RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om genomförande av systemet för fjärranalys och om utnyttjande av de anslag som ställts till kommissionens förfogande genom rådets förordning (EG) nr 78/2008 (andra delrapporten)

INLEDNING

Detaljerade uppgifter om användningen av jordbruksmark och tillståndet för grödor är av stor vikt för kvaliteten på prognoser för skördeavkastning och jordbruksproduktion. Sådana uppgifter är särskilt användbara för marknadsövervakning och förvaltning av tillhörande marknadsåtgärder i enlighet med den samlade marknadsordningen. EU har i det sammanhanget gjort stora ansträngningar för att utveckla och förbättra innovativ teknik och innovativa modeller speciellt för fjärranalys. De erfarenheter som gjorts visar att fjärranalys ger oberoende information av hög kvalitet som inte kan fås från traditionella system för jordbruksstatistik och prognoser.

Rådets förordning (EG) nr 78/2008[1] utgör den rättsliga ramen för användningen av fjärranalys under perioden 2008–2013.

De fjärranalyssystem som omfattas av den rättsliga ramen ger, genom spridning av olika produkter, användbar information till Europeiska kommissionen, de berörda medlemsstaterna, olika forskningsinstitut och andra användare. Systemet har också kontinuerligt förbättrats sedan det infördes. Utöver det primära målet att leverera prognoser för avkastning och produktion ger systemet värdefulla insikter i andra områden av betydelse för jordbruket i EU, t.ex. klimatförändringarna.

Enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 78/2008 ska kommissionen senast den 31 juli 2013 översända en halvtidsrapport om genomförandet av fjärranalysåtgärderna och om användningen av de anslag som har ställts till kommissionens förfogande enligt denna förordning. Denna andra delrapport är utarbetad mot bakgrund av att de åtgärderna inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att fortsätta efter 31 december 2013.

Rapporten innehåller ett möjligt scenario där dagens Mars-system för avkastningsprognoser för EU fortsätter och att det utvidgas globalt med målet att ytterligare förbättra avkastningsprognoser för EU och att bidra till de internationella initiativ som G20:s jordbruksministrar lagt fram.

MARS-SYSTEMET FÖR AVKASTNINGSPROGNOSER

Mars-systemet för avkastningsprognoser startade 1998 som ett tioårigt pilotprojekt som skulle ta fram prognoser för avkastning och produktion. Verksamheten, som då benämndes övervakning av jordbruket genom fjärranalys (förkortad till Mars), koncentrerades på prognoser för avkastning och produktionsvolymer för olika grödor inom EU. Bedömningarna grundades på meteorologiska analyser, agrometeorologiska simulerade indikatorer på grödtillväxt, lågupplösta satellitdata och statistisk analys.

Den rättsliga grunden för verksamheten var under perioden 1999–2003 beslut 1445/2000/EG[2], och under 2004–2007 beslut 2066/2003/EG[3]. Från och med 2008 och till och med 2013 genomförs verksamheten i enlighet med rådets förordning (EG) nr 78/2008. Mars-systemet för avkastningsprognoser drivs inom åtgärden AGRI4CAST vid institutet för miljö och hållbar utveckling vid JRC.

Mars-systemet för avkastningsprognoser är ett komplext, integrerat analysverktyg som gör det möjligt att uppfylla målen i förordningen, särskilt beträffande övervakningen av grödor, avkastning och jordbruksproduktion.

Systemet består av flera oberoende moduler som integrerats i syfte att övervaka grödorna och göra prognoser om avkastningen. Tekniskt sett består Mars-systemet för avkastningsprognoser av följande komponenter: 1) underhåll av en meteorologisk databas (se artikel 1.2 a i förordningen), 2) tillämpningen av agrometeorologiska modeller (artikel 1.2 d), 3) bearbetning av lågupplösta satellitdata (artikel 1.2 a), 4) statistiska analyser och avkastningsprognoser för de viktigaste grödorna på nationell nivå i EU (artikel 1.2 b) samt visualiseringsverktyg. Mars-systemet för avkastningsprognoser täcker operativt sett hela den europeiska kontinenten, Maghreb och Turkiet. De grödor som omfattas av simuleringsmodellerna är vete, durumvete, höst- och vårkorn, majs, raps, solros, potatis, sockerbeta, åkerböna, ris och betesmark.

Mer detaljerade uppgifter om systemet, liksom de uppgifter som fås fram med hjälp av det, återfinns i det bifogade arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar.

(1) Meteorologisk databas

Meteorologiska data samlas in från väderstationer i Europa, därefter kontrolleras kvaliteten på dem och ytterligare bearbetning sker innan de slutligen analyseras. Databasen kan användas för att utfärda riskvarningar, t.ex. avseende onormala väderförhållanden under en viss månad. Dessutom analyseras väderprognosdata från det europeiska centrumet för medellånga väderprognoser som del av utarbetandet av väderutsikter av betydelse för jordbruket.

(2) Agrometeorologiska modeller för simulering av grödtillväxt

I agrometeorologiska modeller används meteorologiska data för att uppskatta biomassaproduktionen för olika grödor. De verktyg som används är Crop Growth Monitoring System (dvs. Wofost-modellen – World Food Study model – anpassad till europeiska förhållanden), Lingra-modellen för betesmark, samt Warm-modellen (Water Accounting Rice Model).

För simuleringarna används tilläggsinformation i form av bl.a. markparametrar, odlingskalendrar och odlingspraxis och andra parametrar för grödan. På denna nivå tar man fram ett stort antal grödspecifika indikatorer/prediktorer (t.ex. potentiell biomassa), vilka sedan skickas för statistisk analys som underlag för kvantitativa avkastningsprognoser. Dessa faktorer används också vid bedömningen av tillståndet för grödorna (artikel 1.1 b i förordningen). Exempel på detta är kartor över extrema temperaturer vid ett visst utvecklingsstadium hos grödan, simuleringar av biomassa och spannmålsproduktion, uppskattningar av markens faktiska vatteninnehåll, grödornas utvecklingsgrad en viss månad, och agrometeorologiska indikatorers avvikelse från det långsiktiga medelvärdet under en given tiodagarsperiod (eller annan period) under odlingssäsongen.

(3) Lågupplösta satellitdata

Systemet är kopplat till fjärranalyssystem på alla nivåer, vilket förbättrar jordbruksprognosmodellerna och bildar utgångspunkt för regionalt baserade modeller. Förutom data från väderstationer (t.ex. strålning som uppmätts av satelliter med 5 km upplösning) används också information från vädersatelliter. Fjärranalysinformationen bearbetas så att man får fram ”uppmätta” vegetationsindikatorer som kan jämföras med de agrometeorologiska indikatorerna och användas för statistisk analys. Man använder sig av satellitsensorer med låg till medelhög upplösning: SPOT Vegetation/NOAA-AVHRR (ca 1 km upplösning) och MODIS (ca 300–500 m upplösning)[4].

(4) Statistisk analys

De indikatorer som erhålls från den meteorologiska databasen, den agrometeorologiska databasen och fjärranalysdatabasen jämförs med tidsserien för avkastning och analyseras med statistiska metoder (t.ex. regressions- eller scenarioanalys). Slutresultatet är kvantitativa avkastningsprognoser vilka, tillsammans med analysen av ovannämnda resultat, offentliggörs i publikationen ”MARS Bulletin”. Systemet innehåller data för en lång tidsperiod, med start 1975.

(5) Visualiseringsverktyg och spridning av resultat

Databaserna (meteorologisk information, agrometeorologisk information och information från fjärranalys) kan konsulteras av användarna med hjälp av olika it-verktyg. För AGRI4CAST finns det en webbportal där fjärranalysdata kan screenas och laddas ner, liksom en portal där den meteorologiska och agrometeorologiska informationen kan visas och laddas ner i form av elektroniska kartor. Man kan också ladda ner analyser av tillståndet för olika grödor och avkastningsuppskattningar. Alla uppgifter som anges ovan används när man utarbetar bulletiner och särskilda studier om klimatförhållanden (artikel 1.2 c). Dessa innehåller analyser av tillståndet för grödorna i olika regioner i EU, kartor med indikatorer för väder och grödor samt avkastningsprognoser. Publikationen MARS Bulletin kommer under huvudodlingssäsongen ut regelbundet, både i pappersform och på internet.

GENOMFÖRANDE

Övergripande genomförande

Ett nytt projekt med namnet MARSOP3 har lanserats för den operativa verksamheten under 2008–2013, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 78/2008. Detta projekt ska framför allt tillhandahålla operativa produkter som fungerar i nära realtid, för JRC:s övervakning av jordbruksproduktion och avkastning i Europa. I augusti 2007 offentliggjordes en inbjudan att lämna anbud (”Operational activities for MARS actions (MARSOP3) 2008–2013”, meddelande om upphandling nr 2007/S 154-191094) i S-tillägget till Europeiska unionens officiella tidning . Efter utvärdering av anbuden för post I (meteorologiska data) och post II (förvärv och bearbetning av satellitdata) och efter ett tillstyrkande av den rådgivande gruppen för offentlig upphandling (Public Procurement Advisory Group) undertecknades ett kontrakt med ett konsortium som leds av Alterra BV. Med hjälp av de operativa produkter som omfattas av kontraktet analyserar JRC tillståndet för grödorna och gör sedan uppskattningar av avkastning och produktion. Dessa görs sedan tillgängliga för kommissionen, medlemsstaterna och allmänheten i EU.

Genomförande enligt artikel 1 i rådets förordning (EG) nr 78/2008

Artikel 1 i rådets förordning (EG) nr 78/2008 anger målen för genomförandet av fjärranalysåtgärderna (artikel 1.1) och innehåller närmare detaljer om de åtgärder som ska vidtas (artikel 1.2). För att underlätta jämförelser är nedanstående beskrivning av hur åtgärderna har genomförts strukturerad på samma sätt som artikel 1.

Syftet med de genomförda åtgärderna (artikel 1.1)

Artikel 1.1 a: förvaltning av jordbruksmarknaderna

Verksamheten tillhandahåller oberoende, rättidiga, vetenskapligt underbyggda och spårbara avkastningsprognoser för alla medlemsstater och för EU:s grannländer för ett antal jordbruksgrödor. Kommissionen använder uppgifterna i huvudsak för följande ändamål: 1) uppdatering av balansräkningarna över tillgången på grödor, 2) uppskattning av klimatförhållanden och möjliga effekter av enskilda väderhändelser (t.ex. sen frost) i medlemsstater eller regioner, 3) övervakning av grödor i tredjeländer. Avkastningsprognoserna från AGRI4CAST görs också tillgängliga för Eurostats system för tidiga uppskattningar (Early Estimate System). Det är av stor betydelse för kommissionen att resultat som bearbetats av AGRI4CAST är oberoende och tillförlitliga. Den statistiska analysen av indikatorerna för grödtillväxt är genomblickbar och spårbar, och den sparas för alla simuleringar och år. För varje modell anges ett antal statistiska indikatorer (t.ex. standardavvikelse för olika konfidensintervall, standardavvikelse). I slutet av varje prognosomgång görs en felanalys där man jämför avkastningsprognoserna med det faktiska utfallet. På så sätt kan man kvantifiera felen i prognoserna och utvärdera prognosarbetet mer generellt.

Som information kan nämnas att det totala felet, mätt som genomsnittlig absolut procentuell felprocent, i slutet av varje prognosomgång för EU-27 för samtliga månader och samtliga grödor uppgick till 1,6 % för 2007, -3,3 % för 2008, -1,2 % för 2009 och 1,2 % för 2010, där minusvärden indikerar en undervärdering och positiva tal indikerar en övervärdering av rapporterad avkastning (den rapporterade avkastningen för 2009 och 2010 är fortfarande preliminiär).

Artikel 1.1 b: övervakning av grödor och uppskattningar

Förutom avkastningsprognoserna övervakas tillståndet för grödorna noggrant under hela odlingssäsongen. Meteorologisk information och fjärranalysdata analyseras och kombineras med relevant information för de olika grödorna som erhållits från biofysiska modeller (t.ex. effekter av värmeböljor, torra perioder eller köldknäppar vid vissa utvecklingsstadier för grödorna). Resultatet från modelleringen av grödornas tillväxt används också direkt för att uppskatta tillståndet för grödorna (t.ex. simulerat bladyteindex och simulerad biomassa). Övervakningen gäller hela EU och omfattar samtliga grödor.

Artikel 1.1 c : att göra uppskattningarna mer tillgängliga

Alla resultat är fritt tillgängliga på JRC:s och MARSOP3:s webbplatser. MARSOP:s webbplats innehåller en stor mängd information, bl.a. resultat från tillväxtmodeller och genomförda fjärranalysåtgärder samt länkar till bulletinerna. Satellitdata och satellitbilder läggs på en bildserver och kan därigenom konsulteras och laddas ner. Det är också möjligt att begära och ladda ner meteorologiska data från MARSOP:s webbplats.

Artikel 1.1 d: att säkra teknisk uppföljning av det agrometeorologiska systemet

JRC gör hela tiden tekniska uppföljningar för att trygga en kontinuerlig drift av systemet och för att garantera en solid vetenskaplig underbyggnad för de använda metoderna. Det rör sig t.ex. om interpolering av meteorologiska data på raster, derivering av fjärranalysåtgärder för att beskriva grödornas tillväxt, och statistisk analys för att uppnå avkastningsuppskattningar.

Åtgärder som ska genomföras (artikel 1.2)

Artikel 1.2 a: insamling och inköp av meteorologiska data och satellitdata

Insamling och inköp av meteorologiska data gäller 3 500 väderstationer som tillhandahåller information om väderparametrar som sedan varje dag matas in i Mars-system för avkastningsprognoser. Tjänsten uppdateras kontinuerligt. Fritt tillgängliga fjärranalysdata från satelliter med låg- och medelupplösande sensorer (pixlar på mellan 300 m och 1 km) för övervakning av vegetation förvärvas också samt lagras, vidarebearbetas och analyseras.

Artikel 1.2 b: infrastruktur och webbplats för rumslig information

Infrastruktur för rumslig information omfattar den teknik, de standarder, den personal och därtill kopplad verksamhet som krävs för att förvärva, bearbeta, sprida, använda, bevara och lagra rumslig information. Infrastrukturen har införts med Mars-systemet för avkastningsprognoser av personal på JRC och personal som arbetar under MARSOP3-kontrakt. Infrastrukturen omfattar uppsättningar med rumslig information för hela Europa i olika skalor. Data bearbetas för att möjliggöra övervakning av grödorna och utarbetande av produktionsprognoser. Resultaten, tillsammans med information från olika källor (t.ex. fjärranalys), görs tillgängliga på olika webbplatser och webbportaler.

Infrastrukturen följer riktlinjerna i direktivet om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire)[5]. Denna rumsliga information är geografiskt baserad i enlighet med Inspire-projektionen och beskrivningen av metadata följer principerna i Inspire. Den kommer också att harmoniseras ytterligare.

Artikel 1.2 c: särskilda undersökningar om klimatfrågor

Tack vare att systemet tillhandahåller stora mängder information som täcker alla relevanta aspekter kan man genomföra särskilda undersökningar av klimatfrågor. Följande studier har genomförts efter det att rådets förordning (EG) nr 78/2008 trädde i kraft:

- Analys av hur vår- och sommartorka samt rikliga regn i augusti 2008 påverkade produktionen av höstspannmål i Lettland.

- Analys av hur extrema väderförhållanden under flera dagar i juli och augusti 2008 påverkade jordbruket i Slovenien.

- Vattentillgång för risodlingar i Spanien under 2008 (analys av totala regnmängder).

- Analys av hur vinterfrost under 2009 påverkade höstspannmål i Europa.

- Analys av väderleken under våren och sommaren 2010 och dess eventuella påverkan på jordbruksproduktionen i Belgien.

- Analys av väderleken under hösten och vintern 2009/10 och dess eventuella påverkan på jordbruksproduktionen i Spanien.

- Analys av väderleken under våren och sommaren 2010 och dess eventuella påverkan på jordbruksproduktionen i Ungern.

- Analys av väderleken under hösten och vintern 2009/10 och dess eventuella påverkan på jordbruksproduktionen i Italien.

- Analys av väderleken under våren och sommaren 2010 och dess eventuella påverkan på jordbruksproduktionen i Litauen.

- Analys av regnmängder under 2010 och deras eventuella påverkan på jordbruksproduktionen i Rumänien.

- Analys av väderleken under odlingssäsongen 2009/10 och dess eventuella påverkan på jordbruksproduktionen i Luxemburg.

Artikel 1.2 d: Aktualisering av agrometeorologiska och ekonomiska modeller

Utöver den operativa driften av systemet uppdateras också modeller och därtill hörande databaser kontinuerligt. Databasen innehåller för närvarande tre terabyte information. Efter att rådets förordningen trädde i kraft har flera viktiga förbättringar gjorts: väderstationsnätet har förtätats i syfte att förbättra övervakningssystemet. upplösningen hos rutnätet för geografisk analys har ökats från 50 x 50 km till 25 x 25 km, nya kalibreringar avseende grödor har utförts och en ny databas och nya programversioner har släppts.

PRODUKTER, TJÄNSTER OCH ANDRA RESULTAT

Kommissionen, medlemsstaterna och andra intressenter får ta del av dels olika produkter, rapporter och bulletiner, dels informationstjänster och data. Alla produkter finns tillgängliga elektroniskt (artikel 2 i förordningen) och till viss del också i pappersformat.

Rapporter och bulletiner

Bulletinen för övervakning av grödor för Europa ger information och analyser i nära realtid och i sitt operativa sammanhang, beträffande övervakning av grödor och avkastningsprognoser. Den omfattar länderna i EU och angränsande områden, som Maghreb och Svartahavsområdet. De grödor som omfattas är vete, durumvete, höst- och vårkorn, majs, raps, solros, sockerbeta och potatis. En fullständig analys läggs ut på internet sex gånger per år och kompletteras med uppdaterade avkastningsuppskattningar två till tre gånger per år. Det finns särskilda bulletiner för EU när det gäller betesmark och ris. Uppdateringar och genomgångar av agrometeorologiska förhållanden görs 10–12 gånger per år mellan de fullständiga analysbulletinerna. Samtliga dessa publikationer finns på internet eller på begäran i pappersformat.

Informationstjänster och data

Stora mängder olika typer av information om aktuell jordbruksproduktion i Europa och andra viktiga jordbruksområden världen över finns via Marsops webbvisare och sidor. Tillgängliga produkter omfattar grafer och kartor över väderindikatorer baserade på observationer och numeriska vädermodeller, grafer och kartor över indikatorer över grödor baserade på agro-meteorolgiska modeller samt grafer och kartor över vegetationsindex samt kumulerad torr materia baserade på fjärranalysbilder.

ANVÄNDNING AV BUDGETMEDEL

Tabell 1. Användning av finansiella medel i enlighet med rådets förordning (EG) nr 78/2008 under 2008, 2009, 2010 och 2011 (anslagna medel, i euro * = anslagna medel, ** = som betalats vid rapporttillfället)

|2008 | |2009 | |2010 | |2011 (preliminärt) | | | |Summa |Kort beskrivning |Summa |Kort beskrivning |Summa |Kort beskrivning |Summa |Kort beskrivning | |Post 1 / fas 1 | | | 1 016 084 |Mellanliggande betalning och slutbetalning | | | | | |Post 1 / fas 2 | | | 283 185 |Mellanliggande betalning

| 424 777 | Slutbetalning | | | |Post 1 / fas 3 | | | | | 288 707 | Mellanliggande betalning | 433 061 | Slutbetalning | |Post 1 / första förnyelsefas 3 | | | | | | | 302 544* | Mellanliggande betalning | |Ytterligare väderstationer för Post 1 | | | 67 800 |Stationer i nära realtid (fler än 250) | 0 | NRT och arkiveringsställen | 21 600** | Arkiveringsställen | |Post 2 / fas 1 | | | 387 720 |Mellanliggande betalning och slutbetalning | | | | | |Post 2 / fas 2 | | | 137 989 |Mellanliggande betalning | 206 984 | Slutbetalning | | | |Post 2 / fas 3 | | | | | 135 143 | Mellanliggande betalning | 202 715 | Slutbetalning | |Post 2 / första förnyelsefas 3 | | | | | | | 141 620* | Mellanliggande betalning | |Mars-databasen och it-support | 97 298 |Underhåll och utveckling av databas och informationssystem för Mars | 477 562 |Underhåll och utveckling av databas och informationssystem för Mars | 359 239

|Underhåll och utveckling av databas och informationssystem för Mars | 333 196* | Underhåll och utveckling av databas och informationssystem för Mars | | TOTALT | 97 298 | |2 370 340 | |1 414 851 | |1 443 608* | | |

Post 1 gäller upphandling av meteorologiska data och väderprognosdata (inkl. förtätning av väderstationsnätet). Den omfattar operativ drift och underhåll av modellerna för grödtillväxt inom Mars-systemet för avkastningsprognoser. Resultaten i form av databasuppdateringar och kartor matas dagligen eller var tionde dag in i databasen vid JRC. Lämpliga verktyg för utnyttjande av resultaten ska utvecklas och underhållas. Underhåll och förbättring av Marsop:s webbplats ingår också i denna post, liksom övergripande samordning och ledning.

Post 2 omfattar bearbetning av fjärranalysdata. I arbetet ingår samtliga steg i förbättringen av data mellan förvärvandet av obearbetade bilder till leverans av sammanställningar för tiodagarsperioder (datainsamling, kalibrering osv.)

Mars-databasen och it-support: Mars-systemet för avkastningsprognoser behöver it-tjänster för att garantera att bulletinerna kommer ut i tid. Arbetet omfattar ledning och underhåll av databasen med alla fjärranalysdata, meteorologiska data och agrometeorologiska indikatorer. Dessutom ingår utveckling och underhåll av analysverktyg och webbplatser.

AVSLUTANDE KOMMENTARER OCH VERKSAMHETENS FRAMTID

Mars-systemet har levererat effektiv information och objektiva uppgifter i rätt tid som stöd för beslutsfattandet i fråga om den gemensamma jordbrukspolitiken. Utöver det primära målet att leverera prognoser för avkastning och produktion ger systemet värdefulla insikter i andra områden av betydelse för jordbruket i EU, t.ex. klimatförändringarna. Genom spridning av produkter har det agro-meteorologiska systemet och fjärranalyssystemen inom Mars försett Europeiska kommissionen, intresserade medlemsstater, forskningsinstitut och andra användare med nyttig information.

En eventuell fortsättning av Mars-systemet för avkastningsprognoser skulle kunna omfatta ny verksamhet för att ta hänsyn till behoven inom den gemensamma jordbrukspolitiken, som utvecklas och anpassas till den globala ekonomiska miljön. För att man ska få ett korrekt och effektivt beslutsfattande inom EU är oberoende och pålitlig information på världsnivå ett grundkrav. De nya verksamheterna skulle omfatta följande:

1. Ett Mars-system för avkastningsprognoser utvidgat till andra stora produktionsområden i världen och till ytterligare viktiga grödor.

2. Ett modelleringsverktyg som är utvidgat till EU-grödor förutom dem som för närvarande omfattas, t.ex. till råg, vete, rågvete.

3. En komplettare modellering av betesmarksystem som kan ge kvantitativa uppskattningar av biomassaproduktion.

I fråga om punkt 1 lanserade GD Jordbruk under 2011 projektet Globcast (GLOBal Crop Monitoring and ForeCASTing) genom ett administrativt arrangemang med JRC. Arrangemanget löper ut 2013. Globcast-projektet syftar till att undersöka utvidgningen av Mars-systemet för avkastningsprognoser till andra delar av världen (Ryssland och OSS-länder, Argentina, Brasilien, Kina, Indien, Australien, Kanada och USA) och till andra grödor, som sojabönor och rörsocker. Under första året kommer JRC att kontrollera befintliga data och anpassa programvaran och modelleringsverktyg för att under 2012 och 2013 strukturera och införa systemet innan det tas i drift. Enligt bedömningen av Globcast-projektet kan de verksamheter som detta leder fram till ingå i Mars-programmet för avkastningsprognoser.

Globcast-projektet ska ge ett betydande EU-bidrag till det färska G20-initiativet om livsmedelstrygghet och prisvolatilitet, och då framförallt till systemet för jordbruksmarknadsinformation (Amis) som ingår i handlingsplanen för livsmedelsprisvolatiltet och jordbruk[6] (”Action Plan on Food Price Volatility and Agriculture”) som jordbruksministrarna inom G-20 antagit. Ett utvidgat Mars-system för avkastningsprognoser kommer att bidra till Amis via arbetsgruppen för jordobservation, som har som mål att öka kapaciteten att producera och sprida rättidiga och exakta produktionsprognoser nationellt, regionalt och globalt. Europeiska gemenskapen är besluten att delta i dessa initiativ med uppgifter och information om marknader, lager och produktion. Produkter och tjänster från dagens Mars-system för avkastningsprognoser som genomförts enligt rådets förordning (EG) nr 78/2008 och resultat från Globcast-projektet bidrar redan och kan fortsätta att bidra till Amis-systemet.

Det finns nära kopplingar mellan Mars-systemet för avkastningsprognoser och programaktiviteterna global övervakning av miljö och säkerhet (Global Monitoring for Environment and Security - GMES). För närvarande diskuteras möjligheterna att förbättra synergierna mellan GMES och Mars-systemet för avkastningsprognoser, framförallt i fråga om upphandling och förbehandling av satellitdata som skulle kunna dra nytta av GMES-data och -uppgifter.

[1] Rådets förordning (EG) nr 78/2008 av den 21 januari 2008 om de åtgärder som kommissionen avseende perioden 2008–2013 ska vidta med hjälp av det system för fjärranalys som inrättats inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, EUT L 25, 30.1.2008, s. 1.

[2] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1445/2000/EG av den 22 maj 2000 om tillämpning av arealundersökningar och fjärranalys inom jordbruksstatistiken under perioden 1999-2003, EGT L 163, 4.7.2000, s. 1.

[3] Europaparlamentets och rådets beslut nr 2066/2003/EG av den 10 november 2003 om fortsatt tillämpning av arealundersökningar och fjärranalys inom jordbruksstatistiken under perioden 2004–2007 och om ändring av beslut nr 1445/2000/EG, EUT L 309, 26.11.2003, s. 9.

[4] Förklaring till förkortningarna: SPOT = Satellite pour l'Observation de la Terre, NOAA = National Oceanic and Atmospheric Administration, AVHRR = Advanced Very High Resolution Radiometer, MODIS = Moderate Resolution Imaging Spectroradiometer.

[5] Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire), EUT L 108, 25.4.2007, s. 1.

[6] http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/2011-06-23_-_Action_Plan_-_VFinale.pdf