EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 24.03.1998 
KOM(1998) 173 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET 
om införande av ett europeiskt informations- och 
kommunikationssystem för skogsbruk (EFICS) 
fastställt genom rådets förordning (EEG) nr 1615/89 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1615/89, 
om införande av ett europeiskt informations- och kommunikationssystem för 
skogsbruk (EFICS) 
(framlagda av Komissionen) 

Rapport till rådet om införande av ett europeiskt informations- och 
kommunikationssystem för skogsbruk (EFICS) 
fastställt genom rådets förordning (EEG) nr 1615/89 
1. Målsättningar för EFICS 
Del europeiska informations- och kommunikationssystemet för skogsbruk (EFICS), 
har införts genom rådets förordning (EKG) nr 1615/89 av den 29 maj 19890) och har 
förlängts genom rådets förordning (KG) nr 400/94 av den 21 februari 1994 (2>. 
Syftet med systemet har fastställs i artikel 1 som föreskriver att 
- systemets mal är "att samla in, samordna, standardisera och bearbeta uppgifter 
om skogssektorn och dess utveckling \ 
- systemet i niors "for att samla in järn förbara och objektiva uppgifter om 
skogssektorns struktur och verksamhet i gemenskapen och därmed underlätta 
tillämpningen och övervakningen av gemenskapsbestämmelserna om skogsbruk^. 
I artikel 2 fastställs vidare att systemet "skall ta hänsyn till befintliga uppgifter, 
särskilt statistik som sammanställts av Europeiska gemenskapernas statistikkontor , 
och använda de uppgifter som finns tillgängliga i medlemsstaterna, särskilt uppgifter 
frän nationella skogsinventeringar, och i alla databaser som finns tillgängliga pä 
gemenskapsnivå och pä internationell ni\ui\ 
2. Införandet av systemet under perioden 1989-1997 
2. / borsta perioden (I9H9-! 992) 
KU begränsat antal åtgärder har vidtagits under första tillämpningsperioden för 
förordningen. lin första utredning med begränsad räckvidd har satts i gång för att 
undersöka skillnaderna mellan de olika förfaranden för skogsinventeringar som finns i 
medlemsstaterna. Utredningen har utvisat hur stor bristen på enhetlighet är när det 
0) EGTnrE 165, 15.6. 1989, s. 12 
<2> EGTnrE 54, 25. 2. 1994, s. 5 
f1) De bestämmelser som avses ingår främsl i följande förordningar och beslut: Förordning (EEG) nr 
1610/89 om tilläinpningsbestämmelser lör förordning (EEG) nr 4256/88 vad gäller åtgärder tor 
utveckling och uppvärdering av skogarna i gemenskapens landsbygdsområden, förordning (EEG) 
nr 2080/92 om en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksåtgärder inom jordbruket, förordning 
(EEG) nr 867/90 om förbättring av villkoren för bearbetning och saluföring av skogsprodukter, 
rådets beslut 89/367/EEG om inrättande av en ständig kommitté for skogsbruk, förordning (EEG) 
nr 2157/92 om ändring av förordning (EEG) nr 3528/86 om skydd av skogarna i gemenskapen mot 
luftföroreningar och förordning (EEG) nr 2158/92 om skydd av gemenskapens skogar mot bränder. 
gäller skogsstatistik. Utredningen var dock inte tillräckligt djupgående för att kunna 
dra slutsatser om vilka åtgärder som behöver vidtas för att förbättra situationen. 
Vidare har en undersökning gjorts lör att utvärdera de skogsdata som finns 
tillgängliga i medlemsstaterna. Undersökningen har bl.a. visat att det inte finns några 
uppgifter alls om en hel rad verksamheter inom sektorn. 
Mot bakgrund av de blygsamma resultat som erhållits under förordningens första 
giltighetstid har denna förlängts till 1993-1997. 
2.2. .indraperioden (1993-1997) 
Vid sill sammanträde den 10 juni 1994 har Ständiga kommittén Kör skogsbruk 
fastställt att de (oljande fem områdena behövde prioriteras och utgöra stommen i 
KIIC S-systemet: 
- Skogsresurser (inklusive parametrar för hållbar utveckling, biologisk mångfald, 
osv.) 
- Skogsprodukter (träsektorn) 
- Skogens ägarstruktur 
- Skogsverksamheten pä gemenskapsnivå 
- Medlemsstaternas skogspolitiska organisation, mål och medel. 
Inom ramen lör dessa målsättningar har kommissionen igångsatt följande åtgärder: 
- Insamling, kontroll och publicering genom Kurostat av statistik om skogsbruk 
(dokumentet "Skogsstalistik" lör 19X5-1991 publicerades 1995 och ett nytt 
dokument lör perioden 1992-1996 häller pä att utarbetas). 
- (ienomlorande av åtgärder rörande tillämpning av fjärranalys pä skogsseklornO), i 
samband med det arbete som påbörjats av Institutet för tillämpad fjärranalys (SA1) 
vid ISPRA:s gemensamma forskningscentrum inom ramen för FIRS-projektet 
(forest Information from Remote Sensing). 
- Upprättande av och medverkan i en övergripande arbetsgrupp (IWG) med 
deltagande av olika internationella organ verksamma inom skogsstatistik (GD VI, 
Kurostat, FN:s ekonomiska kommitté for Europa, FN:s livsmedels- och 
jordbruksorganisation (FAO), Organisationen för ekonomiskt samarbete och 
utveckling (OK(T)), Internationella organisationen för tropiska träslag (OIBT), i 
C'- Igångsättning av en undersökning om uppföljning med hjälp av fjärranalys av ändringar i 
skogsläcket och i skogens strukturella mångfald. Undersökningen genom tors av ett konsortium 
under ledning av GAI-' (Gescllschalt liir Angewandte Fernerkundung mbll) och ingär i de pä 
konkurrens baserade vetenskapliga och tekniska verksamheter som skall stödja 
gemenskapspolitiken pä olika områden. Undersökningen beräknas vara klar i augusti 1998. 
Igångsättning genom Centret for jordobservationer (CEO) vid Institutet för tillämpning av 
fjärranalys vid Ispras gemensamma forskningscentrum , inom ramen for FMERS -projektet (Forest 
Monitoring in Europe with Remote Sensing), av en undersökning i syfte att utveckla och tillämpa 
metoder för att härleda vissa uppgifter om skogen från data insamlade genom fjärrobservation (yta, 
struktur, volym). 
syfte att organisera (iverläggningar mellan dessa organisationer och samordna deras 
verksamhet, bl.a. för att undvika dubbelarbete. Arbetsgruppen har bl.a. utarbetat ett 
gemensamt frågeformulär för Kurostat, FN:s livsmedels-och jordbruksorganisation 
(FAO) och FN:s ekonomiska kommitté för Kuropa (UN/KCK), som används för 
insamling av slalislik om produktion av och handel med skogsprodukter. 
- Samarbete med FN/KCK och FAO inom ramen för deras arbete med utvärdering av 
skogsresLirserna i de nordliga och tempererade områdena inför "Horizon 2000" 
(TBFRA-2000 inom den globala utvärderingen FRA-2000), med bl.a. 
kommissionens finansiella deltagande i det analysarbete som utförts av FN/KCK 
vad gäller skogens hållbara utveckling (genomförande av resolution nr 1 från 
Ministerkonferensen om skydd för skogarna i Kuropa (Helsingfors 1993) och 
användning vid skogsinventeringar av kriterier och indikatorer för en hållbar 
utveckling av skogen). 
Dessutom har en annan jämförande undersökning av systemen för skogsinventering i 
I Europa genomförts av Kuropciska skogsinstitutet (KFI). Undersökningen hade mer 
långtgående syften än den törsta och hade större medel till sitt förfogande. Syftet var 
all genomföra en kritisk granskning ur kvalitets- och jämlörbarhclssynpunkl av de 
statistiska uppgifter om skogsresurserna i Kuropa som frainlagils vid olika 
mälningsprotokolL l Indcrsökningcn avslutades i slutet av januari 1997. 
Kn första rapport som beskriver och jämför de olika system för skogsinventering som 
finns i unionens medlemsstater och i ett flertal andra europeiska länderO) har 
publicerats av kommissionen 1997(2>. I en andra rapport, som avlämnades i februari 
1997 efter undersökningens avslutning, föreslås ett antal alternativ när det gäller 
lämpliga åtgärder för pä europeisk nivå ha tillgång till jämförbara och objektiva data 
för skogssektorn. Dessa alternativ utgår ifrån resultaten av de jämförelser mellan 
nationella inventeringar som gjordes under första etappen, på resultaten av en 
undersökning av användarnas behov av skogsstatistik (själva resultat har också 
medtagils i rapporten) och pä' en simuleringsmodell som beräknar de skillnader som 
uppslår pä' grund av altxle länder som ingick i undersökningen använder sig av olika 
datainsamlings-och behandlingsmetoder(i). 
Vissa åtgärder som vidtagits utanför ramen lör förordningen om KFICS-systemcl har 
redan lett (ill resultat som också kan användas för att främja införandet av systemet. 
KFICS-syslcmct kan vara ett lämpligt verktyg för att sprida och uppvärdera de resultat 
som dessa åtgärder har lett till utan att komma i konflikt med dessa. Det handlar 
främst om följande åtgärder: 
- De verksamheter som utförs inom ramen för rådets förordning (EKG) nr 3528/86 
om skydd av skogarna i gemenskapen mot luftföroreningar och som sammanfattas 
i en ärlig rapport om hälsotillståndet för de europeiska skogarna. Dessa arbeten 
"' Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Tjeckien, Ungern och Polen. 
(>> I serien "Dokument", 2 volymer., I V>8 sidor, ISBN 92827-0S46-1 
(i) Som exempel kan nämnas att om del finska skogsarealen skulle beräknas med hjälp av de 
definitioner som används i Luxemburg och lörenadc kungariket skulle en skillnad pä 14 % uppslå. 
beslår dels i en periodisk inventering av skogsskador genom observationer utförda 
pä drygt 70 000 träd pä uppemot 3 400 observationspunkter som är spridda över 
hela det europeiska skogsbeståndet, dels i en intensiv övervakning av ungefar 500 
observationsplatser som är spridda över samtliga medlemsstater. 
Det system som införts inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 2158/92 om 
skydd av gemenskapens skogar mot bränder. Informationssystemet täcker 319 
regioner av NUTS 11 eller NUTS 1 Il-nivå i de 6 medlemsstater där det finns 
områden med brandrisk (Tyskland, Spanien, Frankrike, Grekland, Italien och 
Portugal) och innehåller beskrivningar av 460 000 bränder som undersökts mellan 
19X5 och 1995; 
Kapporlen om tillämpningen av rådets förordning (FTXi) nr 2080/92 av den 30 juni 
l()02 om införande av en gemenskapsordning för stöd till skogsbruksätgärder inom 
jordbruket. 
Beskrivningen av skogslörskningsprojekt som finansierats av kommissionen inom 
ramen lör ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling. 
2.3. Information som saknas och svårigheter som tillstött vid införandet av systemet 
Bortsett från den redan omtalade bristen på enhetlighet vad gäller skogsstatistik på 
europeisk nivå och avsaknaden av vissa uppgifter har det största hindret hittills för 
genomförandet av förordningen varit medlemsstaternas återhållsamhet när det gäller 
att göra ansträngningar pä det nationella planet för att höja kvaliteten pä uppgifter som 
kan utnyttjas pä internationell nivå (brist pä personal och finansiella resurser). 
Även om betydelsefulla framsteg har gjorts pä området "skogsresurser" sä har dessa 
svårigheter lett till mycket blygsamma resultat pä de andra områden som Ständiga 
kommittén lör skogsbruk 1994 betraktade som prioriteringar. 
3. Riktlinjer lör införandet av systemet under perioden 1998-2002 
3.1. Uppgiften 
Den senaste utvecklingen och debatten kring skogen, skogsprodukter och deras 
marknad, särskilt mot bakgrund av en hållbar utveckling, har visat klart att de 
statistiska uppgifter som f.n. finns inte är tillräckligt säkra och jämförbara. Skogens 
ekonomiska, sociala och miljömässiga betydelse uppmärksammas allt mer. Det räcker 
inte med att lägga ihop uppgifter från nationella inventeringar för att uppfylla kraven i 
bl.ii.: 
- Europaparlamentets initiativ till lagstiftning (Thomas-rapporten) där kommissionen 
i en av resolutionerna (artikel 13) ombeds se till alt "informations- och 
kommunikationssystemet (EFK \S) verkligen infors" och skogssektorn uppmanas att 
" snarast möjligt diskutera lämpligheten av en europeisk skogsinvenlering per land 
och per region i syfte att tillhandahälla unionen de uppgifter som behövs för all 
säkerställa en hållbar utveckling av dess skogsresurser ". 
- De uppgifter som måste lämnas till Europeiska miljöbyrån i samband med 
rapporten om miljötillståndet i Europa (Dobris assessment) vad gäller skogen 
(resurser, skogens olika funktioner). 
- Den utvärdering av den framlida utvecklingen av marknaden for trä och 
Iräprodukter som måste göras, varvid hänsyn skall tas de effekter som den 
internationella handelns liberalisering har pä denna marknad, och de föregripande 
åtgärder som kan vidtas inom unionens skogsbruk med hänsyn till denna 
utveckling. 
- \)cn ökade betydelse som skall ges till skogens multifunktionella roll och de 
effekter som detta har lör utvecklingspolitiken för landsbygden och för 
sysselsättningspolitiken. 
Genom Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning har Europeiska unionen intagit 
andra platsen i världen vad gäller produktion och förbrukning av skogsprodukter och 
måste därför kunna förfoga över ett statistiksystem som åtminstone tillhandahåller 
korrekta upplysningar om de viktigaste parametrarna. Kravet blir desto större som det 
är sannolikt att sex nya länder i ('entrai- och Östeuropa och medelhavsområdet inom 
en snar framtid kommer att anslutas till europeiska unionen. lin sådan anslutning 
kommer alt innebära en betydande ökning av unionens skogsresurser och av den 
potentiella förbrukningen av dessa. 
I övrigt måste man kunna ha tillgäng till lämpliga uppgifter inom ramen för de 
överläggningar som ï'.n. pågår i fråga om miljöcertifiering, miljövänlig användning av 
trä (t.ex. som lörnybar energikälla) eller användning av trä som byggmaterial med 
värme- och ljudisoleringsförmäga. 
J.J. De områden som skall beaktas 
Kommissionen föreslår att en handlingsplan upprättas som skall vara vägledande for 
de närmaste åren och som inriktas pä följande områden: 
- Skogsresurser. 
- Skogens ägarstruktur. 
- Icke-merkanlila skogsvärden. 
- ( iemenskapsätgärder för skogsbruk. 
- Skogsprodukter (trä i sin naturliga fysiska form och andra skogsprodukter). 
Kommissionen är medveten om att det arbete som måste genomföras på dessa 
områden är mycket omfattande. Det är därför inte realistiskt alt förvänta sig att alla 
problem kommer att kunna lösas under de period som förordningen gäller. EFICS-
systemet måste införas steg för steg under en process som måste bli fortlöpande. 
3.3. härslag till handlingsplan 
Den handlingsplan som kommissionen föreslår sammanfattas i tabellen i bilaga och 
utgår ifrån de prioriteringar som beskrivits i föregående punkt. Handlingsplanen har 
redan presenterats lör Ständiga kommittén lör skogsbruk och för arbetsgruppen 
"skogsslalislik" inom Eurostat vid ett gemensamt sammanträde i Kuxemburg den 21 
juli 1997 där den tolalt sett lick positiv respons även om det påpekades att vissa av 
punkterna borde diskuteras och fördjupas ytterligare. Den kommer att föreläggas 
Ständiga kommittén lör skogsbruk ännu en gäng lör godkännande enligt 
bestämmelserna i den nya förordningen. 
För att handlingsplanen skall kunna genomföras måste nuvarande samarbete med 
medlemsstaterna och andra internationella organ som sysslar med skogsstatistik, 
behållas och vid behov utvidgas, särskilt inom ramen för den övergripande 
arbetsgruppen, lör all samordna och komplettera det arbete som bedrivs av dessa olika 
aktörer och undvika dubbelarbete. 
De åtgärder som måste vidtas lör att utarbeta nomenklatur, likförma befintliga data 
eller utveckla nya sädana pä ett samordnat sätt (t.ex. i fråga om biologisk mångfald) 
kommer alt behandlas inom en EFICS-arbetsgrupp vars medlemmar kan komma frän 
Ständiga kommittén lör skogsbruk och arbetsgruppen för "skogsstatistik". Det 
ankommer dessutom på denna arbetsgrupp att fastställa hur de åtgärder som anges i 
handlingsplanen skall prioriteras. 
De sekloriella utredningar och analyser (marknaden för skogsprodukter, statistiska 
uppgifter om utrikeshandel) som kommissionen avser att genomföra kommer att ske 
under deltagande av de olika avdelningar som berörs (Eurostat, GD III, GD VI, ...). 
Mer allmänt bör man, redan i inledningsskedet av genomförandet av åtgärderna, 
precisera de olika ansvarsområdena lör kommissionens enheter, något som lör 
närvarande endast anges upplysningsvis i handlingsplanen, och dä endast lör vissa 
åtgärder. 
Handlingsplanen är avsetid som en utgångspunkt lör de åtgärder som anses vara de 
mest angelägna och som ett bidrag till en bredare debatt om skogsstrategin i vilken 
Ef K S måste kunna fä sin plats. 
EFICS: VÄGLEDANDE HANDLINGSPLAN 
Àtsard Typ av verksamhet 
4) Upprattande av en 
databas 
Forbattring och 
harmonisering av 
uppgifter Forstudie 
Utveckling av en databas och 
inmatning av befintliga data 
Inmatning av nya data 
Nomenklatur över 
skogsresurser (trä) Igangsattning av en dataprojekt 
Skogsresurser: uppgifter från Eurostat och eller FN ECE 
Skogsprodukter och handel med skogsprodukter: gemensamt frågeformulär 
Eurostat FN ECE FAO och historiska data (COMEXT) 
Egendomsförhållanden: uppgifter insamlade av Eurostat och FN ECE 
Gemenskapsåtgärder till fördel för skogen: 
- rapport om förordning 2080 92 om beskogning av jordbruksmark. 
- årliga rapporter enligt förordningarna om skydd mot luftföroreningar och 
bränder. 
- uppgifter om forskning och verksamheter av typen COST. 
Övriga upplysningar. 
- adressen på instanser i medlemsstaterna som förfogar över resultaten från 
skogsinventeringar eller direktadress till nätcentralen där uppgifter finns. 
- direktkoppling till andra internationella databaser som förvaltas av statliga organ 
(FNTCE. FAO. ...). 
Uppgifter om geografisk beteckning och eller kartor framställda i samarbete med 
Institutet för tillämpning av fjärranalys inom ramen for FIRS-projektet eller 
härrörande från CORINE Land Cover 
Resultat från speciella analyser i samband med sektoriella behov 
Utarbetande av en gemensam nomenklatur över de viktigaste faktorerna (rörande 
skogsareal, förändringar av skogen, sorter, volym och volymförändringar) samt 
undersökning av lämpligheten av att inom EFICS använda de definitioner som 
antagits inom ramen för TBFRA-2000. Utredning 
Tjänster 
Arbeten inom GD VI i samarbete med det 
gemensamma forskningscentret vid ISPRA. 
EEA. osv. 
Tjänster 
Diskussioner inom en särskilt för ändamålet 
uppsatt arbetsgrupp för EFIC:s under kontroll 
av Ständiga kommittén för skogsbruk, med . 
deltagande av IWG och under 
hänsynstagande till de arbeten som görs inom 
ramen för utvärderingen av skogsresurserna i 
de nordliga och tempererade områdena inför 
••Horizon2000" (TBFRA-2000). 
Atgard Typ av verksamhet 
°% Forbattring och 
harmonisering av 
uppgifter 
(forts.) Nomenklatur over 
skogsresurser (andra 
produkter och tjanster an 
traproduktion) 
Nomenklatur för 
skogsfastigheter 
Konvertering av nationella 
uppgifter om skogsresurser 
(trä) 
Skogsprodukter och handel 
Utbyggnad av 
harmoniseringen Utarbetande a\ en gemensani nomenklatur over andra produkter och tjanster an 
traproduktion 
Utarbetande av en gemensam nomenklatur över skogsfastigheter. Fastställandet av 
att den nomenklatur som valts av TBFRA-2000 uppfyller EFICS behov och vid 
behov fastställandet av den nomenklatur som skall antas. 
Fastställandet av faktorer för omvandling av nationella data om skogsresurser (trä) 
så att dessa motsvarar de gemensamma definitioner som antagits (tillämpningen av 
dessa omvandlingsfaktorer är ett mellansteg mellan antagandet av den nya 
nomenklaturen och användningen av denna vid nationella inventeringar) 
Särskild utrednins rörande statistik om handel med timmer och 
skogsnäringsprodukter i syfte an 
- göra en detaljgranskning av de olika källorna för utrikeshandelsstatistik för 
medlemsstaterna i Europeiska unionen och EFTA (gemensamt frågeformulär 
från FAO FN ECE Eurostat. Eurostats databas Comext, databasen Comtrade 
vid FN: s statistikkontor....). 
- fastställa varför uppgifterna från dessa olika källor skiljer sig åt eller är 
oförenlisa. 
Utredningen skall bl.a. omfatta 
- en undersökning av hur Intrastatsystemet som infördes 1993 påverkat 
datakvaliteten. 
- förslag grundade på de granskningar som gjorts för att förbättra säkerheten av 
skogssektorns handelsstatistik. 
Utvidga harmoniseringen till flera parametrar (under förutsättning att den 
progressiva metod som använts för de första tio parametrarna har givit 
tillfredsställande resultat) Diskussioner inom en sarskilt for andamalet 
uppsan arbetsgrupp for EFICs under kontroll 
av Standiga kommitten for skogsbruk. med 
deltagande av TWG och under 
hansynstagande till de arbeten som gors inom 
TBFRA-2000. 
Diskussioner inom en särskilt för ändamålet 
uppsatt arbetsgrupp för EFICs under kontroll 
av Ständiga kommittén för skogsbruk, med 
deltasande av IWG och under 
hänsvnstasande till de arbeten som uträttas 
inom TBFRA-2000. 
Utredning inom varje medlemsstat som 
samordnas genom EFICS arbetsgruppen, 
eventuellt med finansiellt stöd från 
kommissionen 
Utredning 
-
Diskussioner inom arbetsgruppen för EFICS 
Atgard Typ av verksamhet 
s3 Forbattring och 
harmonisering a\ 
uppgifter 
(forts.) 
Insamling av 
uppgifter i 
medlemsstatema 
Ovriga atgarder Utb> ggnad av 
hannoniseringen 
(forts.) 
Skogsresurser och 
skogsfastigheter 
Gemenskapsåtgärder 
Publikationer 
Upprättande av ett 
kommunikationsnät 
Särskilda utredningar Uppfoljning a\ de tekniska unecklingar som kan bidra till inforande: a\ en EFICS-
inventering grundad pa fjarranalys och eventuell igangsatming a\ utredningar om 
detta. 
Insamling i medlemsstaterna av kompletterande uppgifter om skogsresurser och 
skogsfastigheter i enlighet med de nomenklaturer som fastställts. 
Medlemsstaterna överlämnar kompletterande upplysningar om åtgärder till fördel 
för skogen inom ramen för strukturfondernas regionprogram (mål 1. 5b. 6. ERUF. 
ESF. förordning S6"7 90). 
Ärlig publikation av dokumentet "Skogsstatistik'" 
Upprättande i nära samarbete med unionens skogsnäringar och andra berörda 
instanser av ett kommunikationsnät för skogssektorn för snabb och effektiv 
informationsutväxling. 
Undersökning av trämarknadens funktionssätt: fastställande av trämarknadens 
struktur och verksamhet, framför allt vad gäller timmer, samt undersökning av 
flöden på regional nivå. 
I ett andra steg utvidgning av undersökningen till härledda produkter (trä i sin 
naturliga struktur och andra skogprodukter). 
- Analys av trä\ aru-. pappers- och grafiska sektorn för att skaffa fram detaljerade 
ekonomiska och strategiska uppgifter om träförädlingsindustrin, industrin för 
pappers- och kartongtillverkning och -bearbetning, samt grafiska industrin och 
utgivningssektorn. 
- Andra speciella analyser relaterade till skogsbrukssektorn och därmed 
sammanhängande sektorer, bl. a. i förbindelse med länderna i Central- och 
Östeuropa. Arbeten inom kommissionen. 
Utredningar. 
Arbeten inom medlemsstaterna eventuellt 
med kommissionens finansiella stöd för extra 
ansträngningar för informationsinsamling. 
Arbeten inom medlemsstaterna eventuellt 
med kommissionens finansiella stöd för extra 
ansträngningar för uppgiftsinsamling. 
Insamling, kontroll och publikation av 
skogsstatistik. 
Pilotprojekt GD III GD VI. näringslivet, osv. 
Utredningar och tjänster (samarbete mellan 
GD III / GD VI). 
Förslag 
RÄDFTS FÖRORDNING (VÅi) 
om ändring »v rådets förordning (FFG) nr 1615/89 
om införande av ett europeiskt informations- och kommunikationssystem for 
skogsbruk (EFICS) 
/O 
MOTIVERING 
1. Gemenskapsåtgärden om clt europeisk! informations- och kommunikationssystem för 
skogsbruk (FFICS), som är grundad pä artikel 213 i fördraget och infördes genom 
förordning (liliG) nr 1615/89, förlängdes en första gäng genom förordning (HG) nr 
400/94 och löper ut den 31 december 1997. I enlighet med 1997 års program om jordbruk 
och fiske föreslår kommissionen rådet att förlänga åtgärden för en ny femårsperiod. 
2. Systemets ändamål är att skaffa fram, samordna, standardisera och bearbeta uppgifter 
om skogssektorn och dess utveckling i syfte att samla in jämförbara och objektiva 
uppgifter om skogssektorns struktur och verksamhet i gemenskapen och därmed 
underlätta tillämpningen och övervakningen av gemenskapsbestämmelserna om 
skogsbruk. 
3. I Indcr den period som förordningen har tillämpats har betydande framsteg gjorts pä ett 
antal områden: 
- Statistiska uppgifter om de europeiska skogarna insamlas, kontrolleras och 
offentliggörs äter regelbundet genom Hurostat. 
- lilt flertal forskningsprojekt för tillämpning av fjärranalys inom skogssektorn har 
igångsatts. Dessa projekt är fristående från liknande projekt inom ramprogrammet för 
FoTl K dock utan att duplicera dessa. 
- I;n övergripande arbetsgrupp (IWG) har inrättats med deltagande av ett antal 
internationella organ som sysslar med skogsstatistik i syfte att byta information och 
därmed undvika dubbelt arbete. Arbetsgruppen har bl.a. utarbetat ett gemensamt 
frågeformulär som används ;iv Hurostat, förenta nationernas livsmedels- och 
jordbruksorganisation (FAO) och förenta nationernas ekonomiska kommitté (or 
Huropa (UN/HCH) för att samla in statistik om produktion av och handel med 
skogsprodukter. 
- I;n kritisk granskning har genomförts av kvaliteten och järnlorbarhelen av statistiska 
uppgifter Iran olika skogsinvenleringar i unionens medlemsstater och i ett antal andra 
europeiska länder. Granskningen har lett till ett antal förslag lör att fä bättre kvalitet pä 
uppgifterna i framtiden. 
4. De främsta svårigheter som tillstött vid tillämpningen av förordningen är följande: 
- Bristen pä enhetlig skogsstatistik i medlemsstaterna, vilket yttrar sig i stora skillnader 
i fråga om inventering, uppgiftskällor, nomenklatur, analys- och 
organisationsmetoder. 
- Fullständig avsaknad av uppgifter om en rad verksamheter inom skogssektorn. 
- Medlemsstaternas återhållsamma inställning när det gäller att göra de ansträngningar 
som behövs pä nationell nivå för att förbättra kvaliteten på uppgifter som kan 
användas pä internationell nivå, framför allt på grund av brist pä personal och 
finansiella medel. 
5. Trots dessa svårigheter och med hänsyn till de framsteg som gjorts anser 
kommissionen och ledamöterna i Ständiga kommittén för skogsbruk (SKS) att systemets 
uppbyggnad nu har kommit till en kritisk punkt och att åtgärden måste fullföljas genom 
att utvidga eller påbörja ett antal verksamheter som är av stor betydelse för systemets 
K 
funktionssätt. Generellt sett är behovet av information i skogsfrägor fortfarande lika 
aktuellt och t.o.m. mer trängande än förut särskilt med hänsyn till 
Österrikes, linlands och Sveriges anslutning till unionen 1995, som innebär att 
skogssektorns relativa betydelse i unionens ekonomiska verksamhet har ökat 
betydligt, 
- de åtaganden som gemenskapen gjort inom ramen för ministerkonferenserna om 
skydd lör skogarna i Huropa (Strasbourg 1990 och Helsingfors 1993). Därvid har 
gemenskapen och medlemsstaterna åtagit sig att samarbeta för att samla in uppgifter 
om skydd och varaktig förvaltning av skogarna i Europa. 
- unionens tilltagande ansvar på världsnivå i fråga om skydd och varaktig förvaltning av 
skogarna, som bl.a. är en följd av unionens åtagande att genomföra de 
rekommendationer som gjorts av den mellanstatliga gruppen för skogsfrägor (ett av 
resultaten .av Förenta nationernas konferens om miljö och utveckling (CNIJHD), 
kommittén lör hållbar utveckling), särskilt när det gäller att använda kriterier och 
indikatorer för skogens hållbara utveckling i samband med skogsinvenleringar, att vid 
dessa inventeringar ta hänsyn till skogens mänga olika funktioner, att genomföra en 
harmoniscriug av definitionerna och att pä internationell nivå samordna arbetet med 
utvärdering av skogens resurser, 
- att kommissionen måste utarbeta en skogspolitisk strategi pä Huropaparlamentels 
begäran enligt resolutionen av den 30 januari 1997. 1 resolutionen understryks för 
övrigt den betydelse som HF1CS har i detta sammanhang, särskilt som instrument för 
att skaffa uppgifter om unionens åtgärder på skogsområdet. Systemets betydelse 
framhålls även i det yttrande som Ekonomiska och sociala kommittén avgivit på eget 
initiativ den 24 april 1997 om skogsbrukets situation och problem inom europeiska 
unionen samt i förslaget till yttrande från Regionkommittén om förvaltning, 
användning och skydd av unionens skogar. 
b. De åtgärder som kommissionen föreslår att vidta under de närmaste åren har beskrivits 
i en handlingsplan som är uppbyggd kring ett antal prioriteringar. Handlingsplanen har 
redan presenterats för Ständiga kommittén för skogsbruk och lör arbetsgruppen 
"skogsstalistik" inom Hurostat vid ett gemensamt sammanträde i Luxemburg den 21 juli 
1997 där den fick positiv respons. 1 enlighet med bestämmelserna i den nya förordningen 
kommer planen ännu en gäng all föreläggas Ständiga kommittén för skogsbruk lör 
godkännande. 
För alt handlingsplanen skall kunna genomföras måste nuvarande samarbete med 
medlemsstaterna och andra internationella organ som sysslar med skogsstatistik 
upprätthållas och vid behov utvidgas, särskilt inom ramen för den övergripande 
arbetsgruppen, i syfte att samordna och komplettera det arbete som uträttas av dessa olika 
aktörer och undvika dubbelarbete. 
Vid sitt sammanträde den 21 juli 1997 har Ständiga kommittén för skogsbruk enats om 
att förorda en förlängning av förordningens giltighetstid. 
7. All förlänga åtgärden strider inte mot subsidiaritels-och proportionalilelsprincipen. 
Ansvaret lör åtgärden är delat mellan gemenskapen och medlemsstaterna. Även om 
del är gemenskapen som skal! stå för insamling, bearbetning och spridning av jämförbara 
och rikliga uppgifter om den europeiska skogssektorn kan detta endast åstadkommas 
under förutsättning att medlemsstaterna är beredda att medverka till att förbättra 
jämlörbarheten av uppgifter som härrör från de nationella skogsinventeringarna. Med 
hänsyn till de omfattande ansträngningar som behöver göras för att åstadkomma detta 
a 
skulle del lör (ivrigt inte räcka med åtgärder som endast vidtas av medlemsstaterna. 
Därför behövs gemensamma ansträngningar med gemenskapen. Genom samråd pä 
gemenskapsnivå och ulväxling av erfarenheter mellan medlemsstaterna kommer 
dessutom den totala kostnaden for åtgärden att kunna hållas nere. 
- Medlemsstaterna kan inte ensamt utarbeta gemensamma definitioner och 
nomenklaturer som gäller pä gemenskapsnivå. På detta område ger de åtgärder som 
vidtas pä gemenskapsnivå, i kombination med åtgärder frän andra internationella 
organ, ett konkret mervärde till det arbete som utförs i medlemsstaterna. 
- Att överlämna initiativet helt till medlemsstaterna och hälla gemenskapen utanför 
skulle lä till resultat att det fortfarande skulle saknas tillräckligt tillförlitliga uppgifter 
om den europeiska skogssektorn och att det pä vissa områden inte skulle finnas några 
uppgifter alls. lui sådan situation skulle inte vara godtagbar, eftersom såväl 
medlemsstaterna som gemenskapens institutioner är medvetna om alt, inom ramen för 
en hållbar utveckling (utvecklingen efter Rio och Helsingfors) såväl pä det 
internationella och alleuropeiska planet som pä gemenskapsnivå, utgör den typen av 
information ett absolut nödvändigt underlag för nuvarande åtgärder till förmån för 
skogen och för att förbereda framtidens skogspolitik. 
- Förordningens finansiella ram ändras inte. Den totalkostnad som beräknades till 3,9 
miljoner ecu förblir oförändrad. Under perioden 1989-1997 har anslagen 
underutnyttjats (0,6 miljoner ecu) eftersom verksamheten än så länge har begränsats 
till all analysera den information som finns och till att undersöka hur kvaliteten på 
skogsstalistiken kan förbättras. De anslag som anvisats för perioden 1998-2002 är 
relativt blygsamma i förhällande till målsättningarna och till kostnaden för insamling 
och bearbetning av uppgifter om skogssektorn i medlemsstaterna. Vid sidan om 
uppbyggnaden av informationssystemet kommer gemenskapsanslagen även att 
användas för att hjälpa medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder for att förbättra 
tillgängen pä jämförbara, objektiva och fullständiga uppgifter pä gemenskapsnivå. 
- Som framgått av de svårigheter som tillstött under den period som förordningen har 
tillämpats är införandet av systemet en långsam och komplex process. Att begära en 
förlängning med fem är av giltighetstiden är inte överdrivet med tanke pä del 
omfattande arbete som återstår att uträtta. 
8. Åtgärden är /' överensstämmelse med unionens jordbruks-, struktur- och miljöpolitik. 
Den uppfyller de krav som ställs på dessa olika politiska områden samtidigt som den 
utgör ett viktigt informations- och bedömningsunderlag genom att tillhandahålla ett antal 
indikatorer och parametrar om de europeiska naturresurserna och deras miljö. 
Åtgärden innebär inte att gemenskapen måste införa nya förfaranden för att samla in 
information, utan kompletterar åtgärder som redan påbörjats inom ramen för unionens 
politik i statistikfrågor. 
/3 
Förslag 
RÅDETS FÖRORDNING (KG) 
»ni ändring av rådets förordning (FFG) nr 1615/89, 
om införande av ett europeiskt informations- oeh kommunikationssystem tor 
skogsbruk (FFIGS) 
I-t lk( )IM'ISKA UNIONFNS RÅD IIAR ANTAGIT DRNNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av europeiska gemenskapen, särskilt artikel 
213 i delta, 
med beaktande av kommissionens förslag*'>, och 
med beaktande av följande: 
Giltighetstiden för rådets förordning (FFG) nr 1615/89 av den 29 maj 1989 om införande 
av ett europeiskt informations- och kommunikationssystem för skogsbruk (FFICS)(2> , 
ändrad genom rådets förordning (FFG) nr 400/94 av den 21 februari 1994<^ , löper ut den 
1\ december 1997. 
Ftt llertal gemenskapsåtgärder har redan förelagils for att införa systemet. De har främst 
varit inriktade pä att analysera tillförlitligheten och jämförbarhetcn av uppgifterna frän 
medlemsstaternas nationella skogsinventeringar och förbättra samordningen av åtgärder 
som vidtas av olika internationella organ som sammanställer skogsstatistik. Dessa 
åtgärder har bevisat lämpligheten av den process som gemenskapen inlett och påvisat 
vilka resultat som kan förväntas av fortsatta ansträngningar. 
Systemet kan inte byggas upp utan att medlemsstaterna vidtar lämpliga åtgärder för detta 
ändamål. Dessa åtgärder måste beskrivas i en handlingsplan som skall upprättas av 
kommissionen och föreläggas Ständiga kommittén for skogsbruk. 
För alt i1 c no m föra gemenskapens politik liksom Furopciska unionens internationella 
åtaganden inom ramen lör den process som inletts efter I lelsingfors-konferensen och 
inom ramen for FN:s generalförsamling (UNGASS) samt Furopciska miljöbyräns 
verksamheter är del nödvändigt alt förstärka de ansträngningar som måste göras lör att 
förbättra kvaliteten pä internationella skogsdala och att använda de mest lämpliga data-
oeh telematiksyslemen för att ge spridning ät dessa uppgifter. 
(i) 
<-'> IX.T nr L 165, 15.6. 1989, s. 12. 
<*> i <,Tnr I, 54,25.2. 1994, s. 5. 
/v 
I europaparlamentets rapport av den 18 december 1996 nr A4-0414/96 om Europeiska 
unionens strategi pä skogsområdet understryks vidare att kommissionen har lätt i 
uppdrag, all se till att ITICS-systcmet verkligen införs. I del yttrande som ekonomiska 
och sociala kommittén avgivil pä eget initiativ den 24 april 1997 om skogsbrukets 
situation och svårigheter inom europeiska unionen och om skogspolitikens 
utvecklingsmöjligheter framhålls vikten av att förbättra informationen i skogssektorn och 
del bidrag som IT'ICS kan ge i detta sammanhang, bl.a. genom all tillhandahälla 
uppgifter om skogsskydd. 
förordningens giltighetslid bör därför förlängas samtidigt som förordningen anpassas till 
ovan nämnda behov. 
IÅRIGFNOM FORFSKR1VS FOIJANDF 
Artikel I 
förordning (FFG) nr 1615/89 ändras pä följande sätt: 
) Artikel I skall ersättas med följande: 
« Artikel / 
För alt samla in jämförbara och objektiva uppgifter om skogssektorns struktur och 
verksamhet i unionen och att därigenom 
- se till att större hänsyn las till skogssektorns intressen i den internationella 
debatten, 
- underlätta genomförandet av åtgärder till förmän för skogssektorn inom ramen för 
gemenskapens gällande politik, 
underlätta genomförandet av medlemsstaternas skogspolitik eller politiska 
åtgärder som har påverkan pä skogssektorn, 
- ge allmänheten möjligheten att skaffa sig information om den europeiska 
skogssektorn. 
infors härmed elt europeiskt informations- och kommunikationssystem för skogsbruk 
(FFICS), nedan kallat "systemel", vars mål är att samla in, samordna, standardisera, 
bearbeta och sprida information om skogssektorn och dess utveckling. » 
'.) Artikel 3 skall ersättas med följande: 
« Artikel 3 
Kommissionen skall införa systemet under perioden 1 januari 1989 - 31 december 
2002 i nära samarbete med medlemsstaterna och de internationella organ som for 
statistik över de europeiska skogarna. 
I syfte att förbättra uppgifternas jämförbarhet och fullständighet pä del europeiska 
planet kan vid uppbyggnaden av systemet krävas alt medlemsstaterna vidtar åtgärder 
för alt anpassa eller komplettera sina förläranden for insamling av uppgifter, särskilt 
u 
när det gäller att bedöma skogens resurser och övervaka marknaden för virke och 
skogsprodukter. 
Kommissionen skall i förekommande fall stödja de åtgärder som beslutas av 
medlemsstaterna och internationella organ som Förenta nationernas livsmedels- och 
jordbruksorganisation (FAO) eller Förenta nationernas ekonomiska kommitté för 
Furopa (l JN/FXT) i syfte att uppfylla de särskilda villkoren för systemets införande. 
3) Fn ny artikel med följande lydelse skall läggas till som artikel 3a: 
« Artikel 3a 
I Kommissionen skall inhämta yttrandet frän Ständiga kommittén for skogsbruk. 
som inrättats genom rådets beslut 89/367/FFG fram till den 31 december 2002<,>, 
angående en handlingsplan i vilken anges vilka åtgärder som medlemsstaterna och 
kommissionen kommer att vidta for atl införa systemet. 
2. Kommittén skall yttra sig över handlingsplanen inom den tid som ordföranden 
bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Den skall fatta sitt beslut 
med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut 
som rädel skall lätta pä förslag av kommissionen, varvid medlemsstaternas röster 
skall vägas enligt fördragets artikel 148.2. Ordföranden lar inte rösta. 
3. a) Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med kommitténs 
yttrande, 
b) Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande 
avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall 
vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet. 
Om rädel inte har lättat något beslut inom Ire månader frän det alt förslaget mottagits 
skall kommissionen själv besluta all de föreslagna åtgärderna skall vidtas och genast 
verkställa dessa. » 
4) Artikel 4 skall ersättas med följande: 
«Artikel 4 
Den totala kostnaden lör införandet av systemet under perioden 1989-2002 beräknas 
till 3,9 miljoner ecu. 
Uudgelmyndigheten skall bevilja ärliga anslag inom gränserna for budgetplanen. » 
5) Artikel 5 skall ersättas med följande: 
« Artikel 5 
Kommissionen skall lore den 1 januari 2003 rapportera till rådet om införandet av 
systemet och om de resultat som uppnåtts. Mot bakgrund av den rapporten skall den 
vid behov till rådet överlämna förslag till åtgärder i fråga om systemets framtida 
organisation och verksamhet.» 
O IXil ni I. 165, 15.6. 1989, s. 14. 
K 
Artikel 2 
Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det alt den har offentliggjorts i 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning. 
\)en skall tillämpas frän och med den 1 januari 1998. 
)enna förordning är lill alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Färdad i llryssel den 
Vä rädets vägnar 
Ordförande 
n 
REDOVISNING AV BUDGETKONSEKVENSERNA 
1. ÅTGÄRDEN 
förlängning av gemenskapens åtgärd om införande av ett informations- och 
kommunikationssystem for skogsbruk (EFICS). 
2. AKHIELLBDDGETRUBRIK 
112-M SO Skog 
.*. RÄi TSIJG GRUND 
Artikel 213 i fördraget. 
Rådets förordning (EKG) nr 1615/890) av den 29 maj 1989 om införande av ett 
europeiskt informations- och kommunikationssystem för skogsbruk (EFICS) som har 
förlängts genom rådets förordning (EG) nr 400/94 av den 21 februari 1994<2> och 
uppbörden 31 december 1997. 
/•'orordningens giltighetslid föresläs förlängas med 5 är sä att den omfattar perioden 
I9S9-2JM2. 
4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 
4.1. it»ärdm>Lsyjie 
Förordning 1615/89 antogs inom ramen lör införandet av det s.k. 
handlingsprogrammet for skogen som lanserades av kommissionen 1988. Det syslem 
som upprättades genom förordningen ansågs vara ett instrument som var absolut 
nödvändigt för att genomföra programmets skogspolitiska åtgärder på 
gemenskapsnivå på bästa möjliga sätt. 
Syltet med systemet är att samla in, samordna, standardisera, bearbeta och sprida 
uppgifter som skogssektorn och dess utveckling för att hämta in jämförbara och 
objektiva uppgifter om skogssektorns struktur och verksamhet i unionen och därmed 
se till alt större hänsyn tas till skogliga intressen i den internationella debatten, t.ex. 
<" l(il ni -I, 165, 15.6. 19X9, s. 12. 
^> IXilni L 54,25.2. 1994, s. 5. 
IÎ 
i samband med konventionen om biologisk mångfald eller rörande 
skogsskyddsfrägor och klimatförändringar, 
- underlätta tillämpningen av åtgärder för skogen som för närvarande genomförs 
inom ramen för andra gemenskapspolitiska åtgärder (t.ex. som kompletterande 
åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken eller i samband med 
strukturfonder, miljö- och näringslivsfrägor, osv.), 
- underlätta genomförandet av skogspolitiska åtgärder som vidtas pä 
medlemsstalsnivä, 
- ge möjligheten lill en'större krets att ha tillgäng till uppgifter om de europeiska 
skogarna. 
För all uppnå dessa mål föreslär kommissionen all vidta följande åtgärder under de 
närmaste åren: 
- att skapa, underhälla och upprätta en databas (förstudie, strukturering och inmatning 
av data som redan är tillgängliga), 
- att utarbeta gemensamma nomenklaturer för skogens resurser (träproduktion och 
andra produkter och tjänster) och skogsfastigheter, 
- all kartlägga hur konvertering av nationella uppgifter om skogsresurser (trä) kan 
genomföras, 
- alt undersöka hur inmatning av nya uppgifter i databasen skall gå till (uppgifter om 
geografisk beteckning eller kartreferenser, resultat av särskilda analyser), 
- att genomföra särskilda utredningar (handelsstatistik om timmer och 
skogsnäringsprodukter, marknaden för trä och skogsprodukter och särskilda 
utredningar efter sektorns behov). 
Förutom dessa åtgärder som skall genomföras helt med gemenskapsmedel föreslås att 
kommissionen även dellar i finansieringen av nationella projekt, bl.a. (or att stödja 
konvertering av nationella uppgifter om skogsresurser (trä) och insamling i 
medlemsstaterna av kompletterande uppgifter om skogsresurser och skogsfastigheter, 
samt åtgärder till förmän lör skogen som genomförs inom ramen för strukturfondernas 
regionprogram. 
Slutligen förutses möjligheten att ge finansiellt bidrag till åtgärder var syften är förenliga 
med FFICS och som genomförs av andra internationella organ som sammanställer 
skogsslatislik. 
4.2. Period som omfattas av åtgärden 
Första period : 4 är (förordning 1615/89): 
Andra period: 5 är (förordning 400/94): 
föreslagen förlängning på 5 är: 1 januari 1989-31 december 1992 
1 januari 1993 - 31 december 1997 
1 januari 1998-31 december 2002 
)9 
5. UTGIFTENS KLASSIFICERING 
5.1. Icke obligatorisk utgift 
5.2. Differentierade anslag 
6. UTGIFTENS ART 
se punkt 7 
7. BUDGETKONSEKVENSER 
7.1. Beräkning av den totala kostnaden för åtgärden 
- Åtgärder i medlemsstaterna som medlinansieras av kommissionen (stöd till 
konvertering av uppgifter och insamling av kompletterande uppgifter): 
medlinansiering av högst 50% av totalkostnaden. 
Gemenskapens medlinansiering av projekt som presenteras av andra internationella 
organ: medfmansieringsgraden avgörs frän fall till fall. 
- finansiering av de övriga åtgärderna: 100 % gemenskapsfinansiering. 
7.2. Kostn adsfördeln in g 
Atgiinl 
1 flrcdningar och 
liidrag 
im/dleinsslaler 
liidrag 
iiikTiialioiK'lla 
orgaiusalioner tjänster 
till 
till 
SUMMA 1998 
0,2 
0,2 
OJ 
0,5 1999 
0,3 
0,2 
0,1 
0,6 gemenskapsf 
2000 2001 
0,3 0,3 
0,4 0,4 
0,1 0,1 
0,8 0,8 nansiering 
2002 
0,2 
0,3 
0,1 
0,6 i miljoner ecu 
2003 och 
diireftcr (lopande priser) 
SUMMA 
1,3 
1,5 
0,5 
3,3 
Anmärkning: eftersom de utgifter som gjordes under förordningens första två 
tillämpningspcriodcr (1989-1992 och 1993-1997) uppgick till cirka 0,6 miljoner ecu 
sammanlagt, uppgår de utgifter som är planerade för hela perioden 1989-2002 till 3,9 
miljoner ecu vilket motsvarar det belopp som föreskrivs i förordningen. 
ofe> 
7.3. Tidtabell för anslagsåtaganden och betalningsåtaganden 
gemenskapsfinansiering i miljoner ecu 
Atagandehemyndiganden 
Bclalnings 
heniyiuligaiideii 1998 
1999 
2000 
2001 
2002 
2003 m.fl. 
SUMMA 1998 
0,5 
0,3 
0,2 
0,5 1999 
0,6 
0,4 
0,1 
0,1 
0,6 2000 
0,8 
0,5 
0,2 
0,1 
0,8 2001 
0,8 
0,5 
0,2 
0,1 
0,8 2002 
0,6 
0,4 
0,2 
0,6 2003 
ni.ll. SUMMA 
3,3 
0,3 
0,6 
0,6 
0,8 
0,7 
0,3 
3,3 
8. BESTÄMMELSER FOR BEDRAGERIBEKÅMPNING 
Flatskonlroller kommer att kunna genomföras i medlemsstaterna för att kontrollera 
genomförandet och de finansiella aspekterna av sädana projekt som medfinansieras av 
kommissionen. 
9. KOSTNADS-EFFEKTIVITETSANALYS 
9.1. Särskilda kvantifierbara mål, aktuell population 
För att uppnå de mål som anges i förordningen föreslås att arbetet under de närmaste 
aren inriktas pä att samla in uppgifter pä vart och ett av följande områden och 
förbättra deras jämförbarhet och riktighet: 
- Skogsresurser. 
- Skogens ägarstruktur. 
- lcke-merkantiia skogsvärden. 
- ( iemenskapsätgärder för skogsbruk. 
- Skogsprodukter (trä i sin naturliga fysiska form och andra skogsprodukter). 
I'a etl sektorsövergripande plan kommer särskilda åtgärder att vidtas för att 
- fastställa gemensamma nomenklaturer och definitioner i vart och ett av de berörda 
områdena, 
- förbättra jämförbarheten pä gemenskapsnivå av data som samlas in på nationell 
nivå, 
- bestämma de tekniska lösningar som skall användas för insamling, lagring och 
spridning av informationen samtidigt som subsidiaritetsprincipen följs. 
Kommissionen avser att dra fördel av EFICS-systemet för att vidta sammanhängande 
åtgärder till fördel för skogssektorn i gemenskapen och genomföra dessa på bästa 
&{ 
möjliga sätt. Systemet torde även vara användbart för att upprätta och genomföra mer 
övergripande politiska åtgärder, t.ex. på miljö- och industriområdet eller inom ramen 
för sysselsättningsfrämjande åtgärder. Vidare förväntas det även komma till nytta för 
olika offentliga och privata organ i medlemsstaterna som behöver ha tillgäng (ill 
objektiv information om den europeiska skogssektorn samt om dess hållbara 
utveckling och miljö. 
9.2. Åtgärdens berättigande 
9.2.1. Behovet av gemenskapsintervention 
Det är nödvändigt att gemenskapen deltar i de åtgärder som krävs för att införa EFICS 
och för att förbättra systemets kvalitet och informationsinnehåll. Att lägga initiativet 
hell pä medlemsstaterna och hälla gemenskapen utanför skulle leda till att det 
fortfarande saknades tillräckligt tillförlitliga uppgifter om den europeiska 
skogssektorn och alt del pä vissa områden inte skulle finnas några uppgifter alls. En 
sådan situation skulle inte vara godtagbar, eftersom såväl medlemsstaterna som 
gemenskapens institutioner är medvetna om att den typen av information, inom ramen 
för en hållbar utveckling (utvecklingen efter Rio och Helsingfors) såväl pä det 
internationella och alleuropeiska planet som pä gemenskapsnivå, utgör ett absolut 
nödvändigt underlag för alt underbygga nuvarande åtgärder till förmän för skogen och 
förbereda framtidens skogspolitik. 
För att kunna genomföra de åtgärder for skogsbruk som vidtas inom ramen för den 
gemensamma politiken pä olika områden som jordbruk, miljö, näringsliv, osv. behövs 
ett lämpligt informationssystem som innehåller riktiga och jämförbara uppgifter på 
europeisk nivå . Dessutom måste alla åtgärder som vidtas inom en medlemsstat eller 
en region kunna bygga pä den typen av uppgifter. Dessa är grundläggande indikatorer 
(miljö, samhällsekonomiska förhållanden, osv.) som gör det möjligt att i ett senare 
skede göra kvantitativa bedömningar av de effekter som dessa olika åtgärder haft på 
del berörda området. Informationssystemet måste dessutom återspegla de europeiska 
skogarnas särskilda egenskaper och stora mångfald vad gäller miljömässiga och 
samhällsekonomiska förhållanden. Med hänsyn till de europeiska skogarnas lokala 
eller regionala särdrag är en integrerad och på regional nivå decentraliserad lösning 
helt pä sin plats. 
Ansvaret for åtgärden delas mellan gemenskapen och medlemsstaterna. Även om 
gemenskapen svarar för insamling, bearbetning och spridning av jämförbara och 
rikliga uppgifter om den europeiska skogssektorn kan detta endast ske under 
förutsättning att medlemsstaterna vidtar åtgärder för att förbättra de nationella 
uppgifterna. Dessa åtgärder förutsätter samordning och samråd på gemenskapsnivå. 
Genom att utväxla information och erfarenheter kommer medlemsstaterna att få större 
nytta av sin egen verksamhet. 
Medlemsstaterna kan inte ensamma utarbeta gemensamma definitioner och 
nomenklaturer som gäller på gemenskapsnivå. På detta område ger de åtgärder som 
oâjL 
vidtas pä gemenskapsnivå, i kombination med åtgärder från andra internationella 
organ, ett konkret mervärde till det arbete som utförs i medlemsstaterna. 
Behovet av gemenskapsintervention har upprepade gånger understrukits av Ständiga 
kommittén för skogsbruk, som alllid ställt sig enhälligt bakom införandet av systemet. 
Behovel har även bekräftats av andra institutioner, bl.a. av 
- Europaparlamentet i sin rapport av den 18 december 1996 om Europeiska unionens 
skogpolitiska strategi, 
- Ekonomiska och sociala kommittén i sitt yttrande pä eget initiativ av den 24 april 
1997 om skogsbrukels situation och problem inom europeiska unionen och om 
skogspolitikens utvecklingsmöjligheter, 
- Regionkommittén i sitt förslag till yttrande om förvaltning, användning och skydd 
av Europeiska unionens skogar. 
9.2.2. Val av interventionsform 
De former för gemenskapsintervention som föreslås för att genomföra de åtgärder som 
beskrivs i 9.1 är resultatet av diskussioner som har förts med medlemsstaterna inom 
Ständiga kommittén for skogsbruk. Vid dessa diskussioner granskades alla de 
alternativ som föreslagits i en utredning om de olika systemen för skogsinventering i 
Eluropa som gjorts for kommissionen av Europeiska skogsinstitutet (EFI) och som 
avslutades under 1997. Därvid ansågs t.ex. alternativet att genomföra en fristående 
EFICS inventering pä gemenskapsnivå for närvarande vara orealistiskt både av 
kostnadsskäl och pä grund av de svårigheter som en sådan inventering skulle medföra 
lör medlemsstaterna. 
De anslag som tilldelats bedömdes vara relativt blygsamma i förhällande till 
målsättningarna och till kostnaden för insamling och bearbetning av uppgifter om 
skogssektorn i medlemsstaterna. Utöver uppbyggnaden av informationssystemet 
kommer gemenskapsanslagen även att användas för att ge stöd till medlemsstaterna 
när det gäller att införa system för att förbättra tillgången på jämförbara, objektiva och 
fullständiga uppgifter på gemenskapsnivå. 
9.3. Uppföljning och utvärdering av åtgärden 
Uppföljning och utvärdering av åtgärden kommer att ske i nära samarbete mellan GD 
III, VI, XI, XII, Eurostat och medlemsstaterna, som är representerade i arbetsgruppen 
för EFICS inom Ständiga kommittén för skogsbruk och i arbetsgruppen för 
"Skogsslntislik"' inom Kommittén for jordbruksstatistik. Därvid kommer intensiva 
överläggningar att äga rum med internationella organisationer som förenta 
nationernas ekonomiska kommitté för Fluropa (UN/ECE) i Genève som redan arbetar 
pä en mer global nivå med insamling, bearbetning och tillhandahållande av uppgifter 
om skogssektorn. Inom ramen för detta samarbete deltar kommissionen i en 
övergripande arbetsgrupp som förutom GD VI består av företrädare för Eurostat, 
FAO, ECE/FAO, OECD och Internationella organisationen för tropiska träslag 
(OIBT). 
ca2/ S 
Dessa olika organs medverkan borgar för att åtgärden skall genomföras på bästa 
möjliga sätt. 
1 0. FÖRVALTNINGSKOSTNADER (DEL A I BUDGETEN! 
För att genomföra forordningen kommer inga extra resurser pä del administrativa 
planet alt behöva sättas in. Del kommer att räcka med den befintliga personal som 
redan avdelats lör denna åtgärd, dvs. en deltidstjänst av kategori A och en heltidstjänst 
av kategori Ii. 
Kostnader lör sammanträden, tjänsteuppdrag och eventuella publikationer kommer att 
belasta de allmänna budgetrubriker som finns för dessa ändamål i budgetens del A. 
Övriga kostnader (utredningar, utveckling av speciella datasystem, osv.) kommer att 
belasta rubrik B2-5150. 
£</ 

ISSN 1024-4506 
KOM(98) 173 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 15 16 17 
Katalognummer : CB-CO-98-170-SV-C 
ISBN 92-78-32138-9 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
ÅT