Rekommendation till RÅDETS REKOMMENDATION om Slovakiens nationella reformprogram för 2013, med avgivande av rådets yttrande om Slovakiens konvergensprogram för 2012-2016 /* COM/2013/0375 final - 2013/ () */





Rekommendation till RÅDETS REKOMMENDATION om Slovakiens nationella reformprogram för 2013, med avgivande av rådets yttrande om Slovakiens konvergensprogram för 2012-2016 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], särskilt artikel 5.2, med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation[2], med beaktande av Europaparlamentets yttranden[3], med beaktande av Europeiska rådets slutsatser, med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande, efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och av följande skäl: (1) Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet kommissionens förslag till en ny strategi för tillväxt och sysselsättning, Europa 2020-strategin, som bygger på en utökad samordning av den ekonomiska politiken och som kommer att inriktas på ett antal nyckelområden där åtgärder behövs för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och konkurrenskraft i Europa. (2) Den 13 juli 2010 antog rådet, på grundval av kommissionens förslag, en rekommendation om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik[4], vilka tillsammans utgör de så kallade integrerade riktlinjerna. Medlemsstaterna uppmanades att beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. (3) Den 29 juni 2012 beslutade stats- och regeringscheferna om en tillväxt- och sysselsättningspakt som är en enhetlig ram för insatser på nationell nivå, EU-nivå och euroområdesnivå. Den innehåller alla tänkbara medel, instrument och politik. De beslutade om insatser som ska utföras på medlemsstatsnivå och förband sig särskilt att uppnå målen i strategin Europa 2020 och genomföra de landsspecifika rekommendationerna. (4) Den 6 juli 2012 antog rådet en rekommendation om Slovakiens nationella reformprogram för 2012 och avgav sitt yttrande om Slovakiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2015. (5) Den 28 november 2012 antog kommissionen den årliga tillväxtöversikten[5], som markerar inledningen av den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken 2013. På grundval av förordning (EU) nr 1176/2011 antog kommissionen den 28 november 2012 också rapporten om varningsmekanismen[6], i vilken den inte identifierade Slovakien som en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. (6) Den 14 mars 2013 godkände Europeiska rådet prioriteringarna för att säkerställa finansiell stabilitet, budgetkonsolidering och tillväxtfrämjande åtgärder. Det betonade behovet att eftersträva differentierad och tillväxfrämjande budgetkonsolidering, återställa normala lånevillkor i ekonomin, främja tillväxt och konkurrenskraft, ta itu med arbetslösheten och krisens sociala följdverkningar samt modernisera den offentliga förvaltningen. (7) Den 24 april 2013 lade Slovakien fram sitt nationella reformprogram 2013 och den 30 april 2013 sitt stabilitetsprogram 2013 som omfattar perioden 2013–2016. För beaktande av inbördes samband har båda programmen bedömts samtidigt. (8) Mot bakgrund av bedömningen av konvergensprogrammet i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1466/97, anser rådet att Slovakien har minskat underskottet i de offentliga finanserna från 7,7 % av BNP under 2010 till 4,3 % av BNP under 2012, tack vare en genomgripande konsolidering och är, på grundval av nuvarande förväntningar, på väg att korrigera det alltför stora underskottet. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmets beräkningar är trovärdigt. Jämfört med kommissionens prognoser gör myndigheterna antaganden om liknande BNP-tillväxt, men med en något annorlunda sammansättning. Målet för stabilitetsprogrammets budgetstrategi är att uppnå ett budgetsaldo som garanterar hållbara offentliga finanser på lång sikt. För att uppnå detta bekräftar regeringen målet att minska det nominella underskottet så att det hamnar under referensvärdet på 3 % av BNP under 2013, i linje med rådets rekommendation inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Den genomsnittliga årliga finanspolitiska insatsen under 2010–2013 uppgår till 1,4 % av BNP, vilket är gott och väl över den insats på 1 % av BNP som rekommenderats av rådet. En stor del av utgiftsbesparingarna under 2013 väntas komma från lokala myndigheter och andra förvaltningar inom offentliga sektorn över vilka den centrala förvaltningen inte har något direkt inflytande. Uppnåendet av målet kan därför äventyras, också mot bakgrund av de utgiftsöverskridande som registrerats tidigare år. Programmet bekräftar att det tidigare fastställda medelfristiga målet på -0.5 % kommer att uppnås 2018. Det nya medelfristiga målet är i linje med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. För åren som följer på den dag då korrigeringen av det alltför stora underskottet väntas ske är den beräknade förbättringen i det (omräknade) strukturella saldot tillfredsställande under 2014 och 2015 (0,6 respektive 0,7 procentenheter av BNP), men otillräcklig under 2016 (0,3 procentenheter av BNP). Slovakien väntas iaktta utgiftsriktmärket. Enligt programmet väntas skuldsättningen i den offentliga sektorn att ligga kvar under fördragets referensvärde på 60 % av BNP fram till 2016. I kommissionens vårprognos beräknas en ökning av skuldkvoten till 54,6 % av BNP under 2013 och 56,7 % av BNP under 2014. För att kunna garantera den omfattande minskningen av det nominella underskottet har myndigheterna utöver engångsåtgärder, även förlitat sig på minskningar i sådana investeringar som finansieras genom den offentliga budgeten, vilket kan visa sig vara icke hållbart eller mindre önskvärt på medellång till lång sikt. I ett framtidsperspektiv kommer den pågående konsoliderings- och konvergensprocessen att kräva att man skyddar utgifterna inom tillväxtfrämjande kategorier som utbildning, innovation och transportinfrastruktur. (9) Slovakien har utrymme att få in ytterligare medel genom att bredda skattebasen, hindra skatteundandragande och brott mot skattedisciplin, och genom att i högre grad tillämpa skatter som är mindre skadliga för tillväxten, som t.ex. fastighetsbeskattning och miljöskatter. En handlingsplan för att bekämpa skattebedrägeri, med särskild fokus på moms antogs 2102. För att strategin ska bli framgångrisk krävs fler åtgärder, särskilt för att förbättra IT-infrastrukturen, utöka myndigheternas befogenheter och granskningskapacitet och säkra rättslig uppföljning. (10) Slovakien antog en pensionsreform under 2012 för att öka de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. Det långsiktiga hållbarhetsgapet på 4,9 % av BNP fortsätter dock att ligga väl över EU-genomsnittet på 3 % av BNP. Det återspeglar de övergripande effekterna av en åldrande befolkning med pensionsutgifter som står för 1,5 procentenheter av BNP och en hälsovård vars utgifter står för 2 procentenheter av BNP. Med tanke på att Slovakiens utgifter för hälso- och sjukvård beräknas öka avsevärt på lång sikt, måste framstegen med att förbättra pensionssystemets hållbarhet kombineras med en reform av hälso- och sjukvården så att de offentliga finanserna kan bli hållbara. Införandet av effektiva incitamentsstrukturer och kontrollmekanismer skulle bidra till att förbättra hälso- och sjukvårdssystemets effektivitet. (11) Arbetslösheten förblir en av de stora utmaningarna för Slovakiens ekonomi. De senaste månaderna har Slovakien vidtagit åtgärder för att reformera arbetsmarknadspolitiken. Hur framgångsrik reformen blir kommer emellertid i stor utsträckning att vara beroende av arbetsförmedlingarnas kapacitet att genomföra den. Det krävs kompletterande åtgärder som inriktas på de mest utsatta grupperna bland arbetssökande. Socialhjälpen bör anknytas bättre till aktivering, och man behöver få bort de delar av skattesystemet som avskräcker från att ta ett låglönejobb. Ett ökat deltagande på arbetsmarknaden för kvinnor och äldre skulle bidra till att öka den totala sysselsättningsnivån, så att man kan nå det nationella sysselsättningsmålet på 72 % till 2020. Bristen på tillräckligt väl utbyggd barnomsorg, särskilt för barn under tre år, gör det svårare för mödrar att återvända till arbetsmarknaden. (12) Ungdomsarbetslösheten i Slovakien är bland de högsta i EU. Trots reformåtgärderna under 2012 för att höja kvaliteten på utbildningen och öka dess relevans för arbetsmarknaden, förblir övergången från skola till jobb besvärlig och utbildningssystemet svarar inte alltid mot arbetsmarknadens behov. Den finansiering per capita som avsätts för utbildning främjar kvantitet snarare än kvalitet och den andel som avsätts för utbildningsverksamhet (lärare, material och utrustning) är låg. En förbättrad kvalitet på den högre utbildningen och ett ökat samarbete mellan företag och utbildningsinstitut skulle också bidra till att utveckla en välfungerande kunskapstriangel, öka effektiviteten inom forskning och utveckling och göra det mer attraktivt att investera i sådan verksamhet, samt öka innovationskapaciteten inom Slovakiens ekonomi. (13) Situationen med underutnyttjade arbetskraftsresurser berör även marginaliserade befolkningsgrupper som stöter på stora hinder när de försöker ta sig in på arbetsmarknaden eller få tillgång till utbildningssystemet. Inga åtgärder vidtogs egentligen under 2012 och levnadsvillkoren för de marginaliserade befolkningsgrupperna, bland annat romerna, förblir besvärliga. Det är viktigt att trappa upp ansträngningarna att förbättra utbildningsresultaten inom marginaliserade grupper och se till att det finns riktade aktiveringsåtgärder för vuxna. (14) Trots markerade framsteg ligger Slovaken bland de fem energiintensivaste medlemsstaterna, delvis därför att industrins andel av ekonomin är högst i EU (25,9 % av BNP). Samtidigt är elpriserna relativt höga, särskilt för små och medelstora industriella användare. Slovakien har under senare år gjort ansträngningar för att delvis avreglera energimarknaden, men det finns mer utrymme för att förbättra marknadens sätt att fungera, särskilt genom större insyn — bland annat genom att det fastställs nättariffer — och genom att förbättra den ekonomiska basen och förutsebarheten vad gäller regleringsbeslut. Det finns också utrymme för att förbättra försörjningstryggheten och att sätta mer långtgående mål vad gäller energieffektiviteten. (15) Under 2012 startade Slovakien en omfattande reform av den offentliga förvaltningen för att göra de offentliga tjänsterna mer kundinriktade både för enskilda och för företag. I det här stadiet gäller reformen inte den centrala förvaltningen och dess kvalitet och effektivitet totalt sett. Då reformen av rättsystemet inte har gått framåt förblir de rättsliga förfarandena långdragna, särskilt vad gäller insolvensmål, och alternativa former för tvistlösning tillämpas inte i tillräcklig utsträckning. Slovakien reformerade nyligen sina regler för offentlig upphandling, vilket även innebar ökad självständighet för myndigheten för offentlig upphandling; erfarenheterna från genomförandet av EU:s strukturfonder tyder på att tillämpningen av reglerna för offentlig upphandling förblir problematisk. (16) Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen genomfört en omfattande analys av Slovakiens ekonomiska politik. Den har bedömt stabilitetsprogrammet och det nationella reformprogrammet. Den har beaktat inte bara programmens relevans för en hållbar finanspolitik och socioekonomisk politik i Slovakien utan även i vilken utsträckning EU:s regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i Europeiska unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på EU-nivå. Kommissionens rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen återspeglas i rekommendationerna 1–6 nedan. (17) Mot bakgrund av denna bedömning har rådet bedömt stabilitetsprogrammet, och dess yttrande[7] återspeglas särskilt i rekommendation 1 och 2 nedan. (18) I samband med den europeiska planeringsterminen har kommissionen dessutom analyserat den ekonomiska politiken i euroområdet som helhet. På dessa grunder har rådet utfärdat särskilda rekommendationer till de länder som ingår i euroområdet. Slovakien bör också garantera ett snabbt och fullständigt genomförande av dessa. HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Slovakien att vidta följande åtgärder under perioden 2013–2014: 1. Som planerat genomföra budgeten för år 2013, i syfte att korrigera det alltför stora underskottet på ett hållbart sätt och uppnå den finanspolitiska ansträngning som anges i rådets rekommendation inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Efter att ha korrigerat det alltför stora underskottet, fortsätta den strukturanpassning som kommer att möjliggöra för Slovakien att nå det medelfristiga målet senast 2017. Undvika nedskärningar i tillväxtfrämjande åtgärder och påskynda ansträngningarna att göra de offentliga utgifterna kostnadseffektivare. Bygga vidare på den redan antagna pensionsreformen, ytterligare förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att minska finansieringsgapet i det offentliga pensionssystemet samt öka kostnadseffektiviteten inom hälso- och sjukvårdssektorn. 2. Påskynda genomförandet av handlingsplanen för att bekämpa skattebedrägeri och fortsätta ansträngningarna att förbättra momsuppbörden, särskilt genom att stärka skatteförvaltningens analytiska kapacitet och granskningskapacitet. Förbättra skattedisciplinen. Koppla fastighetsbeskattningen till marknadsvärdet på egendom. 3. Vidta åtgärder för att öka de offentliga arbetsförmedlingarnas kapacitet att tillhandahålla indvidanpassade tjänster till arbetssökande och stärka kopplingen mellan aktiveringsåtgärder och socialhjälp. Hantera långtidsarbetslösheten på ett mer ändamålsenligt sätt genom aktiveringsåtgärder och skräddarsydd yrkes- och fortbildning. Bygga ut barnomsorgen, särskilt för barn under tre år. Minska skattekilen för lågavlönat arbete och anpassa socialförsäkringssystemet. 4. Öka ansträngningarna för att åtgärda ungdomsarbetslösheten, till exempel genom en ungdomsgaranti. Vidta åtgärder för att locka unga människor till läraryrket och förbättra utbildningsresultaten. Inom yrkesutbildning och fortbildning, öka möjligheterna till arbetsplatsbaserad utbildning på företag. Inom den högre utbildningen, skapa fler yrkesorienterade kandidatprogram. Underlätta effektiv kunskapsöverföring genom att främja samarbetet mellan den akademiska världen, forskningen och företagssektorn. Öka ansträngningarna för att förbättra tillgången till högkvalitativ förskole- och skolutbildning för marginaliserade befolkningsgrupper, bland annat romer. 5. Intensifiera ansträngningarna för att få en bättre fungerande energimarknad, särskilt när det gäller att öka öppenheten i tariffmekanismen och öka regleringsmyndighetens ansvarighet. Stärka sammanläkningarna med intilliggande länders elnät. Förbättra energieffektiviteten särskilt inom byggsektorn och inom industrin. 6. Ändra lagen om offentlig anställning i syfte att stärka den offentliga sektorns oberoende. Förbättra personaladministrationen inom offentlig förvaltning. Öka ansträngningarna att stärka den analytiska kapaciteten inom centrala ministerier, även i syfte att förbättra utnyttjandet av EU-medlen. Genomföra åtgärder för att förbättra rättssystemets effektivitet. Främja alternativa förfaranden för tvistlösning och uppmuntra att de används i högre grad. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande [1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] COM(2013) 375 final. [3] P7_TA(2013)0052 och P7_TA(2013)0053. [4] Rådets beslut 2013/208/EU av den 22 april 2013. [5] COM(2012) 750 final. [6] COM(2012) 751 final. [7] Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.