapital med upp till 1,5 miljarder euro, vilket ger marginal för den erforderliga ökningen av fondens egna medel. De tekniska villkoren och närmare förfarandena för kapitalökningen kommer att föreläggas styrelsen vid lämplig tidpunkt, tillsammans med en begäran om tillstånd att lägga fram ett förslag för godkännande vid fondens bolagsstämma 2014. (9) Fondens andelsägare bör kunna teckna nya andelar efter eget gottfinnande under en fyraårsperiod som inleds 2014 och avslutas 2017. Priset för nya andelar bör fastställas årligen och grundas på den formel för substansvärdet som fondens andelsägare kommit överens om. (10) De årsutdelningar som unionen erhåller under perioden 2014–2017 för sin medverkan i fonden bör betraktas som externa inkomster avsatta för särskilda ändamål och användas för att täcka en del av kostnaderna för kapitalökningen. Detta torde göra mer budgetmedel tillgängliga för kapitalökningen och på så vis bidra till uppnåendet av målet att bibehålla unionens andelsinnehav i fonden på den nuvarande nivån (30 % av andelarna). (11) Unionen bör medverka i ökningen av fondens kapital för att uppnå sina mål att, på det sätt som redovisas i slutsatserna från Europeiska rådets möte i juni 2012, juni 2013 och december 2013 och specificeras i tillväxt- och sysselsättningspakten och den nya investeringsplanen för Europa, främja en miljö som är gynnsam för initiativ och för utveckling av företag inom hela unionen – särskilt i fråga om små och medelstora företag – och främja ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som skapas genom politiken inom sektorerna för innovation, forskning och teknisk utveckling. (12) För att göra det möjligt för unionens företrädare i EIF:s bolagsstämma att rösta om kapitalökningen snarast möjligt bör det här beslutet träda i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Unionen ska utöver sitt nuvarande andelsinnehav i Europeiska investeringsfonden (nedan kallad fonden) teckna upp till 450 andelar i fonden med ett nominellt värde av 1 miljon euro per andel. Teckningen av andelar och årsbetalningarna ska ske i enlighet med de villkor som fastställs av fondens bolagsstämma. Artikel 2 Unionen ska köpa de nya andelarna i fonden under en fyraårsperiod som inleds 2014. De utdelningar som unionen erhåller under perioden 2014–2017 för sin medverkan i fonden ska betraktas som externa inkomster avsatta för särskilda ändamål, i enlighet med artikel 21.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget[8], och användas för att täcka en del av teckningskostnaderna. Ett sammanlagt belopp på upp till 170 miljoner euro för hela perioden ska göras tillgängligt i Europeiska unionens allmänna budget för att täcka de återstående kostnaderna, varvid redan planerade anslag under rubrik 1a i den fleråriga budgetramen 2014–2020 ska användas, så att de totala fördelade utgifterna förblir oförändrade. Det budgetmässiga åtagandet får delas upp i årliga delåtaganden under fyra år, i enlighet med artikel 85.4 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. Artikel 3 Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Utfärdat i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar Ordförande Ordförande FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning 1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen 1.3. Typ av förslag eller initiativ 1.4. Mål 1.5. Motivering till förslaget eller initiativet 1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen 1.7. Planerad metod för genomförandet 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering 2.2. Administrations- och kontrollsystem 2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel 3.2. Beräknad inverkan på utgifterna 3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna 3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslagen 3.2.3. Beräknad inverkan på anslag av administrativ natur 3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen 3.2.5. Bidrag från tredje part 3.3. Beräknad inverkan på inkomsterna FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 1.1. Förslagets eller initiativets beteckning Godkännande av en ökning av Europeiska investeringsfondens kapital och av unionens medverkan i kapitalökningen 1.2. Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen[9] Avdelning 01 – Ekonomi och finans 1.3. Typ av förslag eller initiativ ¨ Ny åtgärd ¨ Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd[10] ý Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden ¨ Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny 1.4. Mål 1.4.1. Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till Mål: ”Att aktivt samarbeta med EIB och EIF i genomförandet av EU-policyer” Mål: ”Att fortsätta att arbeta nära samman med EIB och EIF i utformningen av finansiella instrument som underbygger Europa 2020-mål i den fleråriga budgetramen” 1.4.2. Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs Specifikt mål nr 1. Mål: ”Att verka för EU-intresset i EIB:s och EIF:s ledningsorgan och stärka samarbetet mellan EU och EIB/EIF för att säkerställa att EIB:s och EIF:s utlåning står i överensstämmelse med EU:s policyprioriteter, särskilt inom EU” Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen Kapitel 01 04 – Finansiella transaktioner och instrument 1.4.3. Verkan eller resultat som förväntas Med kapitalökningen kan EIF reagera på Europeiska rådets slutsatser med följande två resultat: · Kapitalökningen främjar utbudet på lånefinansiering för små och medelstora företag (genom kreditförstärknings- och garantiverksamhet). · Kapitalökningen skapar ytterligare investeringskapacitet i fråga om private equity-, mezzanin-, risk- och tillväxtkapital. Dessutom gör kapitalökningen det möjligt för EIF att saminvestera egna medel med kommissionens mandat, t.ex. Cosme och Horisont 2020, och därmed säkerställa intresseöverensstämmelse mellan kommissionen och EIF, i enlighet med budgetförordningen. Genom medverkan i den aktuella kapitalökningen går det att se till att EU:s andel av EIB:s kapital åtminstone hålls konstant och inte späds ut. Kreditförstärknings- och garantiverksamhet Under nästa programplaneringsperiod förväntas EIF avsevärt öka sin kreditförstärkningsverksamhet, till 2,0–3,0 miljarder euro per år (för att årligen katalysera 11–20 miljarder euro för utlåning till små och medelstora företag), och göra särskilda insatser under 2015 och 2016. För denna ytterligare kreditförstärkningsverksamhet krävs en ökning av EIF:s egna medel med 400 miljoner euro, som kompletteras av ett EIB-mandat på upp till 2,3 miljarder euro för åren 2014–2016. Verksamhetsökningen bör leda till en ökning med 50 % av antalet små och medelstora företag som omfattas av EIF:s kreditförstärknings- och garantiverksamhet. Private equity-verksamhet Det ytterligare kapitalet stärker EIF:s fokus på kritiska brister på marknaderna för sådd-, risk- och tillväxtkapital. Dessa viktiga initiativ innebär att såväl forsknings-, utvecklings- och innovationspolitik som politik för sysselsättning, tillväxt och social sammanhållning främjas. Totalt sett behöver de ytterligare åtagandena på 400 miljoner euro kompletteras med ytterligare 150–200 miljoner euro från EIF:s egna medel. Verksamhetsökningen bör leda till en ökning med 50 % av antalet små och medelstora företag som gynnas av EIF:s private equity-verksamhet. 1.4.4. Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan Uppnåendet av målen ska mätas genom antalet kreditförstärkningstransaktioner, uppnådd katalysatoreffekt, den lånevolym som gjorts tillgänglig för små och medelstora företag, antalet små och medelstora företag som gynnats, och den geografisk spridningen. Resultaten ska mätas genom ökningen av antalet små och medelstora företag som omfattas av EIF:s kreditförstärknings- och garantiverksamhet. När det gäller riskkapitalverksamheten ska effekterna mätas genom antalet transaktioner, antalet företag som stöds, hävstångseffekten (dvs. det totala belopp som saminvesterats), katalysatoreffekten (dvs. saminvesterade belopp som direkt kan hänföras till EIF), volymen utbetalningar till de slutliga stödmottagarna samt genom den geografiska spridningen. Resultaten ska mätas genom ökningen av antalet små och medelstora företag som gynnas av EIF:s private equity-verksamhet. 1.5. Motivering till förslaget eller initiativet 1.5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt EIF använder sina egna medel som reservering för sin garantiverksamhet och för betalning för eget kapital vid riskkapitalinvesteringar. Den nuvarande omfattningen av EIF:s egna medel begränsar EIF:s möjligheter att avsevärt öka den riskkapitalverksamhet och den kreditförstärkningsverksamhet som Europeiska rådet begärde i juni 2012, juni 2013 och december 2013. 1.5.2. Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå Den ytterligare kapacitet som skapas genom ökningen av EIF:s kapital kommer att göra det möjligt för EIB-gruppen att genom hävstångseffekten skapa ytterligare 45 miljarder euro i nya lån och leasinginstrument under de närmaste sju åren. Kapitalökningen skulle också ge EIF större möjligheter att samarbeta med sina andelsägare (kommissionen, EIB och de finansiella instituten) och med tredje parter i genomförandet av kreditförstärkningsverksamheten. EIF:s ytterligare investeringskapacitet ska också användas för den europeiska riskkapitalmarknaden, särskilt för start- och såddfinansiering. Detta kommer att öka EIF:s bidrag till att uppnå Europa 2020-strategins mål om smart, hållbar och sysselsättningsskapande tillväxt, och i synnerhet till genomförandet av följande flaggskeppsinitiativ för små och medelstora företags tillgång till finansiering: · ”Innovationsunionen” · ”Industripolitik för en globaliserad tid” · ”Små och medelstora företags tillgång till finansiering” Den föreslagna kapitalökningen skulle också ge tillfälle att uppvärdera de finansiella institutens roll i EIF genom ökning av deras andelar. 1.5.3. Huvudsakliga erfarenheter från liknande försök eller åtgärder Enligt rådets beslut 2007/247/EG skulle en utvärdering av fondens verksamhet med egna medel lämnas senast den 31 juli 2012. Av denna utvärdering framgick mervärdet av EIF:s verksamhet med egna medel för den finansieringsverksamhet som omfattar europeiska små och medelstora företag (riskkapital och lånefinansiering), inbegripet investeringsvolymer, utvecklingen av innovativa finansiella instrument, och skapandet av investeringar i infrastruktur och ekosystem på grundval av partnerskap och delad kunskap. Enligt slutsatsen i utvärderingen finns starka och giltiga skäl för EU:s andelsinnehav i EIF, vilket framgår i motiveringen (avsnitt 2. Resultat av samråd med berörda parter och konsekvensbedömningar). Trots det observerade mervärdet identifierade utvärderingen ett antal områden där den strategiska effekten av EIF:s verksamhet med egna medel skulle kunna ökas ytterligare. Som en reaktion på slutsatserna från utvärderingen har kommissionen utarbetat en uppföljande åtgärdsplan för att ytterligare öka mervärdet av EU:s andelsinnehav i EIF. Handlingsplanen lades fram för rådet och Europaparlamentet i november 2012 och håller på att genomföras. 1.5.4. Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter Kommissionen främjar systematiskt ett nära samarbete och gemensamma initiativ för EIB-gruppen. Dessa effektiva åtgärder blir alltmer nödvändiga för att återhämtningen i en känslig ekonomisk miljö ska kunna upprätthållas. EIF:s egna medel kompletterar dessutom EU:s och EIB:s mandat (t.ex. de finansiella instrumenten inom ramen för Cosme och Horisont 2020 och EIB:s riskkapitalmandat). EIF:s egna medel kommer att behövas som hävstång för EU:s medel. 1.6. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen ¨ Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid – ¨ Förslaget eller initiativet ska gälla från [den DD/MM]ÅÅÅÅ till [den DD/MM]ÅÅÅÅ. – x Det påverkar resursanvändningen från 2014 till 2017. ¨ Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid – Efter en inledande period [ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ], – beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå. 1.7. Planerad metod för genomförandet[11] Från och med 2014 års budget X Direkt förvaltning som sköts av kommissionen 2. FÖRVALTNING 2.1. Bestämmelser om uppföljning och rapportering EIF:s årsrapport och revisionskommitténs årsrapport kommer även fortsättningsvis att läggas fram för rådet och Europaparlamentet i enlighet med rådets beslut 2007/247/EG. Styrelsen utvärderar den största delen av EIF:s olika verksamheter och övervakar riskkapital- och garantiportföljerna. Den ser också till att fonden förvaltas i enlighet med stadgarna och de särskilda riktlinjer som antagits av styrelsen. Kommissionen har utsett två direktörer och två suppleanter till styrelsen. Ett trepartsavtal mellan EIF, revisionsrätten och kommissionen omfattar förfarandena för att förse revisionsrätten med de dokument och uppgifter som berör EU:s delaktighet i EIF:s kapital. EIF värderas av tre stora kreditvärderingsinstitut – Fitch, Moody’s och Standard & Poor’s. 2.2. Administrations- och kontrollsystem 2.2.1. Risker som identifierats Detta förslag leder inte till några förändringar av de risker som EU:s andelsägande i EIB medför. EIF:s strukturer för hantering av både investeringar och risker förblir desamma. Riskhanteringen fungerar i enlighet med bästa marknadspraxis, tillämpliga normer, lagstiftningen, och Basel II-kraven. 2.2.2. Uppgifter om det interna kontrollsystemet EIF:s funktion för hantering och övervakning av risker omfattar all EIF-verksamhet, övervakar regelbundet riskerna med enskilda transaktioner och på portföljnivå, och utvärderar nya och befintliga transaktioner. EIF:s årsredovisning granskas av externa revisorer på uppdrag av EIF:s revisionskommitté. Årsredovisningen godkänns av andelsägarna vid den årliga generalsförsamlingen. Internrevisionen, som lagts ut på entreprenad till EIB, undersöker och utvärderar utformningen av de interna kontrollsystemen och om de fungerar korrekt. Revisionskommittén sammanträder regelbundet med internrevisorn och övervakar genomförandet av överenskomna åtgärder. 2.2.3. Beräknade kostnader för och fördelar med kontroller – bedömning av förväntad risk för fel Kapitalökningen avser ett andelsinnehav i ett internationellt finansiellt institut. Enligt stadgarna för EIF ska interna och externa revisorer göra regelbundna kontroller av EIF. 2.3. Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter EIF har en oberoende avdelning för kontroll av efterlevnad och operativa risker som ser till att högsta standarder för integritet tillämpas i all verksamhet som bedrivs av EIF i enlighet med bästa internationella praxis. 3. BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET 3.1. Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel · Befintliga budgetrubriker år 2014 Redovisa enligt de berörda rubrikerna i budgetramen i nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den årliga budgeten i nummerföljd Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik i den årliga budgeten || Typ av anslag || Bidrag || Diff./Icke-diff. ([12]) || från Efta-länder[13] || från kandidat-länder[14] || från tredje-länder || enligt artikel 21.2 b i budget-förordningen 1a || 01 04 01 01 – Europeiska investeringsfonden – Tillhandahållande av de inbetalda andelarna av det tecknade kapitalet 01 04 01 02 – Europeiska investeringsfonden – Infordringsbar del av det tecknade kapitalet || Diff. || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ 1a || 02 02 02 – Att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering i form av egetkapital och lån || Diff. || JA || NEJ || NEJ || NEJ 1a || 08 02 02 02 – Öka tillgången till riskfinansiering för att investera i forskning och innovation || Diff. || JA || NEJ || NEJ || NEJ 3.2. Beräknad inverkan på utgifterna Förslaget leder inte till en ökning av de sammanlagda utgifterna under rubrik 1a i den fleråriga budgetramen (2014–2020), eftersom en del anslag som planerats för finansiella instrument inom ramen för Cosme- och Horisont 2020-programmen istället avses användas för ökningen av Europeiska investeringsfondens kapital. Finansieringskällor för ökningen av EIF:s kapital: || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 Budgetrubrik 02 02 02 – Att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering i form av egetkapital och lån || Åtaganden || 21,250 || 21,250 || 21,250 || 21,250 || Betalningar || 21,250 || 21,250 || 21,250 || 21,250 Budgetrubrik 08 02 02 02 – Öka tillgången till riskfinansiering för att investera i forskning och innovation || Åtaganden || 21,250 || 21,250 || 21,250 || 21,250 || Betalningar || 21,250 || 21,250 || 21,250 || 21,250 3.2.1. Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Rubrik i den fleråriga budgetramen || 01 04 || Finansiella transaktioner och instrument GD <…….> || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018–2020 || TOTALT  Driftsanslag || || || || || || || || Budgetrubrik (nr): 01 04 01 01 || Åtaganden || (1) || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 0 || 0 || 0 || 170,000* Betalningar || (2) || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500++++++++ || 0 || 0 || 0 || 170,000* Budgetrubrik (nr): 01 04 01 02 || Åtaganden || (1a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || Betalningar || (2a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program[15] || || || || || || || || Budgetrubrik (nr): || || (3) || || || || || || || || TOTALA anslag för GD <….> || Åtaganden || = 1a + 1b + 1c + 3 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 0 || 0 || 0 || 170,000 Betalningar || = 2a + 2b + 2c + 3 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 0 || 0 || 0 || 170,000  TOTALA driftsanslag || Åtaganden || (4) || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || || || || 170,000 Betalningar || (5) || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || || || || 170,000  TOTALA anslag av administrativ natur som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program || (6) || || || || || || || || TOTALA anslag för RUBRIK 1a i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || = 4 + 6 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || || || || 170,000 Betalningar || = 5 + 6 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || || || || 170,000 || || || || || || || || || Rubrik i den fleråriga budgetramen || 5 || ”Administrativa utgifter” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018–2020 || TOTALT GD <…….> ||  Personalresurser || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834  Övriga administrativa utgifter || || || || || 0,200* || || || 0,200* GD <….> TOTALT || Anslag || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034 * För utvärdering av externa konsulter TOTALA anslag för RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || (summa åtaganden = summa betalningar) || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || || || År 2014[16] || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018–2020 || TOTALT TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–5 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || 42,762 || 42,762 || 42,762 || 42,762 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 172,034 Betalningar || 42,762 || 42,762 || 42,762 || 42,762 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 172,034 3.2.2. Beräknad inverkan på driftsanslagen – ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk – X Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande: Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Mål- och resultatbeteckning ò || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018–2020 || TOTALT RESULTAT Typ[17] || Genom­snitt­liga kost­nader || Antal || Kostn. || Antal || Kostn. || Antal || Kostn. || Antal || Kostn. || Antal || Kostn. || Antal || Kostn. || Antal || Kostn. || Totalt antal || Total kostnad SPECIFIKT MÅL nr 1…[18] Att verka för EU-intresset i EIB:s och EIF:s ledningsorgan och stärka samarbetet mellan EU och EIB/EIF för att säkerställa att EIB:s och EIF:s utlåning står i överensstämmelse med EU:s policyprioriteter, särskilt inom EU || || || || || || || || || || || || || || || || - Resultat || || || || 42,500 || || 42,500 || || 42,500 || || 42,500 || || 0 || || 0 || || 0 || || 170,000 Delsumma för specifikt mål nr 1 || || || || || || || || || || || || || || || || TOTALA KOSTNADER || || 42,500 || || 42,500 || || 42,500 || || 42,500 || || 0 || || 0 || || 0 || || 170,000 3.2.3. Beräknad inverkan på anslag av administrativ natur 3.2.3.1. Sammanfattning – ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att anslag av administrativ natur tas i anspråk – X Förslaget/initiativet kräver att anslag av administrativ natur tas i anspråk enligt följande: Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) || År 2014[19] || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018–2020 || TOTALT RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personalresurser || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834 Övriga administrativa utgifter || || || || || 0,200 || || || 0,200 Delsumma RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034 Belopp utanför RUBRIK 5[20] i den fleråriga budgetramen || || || || || || || || Personalresurser || || || || || || || || Andra utgifter av administrativ natur || || || || || || || || Delsumma för belopp utanför RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034 TOTALT || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034 Personalbehoven ska täckas genom anslag inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel. 3.2.3.2. Beräknat personalbehov – ¨ Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk – X Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande: Beräkningarna ska anges i heltidsekvivalenter || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018–2020 ||  Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) || || || XX 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || XX 01 01 02 (vid delegationer) || || || || || || || || XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || || || 10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) || || || || || || ||  Extern personal (i heltidsekvivalenter)[21] || || XX 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier finansierade genom ramanslaget) || || || || || || || || XX 01 02 02 (kontraktsanställda, lokalanställda, nationella experter, vikarier och unga experter som tjänstgör vid delegationerna) || || || || || || || || XX 01 04 yy[22] || - vid huvudkontoret || || || || || || || || - vid delegationer || || || || || || || || XX 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || || || 10 01 05 02 (kontraktsanställda, vikarier och nationella experter som arbetar med direkta forskningsåtgärder) || || || || || || || || Annan budgetrubrik (ange vilken) || || || || || || || || TOTALT || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 XX motsvarar det politikområde eller den avdelning i budgeten som avses. Personalbehoven ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel. Beskrivning av arbetsuppgifter: Tjänstemän och tillfälligt anställda || De viktigaste uppgifterna som följer av förslaget är följande: - Utformning av lagstiftningsförslaget. - Uppföljning av lagstiftningsförfarandet med Europaparlamentet och rådet. - Kontakter och kommunikation med EIF, särskilt med tanke på utarbetandet av rapporter och av kommissionens ståndpunkter beträffande förslag som lagts fram för EIF:s styrelse. - Utarbetande av kommissionens ståndpunkter beträffande förslag som lagts fram för EIF:s styrelse. - Utarbetande av rapporter som krävs i lagstiftningen. Extern personal || 3.2.4. Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen – ¨ Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen – X Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen Kommissionen föreslår att man använder sig av en del anslag som, i syfte att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering, planerats för finansiella instrument inom ramen för Cosme- och Horisont 2020-programmen. De budgetposter från vilka medel överförs är 02 02 02 (Att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering i form av egetkapital och lån) och 08 02 02 02 (Öka tillgången till riskfinansiering för att investera i forskning och innovation). Den budgetpost till vilken medel överförs är 01 04 01 01 (Europeiska investeringsfonden – Tillhandahållande av de inbetalda andelarna av det tecknade kapitalet). Såsom angivits ovan uppgår de erforderliga anslagen till sammanlagt 170 miljoner euro under perioden 2014–2020. ¨ Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras[23]. 3.2.5. Bidrag från tredje part – Det ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet. Beräknad inverkan på inkomsterna – ¨ Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida. – X Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt: – ¨ Påverkan på egna medel – X Påverkan på ”diverse inkomster” Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Budgetrubrik i den årliga budgetens inkomstdel: || Belopp som förts in för det innevarande budgetåret || Förslagets eller initiativets inverkan på inkomsterna[24] År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018–2020 Artikel 8 5 0 || || 2,477 || 2,078 || 3,112 || 3,800 || p.m. || p.m. || p.m. Artikel 8 5 0 (Utdelningar från Europeiska investeringsfonden) upptar (de eventuella) utdelningarna från EIF på unionens andelar i fonden. EIF siktar i enlighet med artikel 24 i stadgarna för fonden på att generera en rimlig avkastning på fondens medel. EIF får efter beslut av fondens bolagsstämma betala ut utdelning till andelsägarna från årsnettovinsten. Vad beträffar unionens andelsinnehav tas sådana utdelningar upp i budgetpost 8 5 0 i EU-budgeten. EIF:s inkomster utgörs för närvarande i huvudsak av inkomster från likviditetsförvaltning, från förvaltningsavgifter och från garantitransaktioner med fondens medel. Med tanke på att det inte går att få fram exakta uppgifter om framtida nettovinster och utdelningar – vilka inverkar på emissionspriset på andelarna – föreslår kommissionen att inkomsterna från utdelningar under teckningsperioden 2014–2017 avsätts för budgetpost 01 04 01 01 i budgetens utgiftsdel. Beloppen i tabellen ovan grundar sig på en uppskattning där man bl.a. utgått ifrån att den nuvarande utdelningsnivån (20 %) kommer att ligga fast under teckningsperioden. Det är dock EIF:s bolagsstämma som fattar beslut om utdelningen för varje år. [1] Med mandat avses i denna motivering andra EIF-verksamheter än de där fonden enbart använder sina egna medel. Till mandaten hör bl.a. EU-program vars förvaltning delegerats till EIF. [2] Belopp enligt EIF:s interna uppskattningar. [3] Enligt stadgarna får EIF:s auktoriserade kapital ökas genom beslut av fondens bolagsstämma som fattas med en majoritet på 85 % av de avgivna rösterna. Eftersom kommissionen innehar 30 % av andelarna i fonden, kan den blockera beslutet. [4] Rådets beslut 2007/247/EG av den 19 april 2007 om gemenskapens medverkan i Europeiska investeringsfondens kapitalökning (EUT L 107, 25.4.2007, s. 5). [5] EGT L 173, 7.7.1994, s. 12. [6] EGT L 173, 7.7.1994, s. 12. [7] EUT L 107, 25.4.2007, s. 5. [8] EUT L 298, 26.10.2012, s. 1. [9] Verksamhetsbaserad förvaltning och verksamhetsbaserad budgetering benämns ibland med de interna förkortningarna ABM respektive ABB. [10] I den mening som avses i artikel 54.2 a och b i budgetförordningen. [11] Närmare förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [12] Differentierade respektive icke-differentierade anslag. [13] Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen. [14] Kandidatländer och i förekommande fall potentiella kandidatländer i västra Balkan. [15] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder. [16] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras. [17] Resultaten som ska anges är de produkter eller tjänster som levererats (t.ex. antal studentutbyten som har finansierats eller antal kilometer väg som har byggts). [18] Mål som redovisats under punkt 1.4.2: ”Specifikt/specifika mål…”. [19] Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras. [20] Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder. [21] [Denna fotnot förklarar vissa initialförkortningar som inte används i den svenska versionen.] [22] Särskilt tak för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster). [23] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet (avseende perioden 2007–2013). [24] När det gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag för uppbördskostnader.