MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Mot ett mer hållbart fiske i EU: lägesrapport och riktlinjer för 2023

1.Inledning

Detta meddelande innehåller närmare uppgifter om det europeiska fisket och huvuddragen i kommissionens förslag och samråd med tredjeländer om fiskemöjligheter för 2023 som syftar till att ytterligare förstärka återhämtningen av vissa bestånd och att bibehålla sunda bestånd på nivån för maximal hållbar avkastning (MSY).

Fisket har generellt fortsatt att bli alltmer hållbart tack vare insatserna inom sektorn för att förbättra situationen för bestånden och upprätthålla tillståndet för hållbara bestånd. Det har lett till att ännu fler bestånd har blivit hållbara, och särskilt i nordöstra Atlanten har resultaten varit väldigt goda.

På internationell nivå fortsatte EU under 2021 att vara en drivande kraft för ytterligare framsteg i de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna. Fler ansträngningar krävs dock, särskilt i Medelhavet där situationen fortsatt är bekymmersam, och i Östersjön där senare tids framsteg har avstannat på grund av olika påfrestningar på miljön och marina ekosystem.

Rysslands militära angrepp mot Ukraina sedan i februari i år har påverkat fiskerinäringen på flera olika sätt, särskilt i Svarta havet. Utvecklingen av säkerhetssituationen i Svarta havet har orsakat störningar i fiskeverksamheten, med tillfälligt fiskeförbud av säkerhetsskäl i vissa medlemsstaters vatten, till exempel de rumänska vatten som gränsar till Ukraina i Donaudeltat. Samtidigt har medlemsstaterna och andra kustländer på regional nivå utfärdat säkerhetsvarningar till sektorn. Dessutom har Rysslands militära angrepp lett till störningar i handelsflödena, påverkat tillhandahållandet av vetenskapliga utlåtanden och vissa förhandlingar på internationell nivå samt orsakat ökade energipriser. Det har i sin tur gjort att Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden (EHFVF) tvingats vidta krisåtgärder för att avhjälpa de betydande störningarna på marknaden i denna sektor. Detta visar betydelsen av att ytterligare öka resiliensen för att säkerställa livsmedelstryggheten i Europa och uppfylla målen i den gröna given, i synnerhet genom fortsatt innovation och energiomställning.

2.Framsteg mot att uppnå ett hållbart fiske i EU

2.1.Trender för biomassa och fisketryck

För att säkerställa att fiskeverksamheten är hållbar får inte mer fisk fångas än att bestånden kan byggas upp igen varje år. Ett bestånd fiskas hållbart på MSY-nivå när förhållandet mellan den faktiska fiskedödligheten (F) och fiskedödligheten på MSY-nivå (FMSY) är lägre än eller lika med 1.

Under 2020 fortsatte det generella fisketrycket i EU:s vatten att minska och beståndens status att förbättras. Det är särskilt positivt att den övergripande fiskedödligheten sjönk till under 1 i nordöstra Atlanten för första gången under 2020 tack vare insatserna inom sektorn. Andra bestånd är dock fortfarande överfiskade och/eller ligger utanför säkra biologiska gränser, vilket kräver att ytterligare framsteg görs för att uppnå målen i den gemensamma fiskeripolitiken. I Östersjön har de senaste årens positiva trend vänt på grund av de mycket svåra miljöförhållandena och det tidigare överfisket. Det har lett till en förlust av livsmiljöerna för ett antal fiskbestånd, minskad fiskmängd i havet och minskad storlek på både torsk och andra bestånd i Östersjön. Vad gäller EU:s egna bestånd och sådana gemensamma bestånd i Medelhavet som regleras av den fleråriga förvaltningsplanen för västra Medelhavet och Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (AKFM), konstaterades att steg har tagits i riktning mot MSY-målet, med en minskning av fiskedödligheten till under 2 för första gången sedan 2003.

2.2.Fiskemöjligheter som fastställts för 2022

De fastställda fiskemöjligheterna för 2022 är ett viktigt steg mot hållbar fiskeförvaltning.

I Atlanten, Östersjön och Skagerrak/Kattegatt anges fiskemöjligheterna främst som fångstbegränsningar genom total tillåten fångstmängd (TAC).

För bestånd som endast förvaltas av EU fastställdes fångstbegränsningarna i de ovannämnda områdena i enlighet med MSY för alla bestånd där denna nivå kunde fastställas, utom för sill/strömming i västra Östersjön för vilken andra stränga åtgärder vidtogs i överensstämmelse med den fleråriga förvaltningsplanen för Östersjön. Ytterligare skyddsåtgärder vidtogs för utsatta bestånd, såsom torsk i Kattegatt, torsk i östra Östersjön och torsk i västra Östersjön. De baltiska medlemsstaterna och berörda parter är generellt sett medvetna om behovet av åtgärder för återuppbyggnaden av viktiga kommersiella fiskebestånd i Östersjön, och de gör sitt för att uppnå detta mål.

För bestånd som delas med Förenade kungariket kom båda parterna överens om fångstbegränsningar inom de tidsramar som fastställts genom avtalet om handel och samarbete i enlighet med MSY för de flesta av de bestånd för vilka utlåtanden fanns. För endast fyra bestånd (där utlåtandet var nollfångst) fattades ett annat beslut där båda parter kom överens om en låg fångstbegränsning som bara gällde bifångster, för att undvika en strypning av demersala blandfisken. För ett bestånd kom de överens om en liten TAC så att datainsamlingen kunde fortsätta.

För bestånd som delas trilateralt med Norge och Förenade kungariket kom de tre parterna överens om att fortsätta arbeta för nordsjötorskens återhämtning via ytterligare hjälpåtgärder och genom att ange TAC under nivån i det vetenskapliga utlåtandet för flera andra bestånd som interagerar med torsk i ett blandat fiske. För sill fastställdes TAC:er under nivån i det vetenskapliga utlåtandet. Det enda MSY-bedömda beståndet som delas bilateralt med Norge fastställdes till MSY-nivå.

I fråga om bestånd av makrill, blåvitling och atlantoskandisk sill kom kuststaterna överens om att fastställa generella TAC på MSY-nivå. Under 2022 kommer diskussioner att hållas om att införa ett kvotdelningssystem för att förhindra överfiske.

I Medelhavet och Svarta havet, som präglas av blandfiske och många bestånd som delas med tredjeländer, närmar sig fiskedödligheten visserligen en hållbar nivå för vissa bestånd (varav sju nådde FMSY under 2020) men många bestånd fiskas fortfarande över hållbara nivåer. Kraftfulla ansträngningar för bevarande måste fortsätta för att MSY-målet ska kunna uppnås senast 2025, särskilt genom den fleråriga förvaltningsplanen för västra Medelhavet och AKFM:s nya strategi för 2030. Fiskemöjligheter för 2022 omfattar mycket riktigt genomförandet av ett betydande åtgärdspaket som AKFM antog 2021.