Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Folkrepubliken Kina, Republiken Korea, Malaysia och Konungariket Thailand, och om avslutande av förfarandet avseende import av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Republiken Singapore

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Undersökningarna inleddes den 1 april 2000 på grundval av en begäran från POETIC (Producers of Televisions in Co-operation) enligt artikel 11.2 och 11.3 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (grundförordningen).

2. Den 15 juli 2000 inleddes en parallell undersökning avseende import av färgtelevisionsmottagare med ursprung i eller som exporterades från Turkiet. Eftersom det konstaterades att ingen av de färgtelevisionsmottagare som exporterades från Turkiet hade sitt ursprung i detta land avslutade kommissionen genom beslut nr 2916/2001 av den 28 september 2001 [1] antidumpningsförfarandet rörande import av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Turkiet. De färgtelevisionsmottagare som konstaterades ha sitt ursprung i de länder som omfattas av översynen beaktades i detta sammanhang.

[1] EGT L 272, 13.10.2001, s. 37.

3. Undersökningen visade att det var sannolikt att skadevållande dumpning skulle fortsätta om de gällande antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla i fråga om alla berörda länder med undantag av Singapore, särskilt med tanke på den betydande kapaciteten för att tillverka färgtelevisionsmottagare och färgbildrör samt dessa länders låga priser för export till gemenskapen vilka underskred gemenskapsindustrins priser. Antidumpningsåtgärderna bör således fortsätta att tillämpas för dessa länder.

4. När det gäller Singapore bör antidumpningsåtgärderna upphöra att gälla eftersom det inte är sannolikt att den skadevållande dumpningen kommer att fortsätta, med tanke på minskningen av landets tillverkningskapacitet, landets minskande export till gemenskapen och frånvaron av prisunderskridande.

5. De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för slutsatsen att förfarandet rörande Singapore borde avslutas och att åtgärderna mot Kina, Sydkorea, Malaysia och Thailand borde ändras eller bibehållas. Efter denna underrättelse av uppgifter mottogs synpunkter från vissa parter, men dessa innebar inte att undersökningens grundläggande slutsatser ändrades.

Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Folkrepubliken Kina, Republiken Korea, Malaysia och Konungariket Thailand, och om avslutande av förfarandet avseende import av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Republiken Singapore

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen [2], särskilt artiklarna 9, 11.2 och 11.3 i denna,

[2] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2238/2000 (EGT L 257, 11.10.2000, s. 2).

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

1. Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

(1) Genom förordning (EEG) nr 1048/90 [3] införde rådet i april 1990 slutgiltiga antidumpningstullar på import av färgtelevisionsmottagare med liten bildskärm, dvs. med ett diagonalmått av mer än 15,5 cm men högst 42 cm på diagonalen, med ursprung i Sydkorea.

[3] EGT L 107, 27.4.1990, s. 56. Förordningen ändrad genom förordning (EEG) nr 2900/91, (EGT L 275, 2.10.1991, s. 24).

(2) Därefter införde rådet i juli 1991 genom förordning (EEG) nr 2093/91 [4] slutgiltiga antidumpningstullar på import av färgtelevisionsmottagare med liten bildskärm med ursprung i bland annat Kina.

[4] EGT L 195, 18.7.1991, s. 1.

(3) I april 1995 avslutade kommissionen genom beslut 95/92/EG [5] det antidumpningsförfarande rörande import av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Turkiet som hade inletts i november 1992. Genom förordning (EG) nr 710/95 [6] införde rådet samtidigt slutgiltiga antidumpningstullar på import av färgtelevisionsmottagare med en bildskärm med ett diagonalmått på över 15,5 cm med ursprung i Malaysia, Kina, Sydkorea, Singapore och Thailand. Även om det i detta förfarande fastställdes att det inte längre fanns några skäl för att göra åtskillnad mellan olika färgtelevisionsmottagare efter deras skärmstorlek, eftersom antidumpningsåtgärder redan var i kraft avseende färgtelevisionsmottagare med liten bildskärm med ursprung i Kina och Sydkorea, begränsades undersökningens räckvidd och de slutgiltiga antidumpningstullar som infördes genom förordning (EG) nr 710/95 i fråga om Kina och Sydkorea till att omfatta färgtelevisionsmottagare med en bildskärm med ett diagonalmått på över 42 cm, dvs. färgtelevisionsmottagare med stor bildskärm.

[5] EGT L 73, 1.4.1995, s. 84.

[6] EGT L 73, 1.4.1995, s. 3.

(4) Genom förordning (EG) nr 2584/98 [7] ändrade rådet i november 1998 förordning (EG) nr 710/95 när det gäller tullarna på färgtelevisionsmottagare med ursprung i Kina och Sydkorea, vilket gjordes för att ta hänsyn till undersökningsresultaten i förordning (EG) nr 710/95 att det inte fanns några skäl för att göra åtskillnad mellan olika TV-apparater efter deras skärmstorlek.

[7] EGT L 324, 2.12.1998, s. 1.

2. Översyn vid giltighetstidens utgång och interimsöversyn

(5) Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att antidumpningsåtgärderna mot import av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Kina, Sydkorea, Malaysia, Singapore och Thailand snart skulle upphöra att gälla [8] begärde POETIC en översyn vid giltighetstidens utgång av åtgärderna i fråga enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad "grundförordningen").

[8] EGT C 278, 1.10.1999, s. 2.

(6) Begäran motiverades med att ett upphörande av åtgärder sannolikt skulle leda till att dumpning och skada för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma. Begäran innehöll också uppgifter som visade att de olika berörda marknaderna samt själva produkten hade förändrats väsentligt under de senaste åren. Dessa uppgifter, tillsammans med påståendena om dumpning och skada, föranledde kommissionen att dra slutsatsen att en interimsöversyn avseende både dumpning och skada också borde utföras enligt artikel 11.3 i grundförordningen.

(7) Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att tillräcklig bevisning förelåg för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och en interimsöversyn enligt artikel 11.2 och 11.3 i grundförordningen, och offentliggjorde ett tillkännagivande om detta i Europeiska gemenskapernas officiella tidning [9] och påbörjade en undersökning.

[9] EGT C 94, 1.4.2000, s. 2.

3. Inledande av ett antidumpningsförfarande rörande Turkiet

(8) Den 15 juli 2000 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat "tillkännagivande om inledande" i Europeiska gemenskapernas officiella tidning [10] att den skulle inleda ett antidumpningsförfarande rörande import av färgtelevisionsmottagare som har ursprung i eller exporteras från Turkiet.

[10] EGT C 202, 15.7.2000, s. 4.

(9) Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs i juni 2000 av POETIC, som agerade som ombud för tillverkare i gemenskapen som svarade för en betydande del, i detta fall mer än 30 %, av den sammanlagda tillverkningen av färgtelevisionsmottagare i gemenskapen. Klagomålet innehöll sådan bevisning på förekomsten av dumpning och därav vållad väsentlig skada som ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av ett antidumpningsförfarande.

4. Avslutande av antidumpningsförfarandet rörande färgtelevisionsmottagare med ursprung i Turkiet

(10) Till följd av de komplicerade ursprungsreglerna för import av färgtelevisionsmottagare kunde undersökningen av ursprunget för de färgtelevisionsmottagare som exporterades från Turkiet inte avslutas inom den tidsfrist som anges i artikel 7 i grundförordningen. Aspekterna rörande dumpning, skada och gemenskapens intresse i detta fall kunde således inte undersökas på lämpligt sätt och därför kunde några provisoriska antidumpningsåtgärder inte övervägas.

(11) Följaktligen fortsatte kommissionen undersökningen för att komma fram till slutgiltiga undersökningsresultat. Med hänsyn till önskemålet att få en samlad uppfattning om verkningarna för gemenskapsindustrin av importen från alla berörda länder granskades uppgifterna från undersökningen avseende Turkiet tillsammans med de uppgifter som inhämtats inom ramen för översynen vid giltighetstidens utgång och interimsöversynen i fråga om åtgärderna mot Kina, Sydkorea, Malaysia, Singapore och Thailand. Mot bakgrund av de resultat gällande ursprung vilka det erinras om i skälen 40-44, har kommissionen dock genom beslut 2001/725/EG [11] avslutat förfarandet så vitt gäller färgtelevisionsmottagare med ursprung i Turkiet.

[11] EGT L 272, 13.10.2001, s. 37.

5. Parter som berörs av undersökningarna

(12) Kommissionen underrättade officiellt de klagande gemenskapstillverkarna, andra kända gemenskapstillverkare, exporterande tillverkare, importörer och deras intresseorganisationer, Europeiska konsumentorganisationen (BEUC) och exportländernas företrädare om att undersökningarna skulle inledas. Berörda parter gavs tillfälle att lämna sina synpunkter skriftligen och begära att bli hörda inom de tidsfrister som angivits i tillkännagivandena om inledande.

(13) Ett flertal exporterande tillverkare i de berörda länderna och gemenskapstillverkare lämnade synpunkter skriftligen. Alla parter som begärde det inom ovannämnda tidsfrister och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs möjlighet att höras muntligen.

(14) Med tanke på det uppenbarligen stora antalet exporterande tillverkare av den berörda produkten i de länder som omfattades av översynsundersökningarna, kända från begäran och från tidigare undersökningar, angavs det i punkt 5 a och b i tillkännagivandet om inledande att stickprovsurval eventuellt kunde användas vid undersökningen av dumpning.

(15) Endast ett begränsat antal exporterande tillverkare från Sydkorea, Singapore, Kina och Thailand gav sig dock till känna och lämnade de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. Det ansågs således inte nödvändigt att använda stickprovsurval för något av de berörda länderna.

(16) Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angivits i tillkännagivandena om inledande. Svar mottogs från fem gemenskapstillverkare, tre icke-närstående importörer, fem turkiska företag och dessa närstående importörer i gemenskapen, en thailändsk exporterande tillverkare och denna närstående importörer i gemenskapen och från åtta kinesiska företag. Ingen exporterande tillverkare från Sydkorea, Malaysia och Singapore lämnade dock ett meningsfullt svar på frågeformuläret och följaktligen betraktades alla företag som var kända från stickprovsurvalet i dessa länder som icke-samarbetsvilliga företag. Kommissionen informerade dem om följderna av detta bristande samarbete.

(17) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av dumpning, skada och gemenskapens intresse och för fastställandet av huruvida det var sannolikt att dumpning och skada skulle fortsätta eller återkomma och huruvida ett bibehållande av åtgärder inte skulle strida mot gemenskapens intresse. Kontrollbesök utfördes på plats hos följande företag:

a) Gemenskapstillverkare

Tecnimagen SA - Barcelona, Spanien

Grundig AG - Nürnberg, Tyskland

Philips Consumer Electronics - Eindhoven, Nederländerna

Industrie Formenti Italia Spa - Lissone, Italien

Seleco Formenti Spa - Pordenone, Italien

b) Exportörer, tillverkare och närstående försäljningsbolag

Turkiet

Profilo Telra Elektronik Sanayi ve Ticaret AS, Istanbul (inklusive de närstående försäljningsbolagen: i) PRO-EKS Dis Ticaret AS, Istanbul, ii) Savunma Gerecleri AS, Istanbul, iii) Elektrotem Elektronik Aletler Limited, Istanbul)

Beko Elektronik AS, Istanbul (inklusive det närstående försäljningsbolaget Ram Dis Ticaret, Istanbul)

Vestel Elektronik Sanayi ve Ticaret AS, Istanbul (inklusive de närstående försäljningsbolagen: i) Vestel Dis Ticaret AS, Istanbul, ii) Vestel Dis Ticaret AS Ege Serbest Bolge SB, Izmir, iii) Vestel Bilisim Teknolojileri Sanayi ve Ticaret AS, Istanbul, iv) Vestel Komunikasyon Sanayi ve Ticaret AS, Izmir)

Izmir Elektronik Sanayi ve Ticaret AS, Izmir

Thailand

- Thomson Television Thailand, Pathumthani, Thailand (inklusive det närstående försäljningsbolaget European Audio Products (H.K.) Ltd, Shatin, New Territory, Hongkong)

c) Närstående importörer i gemenskapen

Importörer som är turkiska exportörer närstående

Beko (UK) Ltd, Watford, Förenade kungariket

Beko Electronics Espana SL, Barcelona, Spanien

Vestel Holland B.V., Rotterdam, Nederländerna

Vestel Iberia, Madrid, Spanien

Importörer som är Thomson Television Thailand närstående

Thomson Multimedia Marketing France S.A., Boulogne, Frankrike

Thomson Multimedia Sales Spain, S.A., Madrid, Spanien

Thomson Multimedia Sales UK Ltd., West Malling, Kent, Förenade kungariket

d) Icke-närstående importör i gemenskapen

Alba Plc - Barking, Förenade kungariket

(18) Undersökningen av dumpning inom ramen för översynerna omfattade perioden från och med den 1 januari 1999 till och med den 31 december 1999 (nedan kallad "översynsundersökningsperioden"). Undersökningen av dumpning inom ramen för antidumpningsförfarandet rörande Turkiet omfattade perioden från och med den 1 juli 1999 till och med den 30 juni 2000 (nedan kallad "undersökningsperioden"). Undersökningen av utvecklingstrender inom ramen för skadeanalysen omfattade i båda undersökningarna perioden från och med 1995 till och med den 30 juni 2000 (nedan kallad "skadeundersökningsperioden") så att de två olika undersökningsperioderna för dumpning kunde beaktas.

6. Marknadsekonomisk behandling och individuell behandling

(19) Ett kinesiskt företag, Xiamen Overseas Chinese Electronic Co. Ltd. (nedan kallat "det ansökande företaget"), begärde i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen att bli behandlat som ett företag som är verksamt under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat "marknadsekonomisk behandling") samt individuell behandling. Företaget måste fylla i en ansökningsblankett med alla relevanta begärda uppgifter. Efter samråd med rådgivande kommittén beslutades det att det ansökande företaget inte skulle beviljas marknadsekonomisk behandling på grund av att det ansökande företaget inte uppfyllde alla de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen.

(20) Efter detta beslut konstaterades det att det ansökande företaget faktiskt inte hade exporterat några färgtelevisionsmottagare till gemenskapen under översynsundersökningsperioden. Företaget hade i sin ansökningsblankett och i sitt svar på frågeformuläret uppgivit att det hade exporterat vissa färgtelevisionsmottagare till gemenskapen. I ett senare stadium av undersökningen visade det sig dock att dessa färgtelevisionsmottagare inte hade övergått till fri omsättning i gemenskapen och att ett tredjeland var deras slutdestination. Eftersom några färgtelevisionsmottagare inte hade exporterats till gemenskapen under översynsundersökningsperioden blev det ansökande företagets begäran om individuell behandling irrelevant.

B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1. Berörd produkt

a) Produktbeskrivning

(21) Den berörda produkten är färgtelevisionsmottagare med en bildskärm med ett diagonalmått på över 15,5 cm, även med inbyggd rundradiomottagare eller klocka. Produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 8528 12 52, 8528 12 54, 8528 12 56, 8528 12 58, ex 8528 12 62 och 8528 12 66.

(22) I förordning (EG) nr 710/95 ingick apparater anpassade för D2MAC och högupplösnings-TV inte i definitionen av den berörda produkten, eftersom dessa produkter, vilka inbegriper kvalitativt sett nya tekniska egenskaper, vid den tiden fortfarande befann sig i en utvecklingsfas och endast under mycket begränsade omständigheter var tillgängliga för allmänheten. I förordning (EG) nr 2584/98 bekräftades det att dessa produkter inte borde ingå i produktdefinitionen, eftersom det av undersökningen inte hade framgått några nya faktiska uppgifter som skulle kunna motivera att de ingick i produktdefinitionen. Detsamma är fallet i den föreliggande undersökning, i vilken inte någon ny faktisk bevisning lades fram som motiverade att de togs med i produktdefinitionen. Följaktligen dras slutsatsen att apparater anpassade för D2MAC och högupplösnings-TV inte omfattas av de föreliggande undersökningarna.

b) Parternas argument

(23) En importör begärde att undersökningen inte skulle omfatta så kallade Internet-färgtelevisionsmottagare, i vilka ingår ett modem för Internet och ett operativsystem som möjliggör tillgång till Internet via TV-skärmen och som kontrolleras av en fjärrkontrollenhet som inbegriper ett tangentbord. I Internet-färgtelevisionsmottagare är all nödvändig modemutrustning inbyggd i televisionsapparaten, vilket gör att man inte behöver en separat enhet.

(24) Importören hävdade att begäran motiverades av skillnaderna i fråga om grundläggande fysiska och tekniska egenskaper mellan färgtelevisionsmottagare och Internet-färgtelevisionsmottagare och konsumenternas olika uppfattning om de båda produkterna.

(25) Skillnaderna i fråga om grundläggande fysiska egenskaper bestod i att Internet-färgtelevisionsmottagare innehåller komponenter för Internet som svarar för omkring 60 % av apparatens totala kostnad och att de levereras med en fjärrkontroll som integrerar ett tangentbord.

(26) När det gäller de grundläggande tekniska egenskaperna framhölls det att Internet-färgtelevisionsmottagare sänder och mottar data via en telefonlinje med hjälp av ett modem istället för via sedvanlig TV-sändningsteknik. Apparaterna innehåller vidare teknik som skiljer sig från den grundläggande tekniken i färgtelevisionsmottagare, i det att de innehåller ett system för säker tillgång till Internet (Secure Socket Layer eller "SSL"), webbläsarteknik för att visa Internet-grafik på färgtelevisionsmottagare med normal upplösning och ett modem som översätter digitala signaler till analoga signaler som kan överföras via en vanlig telefonlinje.

(27) Det hävdades att konsumenternas annorlunda uppfattning om produkten i jämförelse med vanliga färgtelevisionsmottagare bevisades av att Internet-färgtelevisionsmottagare på detaljhandelsnivå säljs till ett pris som är mer än dubbelt så högt som priset för en vanlig färgtelevisionsmottagare. Vidare gjordes det gällande att den integrerade Internet-utrustningen tillför en egenskap till den vanliga färgtelevisionsmottagaren som utgör en kvalitativt sett distinkt egenskap. Till stöd för detta hänvisades det till målet avseende videobandspelare från Japan och Sydkorea, i vilket slutsatsen drogs att i de fall en färgtelevisionsmottagare innehåller en inbyggd videobandspelare måste färgtelevisionsmottagaren betraktas som en annorlunda produkt.

(28) Den sökande hävdade att denna argumentation saknade grund och bestred påståendet att Internet-färgtelevisionsmottagare skulle ha olika grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och framförde att Internet-utrustningen var jämförbar med text-TV-utrustningen i en färgtelevisionsmottagare. Internet borde betraktas som en mera modern form av text-TV och således som en ytterligare egenskap hos färgtelevisionsmottagare snarare än en ny produkt utan färgtelevisionsmottagarnas grundläggande egenskaper. Eftersom färgtelevisionsmottagare med text-TV omfattades av undersökningen borde även färgtelevisionsmottagare med Internet-anslutning omfattas av undersökningen.

(29) Den sökande ifrågasatte också importörens slutsatser om de olika konsumentuppfattningarna, eftersom han menade att Internet-färgtelevisionsmottagare hade lanserats helt nyligen. Den sökande anförde vidare att den stora andel av kostnaderna som Internet-utrustningen svarar för beror på att denna typ av produkt är ny på marknaden. Han framlade dokument som visade att kostnaden för text-TV vid introduktionen av denna möjlighet i färgtelevisionsmottagare var mycket högre än vad som nu är fallet.

(30) Den sökande hävdade att målet avseende videobandspelare inte var relevant, eftersom videobandspelaren har en självständig funktion även när den är inbyggd i TV-apparaten, medan Internet-funktionen inte fungerar utan färgtelevisionsmottagaren utan snarare utgör ett tillägg till den.

c) Resultaten av undersökningen

(31) Undersökningen visade att Internet-färgtelevisionsmottagare är en produkt som inom samma enhet kombinerar två tekniker som har tillräckligt olika slutanvändningsområden. Å ena sidan kan e-post skickas och mottas och Internet nås och å andra sidan kan TV-program ses. Med tanke på denna ytterligare funktion är det inte så att färgtelevisionsmottagaren nödvändigtvis avgör hela produktens beskaffenhet, utan snarare är det Internet-funktionen som dominerar över färgtelevisionsmottagarfunktionen. Denna kombination innehåller en särskild del som tillför en ytterligare funktion till TV-apparaten som gör att Internet-färgtelevisionsmottagaren i denna antidumpningsundersökning kan betraktas som en annorlunda produkt.

(32) Dessa slutsatser baseras på uppgifter som inhämtats under undersökningen och som avser undersökningsperioden. Mot bakgrund av att denna produkt befinner sig i en tidig utvecklingsfas och endast är tillgänglig för allmänheten i små volymer kan det inte uteslutas att dessa slutsatser kommer att behöva revideras mot bakgrund av ytterligare utveckling i framtiden. Om en översyn av införda åtgärder skulle genomföras i framtiden skulle således produktsituationen behöva undersökas på nytt, mot bakgrund av uppgifter som inhämtas i den undersökningen för att avgöra produktdefinitionen.

(33) Vidare konstaterades det i undersökningen att alla färgtelevisionsmottagare, trots skillnader i fråga om skärmstorlek, ljudsystem, sändningsteknik, skärmtyp, skärmformat och bildpunktsfrekvens, hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområde, och således utgör en och samma produkt.

2. Likadan produkt

(34) I undersökningen fastställdes det att färgtelevisionsmottagare med ursprung i eller som exporterades från de berörda länderna och som var avsedda för gemenskapen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden som de färgtelevisionsmottagare som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin på gemenskapens marknad. Det konstaterades också att det inte fanns några skillnader mellan de färgtelevisionsmottagare som tillverkas och säljs i de berörda länderna, inklusive Turkiet som utgjorde jämförbart land, och de färgtelevisionsmottagare som exporteras till gemenskapen, och att båda dessa typer liknade de färgtelevisionsmottagare som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin på gemenskapens marknad. Dessa produkter utgör därför likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.

C. URSPRUNG

1. Allmänt

(35) Färgtelevisionsmottagare innehåller ofta komponenter och delar som har sitt ursprung i andra länder än det land där den färdiga produkten tillverkas eller sätts samman, vilket medför att färgtelevisionsmottagaren kan anses ha sitt ursprung i ett annat land än tillverknings- eller sammansättningslandet. I enlighet med gemenskapens praxis och artikel 1.3 i grundförordningen inbegrep antidumpningsundersökningarna i detta fall således en granskning av ursprunget för de färgtelevisionsmottagare som exporterats från de berörda länderna.

(36) Ursprungsfrågan granskades noggrant redan i rådets förordning (EG) nr 710/95, där tillämpningen av ursprungsreglerna ledde till en omfördelning av importvolymerna av färgtelevisionsmottagare mellan de olika länderna för att avspegla det ursprung som fastställts i undersökningen.

(37) I antidumpningslagstiftningen bestäms ursprunget för berörda produkter i enlighet med reglerna om ursprung som inte medför förmånsbehandling enligt artikel 22 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 [12] av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen. Detta gäller också Turkiet, för vilket det inte har fastställts något undantag i detta avseende i beslut nr 1/95 av associeringsrådet EG-Turkiet av den 22 december 1995 om genomförande av den slutgiltiga fasen av tullunionen [13].

[12] EGT L 302, 19.10.1992.

[13] EGT L 35, 13.2.1996.

(38) Enligt artikel 39 i och bilaga 11 till kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 [14] av den 2 juli 1993 beträffande tillämpningsföreskrifter för gemenskapens tullkodex gäller särskilda regler om ursprung som inte medför förmånsbehandling för färgtelevisionsmottagare. Enligt dessa regler skall en färgtelevisionsmottagare anses ha sitt ursprung i ett land om den värdestegring som erhållits genom sammansättningsarbete i det landet, och i tillämpliga fall genom införlivande där av delar som har ursprung i sammansättningslandet, motsvarar minst 45 % av färgtelevisionsmottagarens pris fritt fabrik. Om 45 %-regeln inte uppfylls, skall färgtelevisionsmottagaren anses ha sitt ursprung i ursprungslandet för delar vilkas pris fritt fabrik motsvarar mer än 35 % av färgtelevisionsmottagarens pris fritt fabrik.

[14] EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

(39) Det bör understrykas att nedanstående undersökningsresultat endast gäller föreliggande antidumpningsundersökningar och särskilt för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skadevållande dumpning.

2. Export från Turkiet

(40) Det erinras om att kommissionen genom beslut 2001/725/EG [15] avslutade förfarandet avseende färgtelevisionsmottagare med ursprung i Turkiet. Slutsatserna från förfarandet visade att alla färgtelevisionsmottagare som under undersökningsperioden exporterades från Turkiet till gemenskapen hade deklarerats ha sitt ursprung i Turkiet (de åtföljdes av ett administrativt enhetsdokument som angav Turkiet som ursprungsland). De åtföljdes även av ett ATR.-certifikat i vilket det angavs att de hade övergått till fri omsättning i Turkiet. Under undersökningens gång uppgav dock alla turkiska företag att deras färgtelevisionsmottagare inte hade ursprung i Turkiet.

[15] EGT L 272, 13.10.2001, s. 37.

(41) Tillämpningen av de särskilda reglerna om ursprung som inte medför förmånsbehandling visade att alla de färgtelevisionsmottagare som under undersökningsperioden hade exporterats från Turkiet till gemenskapen hade sitt ursprung i ett annat land än Turkiet. Det konstaterades särskilt att 45 %-regeln inte uppfylldes i fråga om de färgtelevisionsmottagare som exporterades av de undersökta företagen, vilket motsvarar all export av färgtelevisionsmottagare från Turkiet till gemenskapen under undersökningsperioden.

(42) Eftersom 45 %-regeln inte uppfylldes måste ursprunget för färgtelevisionsmottagaren bestämmas på grundval av 35 %-regeln (delar och material utan ursprung i Turkiet). Under dessa omständigheter var det katodstrålebildrörets ursprung som i praktiken avgjorde ursprunget för färgtelevisionsmottagaren, eftersom katodstrålebildrörets pris fritt fabrik i nästan samtliga fall motsvarade minst 35 % av färgtelevisionsmottagarens pris fritt fabrik. Det bör noteras att det inte finns någon tillverkning av katodstrålebildrör i Turkiet, vilket innebär att samtliga rör är importerade.

(43) På grundval av 35 %-regeln för de delar och material som inte hade ursprung i Turkiet konstaterades exporten till gemenskapen ha sitt ursprung i vissa exportländer som omfattas av översynsundersökningarna, gemenskapen eller andra tredjeländer som inte omfattas av någon undersökning.

(44) När det gäller de färgtelevisionsmottagare exporterade från Turkiet med ursprung i de länder för vilka gällande antidumpningsåtgärder omfattas av den aktuella översynen (dvs. Kina, Sydkorea och Malaysia), ansågs exporten från Turkiet till gemenskapen ha sitt ursprung i dessa länder.

3. Export från Thailand

(45) Undersökningen visade att 45 %-regeln inte uppfylldes i fråga om den thailändska samarbetsvilliga exporterande tillverkarens export till gemenskapen under översynsundersökningsperioden. Ursprunget måste således bestämmas på grundval av 35 %-regeln för de delar och det material som inte hade ursprung i Thailand. Även i detta sammanhang konstaterades det att färgtelevisionsmottagarens ursprung i praktiken avgjordes av katodstrålebildrörets ursprung, eftersom priset för katodstrålebildröret i samtliga fall utom ett motsvarade minst 35 % av färgtelevisionsmottagarens pris fritt fabrik. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren använde inte katodstrålebildrör med ursprung i Thailand utan med ursprung i Sydkorea och Malaysia. Företaget importerade även en betydande kvantitet av de andra material som utgjorde insatsvaror vid tillverkningen av färgtelevisionsmottagare. Följaktligen drogs slutsatsen att de färgtelevisionsmottagare som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren exporterade från Thailand till gemenskapen under översynsundersökningsperioden inte hade ursprung i Thailand, utan i antingen Sydkorea eller Malaysia.

(46) På grundval av uppgifter från Eurostat fastställdes att den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren från Thailand stod för all export av färgtelevisionsmottagare med ursprung i detta land. Mot bakgrund av dessa undersökningsresultat ansågs i översynsundersökningarna alla färgtelevisionsmottagare som exporterades från Thailand till gemenskapen ha sitt ursprung i Sydkorea och Malaysia.

4. Export från Kina, Sydkorea, Malaysia och Singapore

(47) Det bör noteras att ingen av de exporterande tillverkarna från Sydkorea, Malaysia eller Singapore var samarbetsvilliga. Vidare hade inget kinesiskt företag rapporterat att det hade exporterat färgtelevisionsmottagare till gemenskapen under översynsundersökningsperioden. Följaktligen ansågs det att färgtelevisionsmottagarna med ursprung i dessa fyra länder utgjordes av dem som hade rapporterats i importstatistiken från Eurostat samt de som hade exporterats från Turkiet och Thailand och som hade konstaterats ha sitt ursprung i Sydkorea, Malaysia eller Kina.

D. DUMPNING

1. Kina

(48) Ingen kinesisk tillverkare med export av färgtelevisionsmottagare till gemenskapen under översynsundersökningsperioden var samarbetsvillig i denna undersökning. Ett samarbetsvilligt turkiskt företag, Vestel Elektronik Sanayi ve Ticaret AS, konstaterades emellertid ha exporterat betydande mängder färgtelevisionsmottagare med ursprung i Kina. Följaktligen ansågs det lämpligt att beräkna en individuell dumpningsmarginal för detta företag.

a) Jämförbart land

(49) Eftersom Kina inte är ett land med marknadsekonomi måste ett jämförbart tredje land med marknadsekonomi utses för fastställandet av normalvärdet enligt artikel 2.7 i grundförordningen. I tillkännagivandet om inledande hade Singapore föreslagits, vilket även var det land som hade föreslagits i begäran om översyn. Några kinesiska företag invände mot detta tillvägagångssätt inom den tidsfrist som angivits i det relevanta tillkännagivandet om inledande och begärde att kommissionen skulle använda det lägsta normalvärde som konstaterats i de andra länder som omfattades av undersökningen. Ett kinesiskt företag föreslog att man skulle använda Malaysia, Thailand eller Sydkorea.

(50) Tillverkarna i Sydkorea, Singapore och Malaysia var dock inte samarbetsvilliga i denna undersökning. När det gäller Thailand hade det enda samarbetsvilliga företaget ingen inhemsk försäljning av färgtelevisionsmottagare, varför ett normalvärde inte kunde fastställas för detta land. Till följd av detta undersöktes det om Turkiet kunde användas som jämförbart land för fastställandet av normalvärdet. I begäran om översyn hade också Turkiet föreslagits som ett alternativ till Singapore.

(51) Turkiet ansågs lämpligt som jämförbart land, eftersom det har en konkurrensutsatt marknad med betydande tillverkning och inhemsk förbrukning. Det finns flera inhemska tillverkare, vilket medför en stark inhemsk konkurrens, och den turkiska försäljningen av den berörda produkten är betydande. Tre turkiska tillverkare som hade varit samarbetsvilliga inom ramen för undersökningen rörande Turkiet lämnade uppgifter om sin inhemska försäljning och sina tillverkningskostnader.

(52) Under dessa omständigheter beslutade kommissionen att använda Turkiet som jämförbart land. Eftersom undersökningsperioden för undersökningen rörande import av den berörda produkten med ursprung i Turkiet överlappade översynsundersökningsperioden med sex månader fastställdes normalvärdet endast för den period som ingick i båda undersökningarna, dvs. från och med den 1 juli 1999 till och med den 31 december 1999 (andra hälften av översynsundersökningsperioden), och beräkningarna av dumpning avsåg denna period.

b) Normalvärde

(53) Till följd av den höga inflationstakten i Turkiet under den andra hälften av översynsundersökningsperioden fastställdes normalvärdet för den kortast möjliga meningsfulla perioden, dvs. för varje månad, i syfte att undanröja inflationens verkningar.

(54) Den inhemska försäljningen ansågs vara tillräckligt representativ i jämförelse med exporten. Kommissionen undersökte även huruvida varje företags inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen.

(55) Detta gjordes genom att man, för varje exporterad produktmodell, fastställde den andel av den inhemska försäljningen till oberoende kunder som såldes vid normal handel på den inhemska marknaden under den andra hälften av översynsundersökningsperioden. För de modeller där mer än 80 % av volymen hade sålts med vinst på den inhemska marknaden, och där det vägda genomsnittliga försäljningspriset motsvarade minst den vägda genomsnittliga tillverkningskostnaden, beräknades normalvärdet för respektive modell som det vägda genomsnittet av alla inhemska försäljningspriser för modellen i fråga. För de modeller där minst 10 % men inte mer än 80 % av volymen såldes med vinst på den inhemska marknaden beräknades normalvärdet för respektive modell som det vägda genomsnittet av endast de lönsamma inhemska försäljningspriserna för modellen i fråga.

(56) Med tanke på att de turkiska tillverkarnas inhemska försäljning av den likadana produkten under den första hälften av undersökningsperioden konstaterades ha skett i tillräckliga volymer och vid normal handel baserades normalvärdet på de faktiska priser som betalats eller skulle betalas för motsvarande modeller av oberoende kunder i Turkiet under den andra hälften av översynsundersökningsperioden.

c) Exportpris

(57) Undersökningen visade att det berörda turkiska företagets export av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Kina, via dess närstående exportörer i Turkiet, gick till både icke-närstående och närstående kunder i gemenskapen.

(58) För den försäljning som gick till icke-närstående kunder i gemenskapen fastställdes därför exportpriset enligt artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

(59) För den försäljning som gick via närstående importörer konstruerades exportpriset på grundval av återförsäljningspriserna till oberoende kunder. Justeringar gjordes för alla kostnader som dessa importörer hade haft mellan import och återförsäljning, inklusive försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, samt för den vinstmarginal som icke-närstående importörer av den berörda produkten hade konstaterats uppnå i undersökningen, enligt artikel 2.9 i grundförordningen.

d) Jämförelse

(60) För att uppnå en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs hänsyn i form av justeringar för sådana olikheter som påstods och konstaterades inverka på prisernas jämförbarhet, enligt artikel 2.10 i grundförordningen. På denna grundval gjordes i tillämpliga fall justeringar för importskatter, indirekta skatter, avdrag, transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, kostnader efter försäljning, provisioner och kreditkostnader.

(61) Parter begärde att justeringar skulle göras för olikheter i fråga om andra faktorer, t.ex. kostnader för osäkra lån, finansieringskostnader till följd av skillnader i lagernivåer, finansieringskostnader för importskatter och indirekta skatter, varumärkesvärde, annonskostnader och närstående inhemska distributörers försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Dessa framställningar godtogs emellertid inte, eftersom det inte hade visats hur dessa skillnader inverkade på prisernas jämförbarhet.

(62) Justeringar begärdes för momsrelaterade utgifter, t.ex. ränta på moms för import avsedd för inhemsk produktion och momsfinansiering av inhemsk försäljning. I detta avseende har företagen skyldighet att på statens vägnar uppbära skatten och betala det belopp de är skyldiga staten. Momstransaktionerna inverkar inte på företagens ekonomiska resultat (vinst eller förlust). Momstransaktionerna inverkar i stället på omsättningstillgångarna eller de kortfristiga skulderna enligt bokföringen. När det gäller de finansiella kostnaderna för momstransaktioner är dessa dessutom rullande till sin natur och det finns ett konstant flöde av momstransaktioner som går i båda riktningarna (skulder och fordringar) och som kompenserar varandra under en given period. Betydande finansiella kostnader för momstransaktioner skulle under normala omständigheter endast förekomma under ett företags tidiga skede då dess inköpsbehov är mycket större än dess försäljning. Eventuella finansiella kostnader för momstransaktioner bör betraktas som normala driftsomkostnader, och justeringar för dessa kostnader bör inte beviljas eftersom de inte inverkar på prisernas jämförbarhet.

(63) Justeringar begärdes för kvantitetsrabatter med argumentet att om inhemska kunder hade köpt samma kvantiteter som kunderna på exportmarknaden hade alla inhemska kunder kunnat erhålla det maximala avdrag som ges på den inhemska marknaden. Dessa justeringar kunde inte beviljas eftersom kvantitetsrabatter enligt artikel 2.10 c i grundförordningen endast kan omfattas av justeringar när de faktiskt ges för kvantitetsskillnader och inte i hypotetiska fall.

(64) Det begärdes också en justering för skillnader i handelsled för OEM-försäljning. Det konstaterades dock att priserna på den inhemska marknaden för samma modeller av färgtelevisionsmottagare som var märkesvaror och OEM-färgtelevisionsmottagare inte uppvisade olika mönster. Denna begäran kunde således inte beviljas eftersom de eventuella skillnaderna inte inverkade på prisernas jämförbarhet.

(65) Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik.

e) Dumpningsmarginal för det turkiska företag som exporterade färgtelevisionsmottagare med ursprung i Kina

(66) Det månatliga vägda genomsnittliga normalvärdet för varje modell jämfördes enligt artikel 2.11 i grundförordningen med det månatliga vägda genomsnittliga exportpriset för varje modell. För det turkiska företaget Vestel Elektronik Sanayi ve Ticaret AS uppgår dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns före tull, till 69,2 %.

f) Dumpningsmarginal för kinesiska tillverkare

(67) För de icke-samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna och kinesiska tillverkare som inte exporterade under översynsundersökningsperioden fastställdes graden av dumpning på grundval av tillgängliga uppgifter.

(68) Normalvärdet fastställdes i detta avseende på grundval av de tre samarbetsvilliga turkiska tillverkarnas samlade genomsnittliga inhemska försäljningspriser för alla modeller av färgtelevisionsmottagare under den första hälften av undersökningsperioden. Exportpriset fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter i form av Eurostat-uppgifter, dvs. det vägda genomsnittliga cif-värdet, justerat för sjötransport och försäkring, för importen från Kina av alla modeller av färgtelevisionsmottagare under den andra hälften av översynsundersökningsperioden. Jämförelsen mellan detta normalvärde och exportpris visade att exporten från Kina till gemenskapen var dumpad i betydande grad under den perioden. Den fastställda dumpningsmarginalen överskred den övriga dumpningsmarginal som fastställts i den föregående undersökningen, dvs. 44,6%.

(69) POETIC gav i sin begäran om översyn tillräcklig bevisning för att betydande dumpning ägde rum avseende import med ursprung i Kina. De dumpningsmarginaler som angavs i begäran om översyn överskred faktiskt också den övriga dumpningsmarginal som hade fastställts i den föregående undersökningen.

(70) Under dessa omständigheter fanns det ingen anledning att tro att dumpningsmarginalen för Kina skulle vara lägre än den övriga dumpningsmarginal som fastställts i den föregående undersökningen. Följaktligen fastställdes enligt artikel 18 i grundförordningen en dumpningsmarginal på 44,6 % för samtliga tillverkare i Kina.

2. Sydkorea

(71) Med tanke på att ingen exporterande tillverkare var samarbetsvillig i denna undersökning granskade kommissionen tillgängliga uppgifter för fastställande av graden av dumpning från Sydkorea.

(72) I detta sammanhang fastställdes normalvärdet på grundval av uppgifter från de sydkoreanska tillverkare som granskats inom ramen för stickprovet, dvs. på grundval av det vägda genomsnittliga värdet för den berörda produkten vid försäljning på den inhemska marknaden under översynsundersökningsperioden. Exportpriset fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter från Eurostat, dvs. det vägda genomsnittliga cif-värdet, justerat för sjötransport och försäkring, för importen från Sydkorea av alla modeller av färgtelevisionsmottagare under översynsundersökningsperioden. Jämförelsen mellan detta normalvärde och exportpris visade att exporten från Sydkorea till gemenskapen var dumpad i betydande grad under översynsundersökningsperioden. Den fastställda dumpningsmarginalen överskred den övriga dumpningsmarginal som hade fastställts i den föregående undersökningen, dvs. 21,2 %.

(73) POETIC gav i sin begäran om översyn tillräcklig bevisning för att betydande dumpning ägde rum avseende import med ursprung i Sydkorea. De dumpningsmarginaler som angavs i begäran om översyn överskred faktiskt också den övriga dumpningsmarginal som hade fastställts i den föregående undersökningen.

(74) Under dessa omständigheter fanns det ingen anledning att tro att dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga företagen skulle vara lägre än den övriga dumpningsmarginal som fastställts i den föregående undersökningen. Följaktligen fastställdes enligt artikel 18 i grundförordningen en dumpningsmarginal på 21,2 % för samtliga icke-samarbetsvilliga tillverkare i Sydkorea.

(75) Av samma skäl fastställdes samma dumpningsmarginal på 21,2 % för Thomson Television Thailand, från Thailand, och Beko Elektronik AS, från Turkiet, vilka hade konstaterats exportera färgtelevisionsmottagare med ursprung i Sydkorea under undersökningsperioden. En jämförelse mellan det samlade genomsnittliga exportpriset för dessa färgtelevisionsmottagare med ett samlat normalvärde fastställt på grundval av uppgifter om inhemska priser för liknande typer av färgtelevisionsmottagare som sålts i Sydkorea, på grundval av uppgifter i begäran om översyn, bekräftade att betydande dumpning ägde rum motsvarande ovannämnda marginaler.

3. Malaysia

(76) Eftersom ingen exporterande tillverkare var samarbetsvillig i undersökningen granskade kommissionen de tillgängliga uppgifterna i syfte att fastställa graden av dumpning i fråga om Malaysia.

(77) Med hänsyn till att ingen malaysisk exporterande tillverkare lämnade uppgifter för stickprovet ansågs det i detta hänseende lämpligt att använda uppgifter om Sydkorea för att fastställa normalvärdet för Malaysia. Normalvärdet fastställdes på grundval av de uppgifter som sydkoreanska tillverkare lämnat för stickprovet, dvs. på grundval av det vägda genomsnittliga värdet för den berörda produkten vid försäljning på Sydkoreas marknad under översynsundersökningsperioden. Exportpriset fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter från Eurostat, dvs. det vägda genomsnittliga cif-värdet, justerat för sjötransport och försäkring, för import från Malaysia av alla modeller av färgtelevisionsmottagare under översynsundersökningsperioden. Jämförelsen mellan detta normalvärde och exportpris visade att exporten från Malaysia till gemenskapen var dumpad i betydande grad under översynsundersökningsperioden. Den fastställda dumpningsmarginalen överskred den övriga dumpningsmarginal som fastställts i den föregående undersökningen, dvs. 25,1 %.

(78) Under dessa omständigheter fanns det ingen anledning att tro att dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga företagen skulle vara lägre än den övriga dumpningsmarginal som fastställts i den föregående undersökningen. Följaktligen fastställdes enligt artikel 18 i grundförordningen en dumpningsmarginal på 25,1 % för samtliga icke-samarbetsvilliga tillverkare i Malaysia.

(79) Av samma skäl fastställdes samma dumpningsmarginal på 25,1 % för Thomson Television Thailand, från Thailand, och Beko Elektronik AS, från Turkiet, vilka hade konstaterats exportera färgtelevisionsmottagare med ursprung i Malaysia under undersökningsperioden. En jämförelse mellan det samlade genomsnittliga exportpriset för dessa färgtelevisionsmottagare och ett samlat normalvärde fastställt på grundval av uppgifter om inhemska priser för liknande typer av färgtelevisionsmottagare som sålts i Malaysia, på grundval av uppgifter i begäran om översyn, bekräftade att betydande dumpning ägde rum motsvarande ovannämnda marginaler.

4. Singapore

(80) Eftersom ingen exporterande tillverkare var samarbetsvillig i undersökningen granskade kommissionen de tillgängliga uppgifterna i syfte att fastställa graden av dumpning i fråga om Singapore. Det bör noteras att exportvolymen till gemenskapen enligt Eurostat var mycket låg.

(81) Normalvärdet och exportpriset fastställdes på grundval av de uppgifter om inhemsk försäljning och export till gemenskapen som lämnats av en tillverkare från Singapore inom ramen för stickprovet. Jämförelsen mellan det på detta sätt fastställda samlade genomsnittliga normalvärdet och det samlade genomsnittliga exportpriset visade att dumpningen var betydande.

(82) Under dessa omständigheter fanns det ingen anledning att tro att dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga företagen skulle vara lägre än den övriga dumpningsmarginal som fastställts i den föregående undersökningen. Följaktligen fastställdes enligt artikel 18 i grundförordningen en dumpningsmarginal på 24,6 % för samtliga icke-samarbetsvilliga tillverkare i Singapore.

5. Thailand

(83) Endast ett thailändskt företag, Thomson Television Thailand, var samarbetsvilligt i förfarandet. Exporten från detta företag konstaterades dock inte vara av thailändskt ursprung och behandlas när det gäller graden av dumpning i skälen 71-75 och 76-79. Enligt tillgängliga uppgifter, dvs. Eurostat-uppgifter, exporterade de icke-samarbetsvilliga tillverkarna inte några färgtelevisionsmottagare med ursprung i Thailand till gemenskapen under översynsundersökningsperioden. Det fanns således inga tillgängliga uppgifter för att fastställa en ny grad av dumpning i fråga om Thailand.

E. FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

(84) I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida ett upphörande med gällande åtgärder sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning.

(85) För att fastställa sannolikheten för fortsatt dumpning undersökte kommissionen huruvida det nu förekom någon dumpning av exporten från de berörda länderna till gemenskapen, eftersom den menade att om dumpning fortfarande ägde rum skulle det vara rimligt att, i avsaknad av andra uppgifter, anta att den sannolikt skulle fortsätta i framtiden.

(86) När det gäller granskningen av sannolikheten för återkommande dumpning, dvs. sannolikheten för ökad export till dumpade priser om de gällande åtgärderna skulle upphävas, vilket blir nödvändigt om volymerna från de berörda länderna är relativt små, undersökte kommissionen huruvida framtida dumpning var sannolik och huruvida en sådan dumpning skulle ske i betydande volymer.

1. Kina

(87) Som det tidigare nämnts exporterade inget kinesiskt samarbetsvilligt företag färgtelevisionsmottagare till gemenskapen under översynsundersökningsperioden. Enligt uppgifter från Eurostat exporterades emellertid färgtelevisionsmottagare från detta land under översynsundersökningsperioden. På grundval av tillgängliga uppgifter, beskrivna i skäl 70, bekräftades det att graden av dumpning av färgtelevisionsmottagare med ursprung i och exporterade från Kina fortsatte att vara betydande.

(88) Undersökningen visade även att en betydande volym av de färgtelevisionsmottagare som exporterades till gemenskapen från Turkiet hade ursprung i Kina. Det konstaterades att dessa färgtelevisionsmottagare exporterades från Turkiet till i hög grad dumpade priser.

(89) En jämförelse mellan det normalvärde som fastställts för det jämförbara landet, Turkiet, och priserna för Kinas export till tredjeländer visade att denna export skedde till i hög grad dumpade priser.

(90) Enligt uppgifter från samarbetsvilliga kinesiska företag har tillverkningskapaciteten för färgtelevisionsmottagare i Kina ökat sedan 1998 samtidigt som den inhemska förbrukningen inte kunnat absorbera denna tillverkning. Enligt dessa uppgifter finns det betydande ledig kapacitet i Kina för att tillverka färgtelevisionsmottagare för export, eftersom nästan hälften av den nuvarande kapaciteten, som motsvarar ca 50 % av gemenskapens marknad, är outnyttjad. Det anses därför som högst sannolikt att den dumpade exporten av kinesiska färgtelevisionsmottagare till gemenskapen kommer att öka avsevärt om åtgärderna upphävs.

(91) Det finns således ingen anledning att tro att dumpningen inte kommer att fortsätta om gällande åtgärder upphävs.

2. Sydkorea

(92) Som tidigare nämnts var ingen sydkoreansk tillverkare samarbetsvillig i undersökningen. Enligt uppgifter från Eurostat exporterades relativt stora volymer av färgtelevisionsmottagare från detta land under översynsundersökningsperioden. I enlighet med de tillgängliga uppgifterna enligt skälen 74 och 75 bekräftade kommissionen att graden av dumpning när det gäller de färgtelevisionsmottagare som exporteras från detta land fortsatte att vara betydande.

(93) I enlighet med uppgifterna från de samarbetsvilliga tillverkarna i Turkiet (Beko Elektronik AS) och Thailand (Thomson Television Thailand) visade undersökningen att försäljningen av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Sydkorea för export från dessa länder skedde till dumpade priser.

(94) Enligt tillgängliga uppgifter, dvs. begäran om översyn, finns det i Sydkorea stor kapacitet för tillverkning av färgtelevisionsmottagare och den inhemska förbrukningen absorberar mindre än 15 % av tillverkningen, vilket ger ett betydande utrymme för ökad export. Mellan 1996 och 1999 var denna kapacitet oförändrad samtidigt som den inhemska förbrukningen minskade med 23 %. Även om det förväntas att marknadsefterfrågan i Sydkorea kommer att öka något, kvarstår en betydande ledig kapacitet för tillverkning av färgtelevisionsmottagare i landet. Med tanke på att katodstrålebildrörets ursprung ofta avgör färgtelevisionsmottagarens ursprung undersöktes även tillverkningskapaciteten för katodstrålebildrör i Sydkorea, vilken befanns vara betydande.

(95) Slutsatsen kan dras att de tillgängliga uppgifterna tyder på att det finns en betydande tillverkningskapacitet som kan användas för export till gemenskapen om de gällande åtgärderna upphävs. Under dessa omständigheter finns det ingen anledning att tro att ett upphävande av åtgärderna inte skulle medföra en fortsatt dumpning i betydande volymer från Sydkorea.

3. Malaysia

(96) Som tidigare nämnts var ingen tillverkare i Malaysia samarbetsvillig i undersökningen. Eurostat-uppgifter visar att vissa volymer av färgtelevisionsmottagare exporterades från detta land under översynsundersökningsperioden. I enlighet med tillgängliga uppgifter, beskrivna i skälen 78-79, bekräftade kommissionen att graden av dumpning när det gäller de färgtelevisionsmottagare som exporterades från detta land fortsatte att vara betydande.

(97) I enlighet med uppgifter från de samarbetsvilliga tillverkarna i Turkiet (Beko Elektronik AS) och Thailand (Thomson Television Thailand) visade undersökningen att en betydande volym färgtelevisionsmottagare med ursprung i Malaysia exporterades från dessa länder till dumpade priser.

(98) De tillgängliga uppgifterna, särskilt begäran om översyn, visar att det i Malaysia finns en stor kapacitet för att tillverka färgtelevisionsmottagare. Med tanke på att katodstrålebildrörets ursprung ofta avgör färgtelevisionsmottagarens ursprung undersöktes även tillverkningskapaciteten för katodstrålebildrör i Malaysia, vilken befanns vara betydande.

(99) Slutsatsen kan dras att det inte finns någon anledning att tro att ett upphävande av åtgärderna inte skulle medföra en fortsatt dumpning i betydande volymer från Malaysia.

4. Singapore

(100) Med tanke på den mycket låga volymen av dumpad export under översynsundersökningsperioden ansågs det lämpligt att undersöka sannolikheten för att dumpning skulle återkomma.

(101) Efter införandet av antidumpningsåtgärder 1995 minskade importen av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Singapore från ca 36 000 enheter till ca 2 000 enheter, vilket innebär att dess andel av gemenskapens marknad sjönk från 0,1 % till nära 0 %. Denna minskade importvolym bör ses mot bakgrund av att de två exporterande tillverkarna omfattades av en antidumpningstull på 0 %. Exporten av färgtelevisionsmottagare från Singapore till andra viktiga marknader för denna produkt, t.ex. Förenta staterna, var också mycket liten till omfattningen (35 000 enheter 1999). Det är således rimligt att dra slutsatsen att den minskade exportvolymen från Singapore inte beror på införandet av antidumpningsåtgärder mot detta land, utan snarare på att den inhemska tillverkningen riktats mot lokala marknader.

(102) De uppgifter som den sökande angav i begäran om översyn visar att tillverkningen i Singapore minskade avsevärt från uppskattningsvis 4,5 miljoner enheter 1995 till uppskattningsvis 1,3 miljoner enheter 1999. Tillverkningskapaciteten minskade också till följd av att flera tillverkare i Singapore upphörde med denna produktion.

(103) Mot bakgrund av detta väntas ett upphävande av gällande antidumpningsåtgärder inte leda till förnyad dumpning i betydande volymer från Singapore.

5. Thailand

(104) Trots att det finns flera tillverkare av färgtelevisionsmottagare i Thailand var det endast en som hade exporterat färgtelevisionsmottagare till gemenskapen under översynsundersökningsperioden som var samarbetsvillig i undersökningen. Som tidigare nämnts konstaterades emellertid de färgtelevisionsmottagare som denne tillverkare exporterade till gemenskapen till dumpade priser ha sitt ursprung i Sydkorea och Malaysia. Enligt tillgängliga uppgifter, dvs. begäran om översyn, finns det i Thailand stor kapacitet för att tillverka färgtelevisionsmottagare medan den inhemska förbrukningen absorberar mindre än 16 % av tillverkningen, vilket ger ett betydande utrymme för ökad export. Samtidigt som kapaciteten ökade med 17 % mellan 1996 och 2000 sjönk den inhemska förbrukningen under samma period med 30 %, vilket innebär att det finns en stor ledig tillverkningskapacitet för färgtelevisionsmottagare i Thailand.

(105) Med tanke på att katodstrålebildrörets ursprung ofta avgör färgtelevisionsmottagarens ursprung undersöktes även tillverkningskapaciteten för katodstrålebildrör i Thailand, vilken befanns vara betydande.

(106) Följaktligen finns det goda skäl att anta att ett upphävande av åtgärder skulle leda till förnyad dumpning i betydande volymer från Thailand. I fråga om graden av dumpning finns det inga skäl att tro att den skulle vara lägre än den övriga marginal som fastställts för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna (33,6 %) eller den nivå på 14,7 % för Thomson Television Thailand som konstaterades i den föregående antidumpningsundersökningen.

F GEMENSKAPSINDUSTRIN

1. Tillverkning i gemenskapen

(107) I gemenskapen tillverkas färgtelevisionsmottagare av följande aktörer:

- Fem tillverkare som ingav eller stödde klagomålet och var samarbetsvilliga i undersökningen: Industrie Formenti (IT), Grundig (D), Philips Electronic Consumers (NL), Seleco Formenti (IT) och Tecnimagen (E).

- En tillverkare som ingav klagomålet men slutligen inte var samarbetsvillig i undersökningen: AR Systems (E). Företaget underrättades om att det inte ansågs ingå i gemenskapsindustrin och invände inte mot detta.

- Sex tillverkare som inte var klagande och som lämnade vissa grundläggande uppgifter, även om de inte till fullo besvarade frågeformuläret, invände inte mot förfarandet: Great Wall (F), Matsushita Panasonic (UK), Mivar (I), Sanyo (E), Semitech Turku (FI) och Thomson Multi Media (F). Den senare invände mot att antidumpningsåtgärderna skulle fortsätta att gälla.

- Andra tillverkare som inte var samarbetsvilliga men som inte invände mot förfarandet.

(108) En bedömning gjordes av huruvida ovannämnda företag enligt artikel 4.1 i grundförordningen borde anses ingå i gemenskapens tillverkning.

(109) En icke-klagande gemenskapstillverkare konstaterades vara en berörd exportör närstående och själv importera färgtelevisionsmottagare med ursprung i två av de berörda länderna. Enligt artikel 4 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida denna tillverkare endast kompletterade sin tillverkning i gemenskapen med sådan importverksamhet eller om företaget snarare var en importör med relativt begränsad tillverkning i gemenskapen.

(110) Det konstaterades att kärnan i detta företags verksamhet (tillverkningsanläggningar, huvudkontor och forskning och utveckling) låg i gemenskapen och att detta företag därför borde ingå i definitionen av gemenskapens tillverkning. När det gäller övriga gemenskapstillverkare som varken deltog i undersökningen eller lämnade några uppgifter fanns det ingen anledning att dra slutsatsen att någon av dessa inte skulle anses ingå i gemenskapens tillverkning.

(111) En turkisk exportör hävdade att en klagande gemenskapstillverkare inte borde ingå i gemenskapens tillverkning med tanke på att företaget hade flyttat huvuddelen av sin tillverkning av färgtelevisionsmottagare till länder utanför gemenskapen, dvs. till fabriker i Polen och Ungern. Det bör för det första noteras att grundförordningen endast medger uteslutning av gemenskapstillverkare som är berörda exportörer närstående eller som själva importerar den påstått dumpade produkten. Detta är dock inte fallet här eftersom den klagande gemenskapstillverkaren i fråga tillverkar den berörda produkten i gemenskapen och fortfarande har kärnan av sin verksamhet i gemenskapen (bland annat hemelektronik, tillverkningsanläggningar, huvudkontor och forskning och utveckling) och således bör ingå i definitionen av gemenskapens tillverkning.

(112) Alla ovannämnda aktörer betraktas följaktligen som gemenskapstillverkare och utgör gemenskapens tillverkning enligt artikel 4.1 i grundförordningen.

2. Definition av gemenskapsindustrin

(113) De fem samarbetsvilliga tillverkarna i gemenskapen, dvs. Industrie Formenti, Grundig, Philips Consumer Electronics, Seleco Formenti och Technimagen, uppfyller villkoren enligt artikel 5.4 i grundförordningen, eftersom de svarar för 30 % av gemenskapens sammanlagda tillverkning av färgtelevisionsmottagare. De anses således utgöra gemenskapsindustrin enligt artikel 4.1 i grundförordningen och kallas nedan "gemenskapsindustrin".

G. ANALYS AV SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPENS MARKNAD FÖR FÄRGTELEVISIONSMOTTAGARE

1. Inledande anmärkning

(114) Det bör noteras att Seleco Formenti förklarades i konkurs i april 1997 och köptes upp av Industrie Formenti i mars 1998. Det nya företaget återupptog tillverkningen av färgtelevisionsmottagare i oktober 1998. För att kunna jämföra utvecklingstrenderna avseende gemenskapsindustrins situation har således de uppgifter som lämnats av Seleco Formenti inte inbegripits i de sammanlagda siffrorna för gemenskapsindustrin.

(115) Somsom anges i skäl 23 omfattade analysen av utvecklingstrender som var relevanta för bedömningen av skada perioden från och med 1995 t.o.m. den 30 juni 2000 (nedan kallad "skadeundersökningsperioden"). Det är värt att notera att översynsundersökningsperioden motsvarar år 1999.

2. Synbar förbrukning i gemenskapen

(116) Siffrorna för synbar förbrukning baserades på gemenskapsindustrins samt övriga samarbetsvilliga gemenskapstillverkares kombinerade försäljningsvolym på gemenskapens marknad enligt deras svar på frågeformuläret, vissa andra gemenskapstillverkares försäljningsvolym, övriga icke-samarbetsvilliga gemenskapstillverkares uppskattade försäljningsvolym enligt uppgifter i begäran om översyn samt de uppgifter om sammanlagd importvolym som rapporterats av Eurostat, vilka uppgifter kontrollerades mot uppgifterna från samarbetsvilliga exportörer när detta var möjligt.

(117) Förbrukningen av färgtelevisionsmottagare påverkas av större sporthändelser som världsmästerskapen och Europamästerskapen i fotboll och de olympiska spelen, då försäljningen av färgtelevisionsmottagare i allmänhet ökar.

(118) Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen av färgtelevisionsmottagare i gemenskapen med 31 % i det att den uppgick till 24,7 miljoner 1995, 24,5 miljoner 1996, 27,7 miljoner 1997, 31 miljoner 1998, 30,7 miljoner 1999 och 32,4 miljoner under undersökningsperioden.

3. Import från de berörda länderna

(119) Med tanke på undersökningsresultaten avseende ursprung, i synnerhet att import av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Thailand inte ägde rum, begränsades granskningen av importen från de berörda länderna till att avse import med ursprung i Kina, Sydkorea, Malaysia och Singapore.

a) Den berörda importens volym och marknadsandel

(120) Volymen av import med ursprung i de berörda länderna under undersökningsperioden inbegriper även de färgtelevisionsmottagare som konstaterades ha sitt ursprung i ett annat berört land än exportlandet. För att siffrorna för olika år skulle kunna jämföras, i fråga om import av färgtelevisionsmottagare med ursprung i de berörda länderna som hade exporterats från andra länder, användes det relationstal för färgtelevisionsmottagare med ursprung i de berörda länderna som konstaterats för undersökningsperioden även för de tidigare åren.

(121) Den sammanlagda importen från de berörda länderna ökade med 73 % i det att den uppgick till 1,4 miljoner 1995, 1,2 miljoner 1996, 1,3 miljoner 1997, 1,8 miljoner 1998, 2 miljoner 1999 och 2,5 miljoner under undersökningsperioden.

(122) Den berörda importens andel av gemenskapens marknad uppgick till 5,6 % 1995, 4,8 % 1996, 4,6 % 1997, 5,7 % 1998, 6,6 % 1999 och 7,5 % under undersökningsperioden.

c) Priser för den dumpade importen

i) Prisutveckling

(123) Enligt uppgifter från Eurostat och samarbetsvilliga exportörer uppgick det vägda genomsnittliga importpriset per enhet (före tull) under undersökningsperioden till 101 euro för importen med ursprung i Kina, 123 euro för den import med ursprung i Kina som exporterades från Turkiet, 180 euro för importen med ursprung i Sydkorea, 115 euro för importen med ursprung i Malaysia, 82 euro för den import med ursprung i Malaysia som exporterades från Thailand och 170 euro för importen med ursprung i Singapore.

(124) Dessa priser avser en blandning av alla modeller och skärmstorlekar. Om man endast ser till segmentet för små skärmstorlekar (14 tum), vilka svarade för ca 50 % av all import till gemenskapen, uppgick det vägda genomsnittliga importpriset per enhet under undersökningsperioden till 90 euro för Kina, 86 euro för den import med ursprung i Kina som exporterades från Turkiet, 151 euro för Sydkorea, 93 euro för Malaysia, 82 euro för den import med ursprung i Malaysia som exporterades från Thailand och 147 euro för importen från Singapore.

ii) Prisunderskridande

(125) För att undersöka prisbeteendet för importen från Kina till gemenskapens marknad jämfördes priserna för den berörda importen med gemenskapsindustrins nettoförsäljningspriser, efter avdrag och rabatter, vid samma handelsled på gemenskapens marknad. I fråga om de färgtelevisionsmottagare med ursprung i Kina, Sydkorea och Malaysia som exporterades från Turkiet gjordes denna undersökning på grundval av uppgifter för en sexmånadersperiod, eftersom undersökningsperioderna för de båda förfarandena endast överlappade varandra under perioden från och med den 1 juli 1999 till och med den 31 december 1999, vilket nämnts ovan. Importpriserna noterades på nivån cif vid gemenskapens gräns och justerades för betalda tullar, antidumpningstullar och kostnader efter importen. Gemenskapsindustrins priser noterades på nivån första icke-närstående kund fritt fabrik.

(126) Med hänsyn till det stora antalet modeller indelades de färgtelevisionsmottagare som såldes på gemenskapens marknad efter de egenskaper som ansågs ha den största betydelsen för färgtelevisionsmottagarens kostnad, dvs. skärmstorlek, skärmformat, skärmtyp, bildfrekvens, ljud, text-TV-funktion och TV-system. För de länder där de exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga gjordes prisjämförelserna på grundval av tillgängliga uppgifter, dvs. Eurostat-uppgifter, med beaktande av skärmstorlekar.

(127) Prisskillnaderna, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins priser, visade att det fanns prisunderskridandemarginaler på mellan 1,9 och 34,3 % för alla berörda länder med undantag av Singapore, för vilket inget prisunderskridande konstaterades.

4. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

a) Inledande anmärkning

(128) Gemenskapsindustrins situation bör ses mot bakgrund av att den största gemenskapstillverkaren stängde några av sina tillverkningsanläggningar av färgtelevisionsmottagare under 1997 och flyttade dem till Polen, vilket i sig är en följd av en kritisk situation för gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden.

b) Tillverkning, tillverkningskapacitet och kapacitetsutnyttjande

(129) Gemenskapsindustrins tillverkning uppgick till 6,5 miljoner 1995, 6,6 miljoner 1996, 6 miljoner 1997, 6,1 miljoner 1998, 5,9 miljoner 1999 och 6 miljoner under undersökningsperioden, vilket innebär en sammanlagd nedgång på 7 procentenheter.

(130) Gemenskapsindustrins tillverkningskapacitet uppgick till 7,5 miljoner 1995, 7,7 miljoner 1996, 7,3 miljoner 1997, 7 miljoner 1998 och 7,1 miljoner 1999 och under undersökningsperioden, vilket innebär en sammanlagd nedgång på 4 procentenheter under perioden.

(131) Gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande var stabilt och uppgick till 87 % 1995, 85 % 1996, 82 % 1997, 86 % 1998, 83 % 1999 och 85 % under undersökningsperioden.

c) Lager

(132) Gemenskapsindustrins lagernivåer uppgick till ca 500 000 enheter 1995, ca 400 000 enheter 1996 och 1997, ca 500 000 enheter 1998 och ca 400 000 enheter 1999. Med undantag för 1998 var lagernivån relativt stabil under skadeundersökningsperioden, både i procent av tillverkningsvolymen (7 %) och i procent av försäljningsvolymen (8 %).

d) Försäljningsvolym och marknadsandel

(133) Gemenskapsindustrins försäljningsvolym till icke-närstående kunder i gemenskapen uppgick till 5,9 miljoner 1995 och 1996, 5,4 miljoner 1997 och 1998, 5,3 miljoner 1999 och 5,5 miljoner under undersökningsperioden.

(134) Försäljningen minskade med 7 % mellan 1995 och undersökningsperioden. Den var stabil mellan 1995 och 1996 och sjönk med 8 % mellan 1996 och 1997. Mellan 1997 och undersökningsperioden ökade försäljningen med 3 %.

(135) Gemenskapsindustrins andel av gemenskapens marknad sjönk från 24 % 1995 till 17 % under undersökningsperioden, vilket innebär en nedgång på 7 procentenheter.

e) Tillväxt

(136) Samtidigt som förbrukningen i gemenskapen ökade med ca 30 % under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med ca 7 % medan den berörda importvolymen steg med 73 %. Trots ökningen av förbrukningen kunde gemenskapsindustrin inte öka sin marknadsandel i gemenskapen, som minskade från 24 % 1995 till 17 % under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrin kunde således inte till fullo dra nytta av marknadens tillväxt.

f) Försäljningspriser och faktorer som inverkar på gemenskapens priser

(137) Färgtelevisionsmottagare blir en alltmera mogen produkt, vilket med tiden innebär sjunkande priser. Prisnedgången är mera markant för små skärmstorlekar, vilka har ett begränsat antal egenskaper och i allmänhet är den andra eller tredje TV-apparaten i hushållet.

(138) Den viktigaste kostnadsfaktorn för färgtelevisionsmottagare är priset på katodstrålebildröret, som ofta motsvarar mellan 40 % och 60 % av priset på färgtelevisionsmottagaren. I detta avseende uppgav vissa tillverkare i gemenskapen att det fanns en brist på katodstrålebildrör på gemenskapens marknad under skadeundersökningsperioden, särskilt under 1999 och undersökningsperioden. Flera gemenskapstillverkare framhöll också att det faktum att en del av de katodstrålebildrör som ingår i de färgtelevisionsmottagare som tillverkas i gemenskapen köps i US-dollar innebär att gemenskapstillverkarnas genomsnittliga kostnad för katodstrålebildrör ökade under 1999 och undersökningsperioden till följd av växelkursutvecklingen.

(139) Gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga priser per enhet till icke-närstående kunder uppgick till 300 euro 1995, 302 euro 1996, 306 euro 1997, 320 euro 1998, 309 euro 1999 och 319 euro under undersökningsperioden. De genomsnittliga försäljningspriserna visar inte på någon prisnedgång, eftersom de beror på produktmixen.

(140) Prisnedgången är dock uppenbar om man granskar det genomsnittliga försäljningspriset för respektive skärmstorlek. Gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris för 14 tums färgtelevisionsmottagare sjönk till exempel från 105 euro 1999 till 102 euro under undersökningsperioden. Priset för 21 tums färgtelevisionsmottagare minskade från 172 euro till 168 euro medan priset för 28 tums färgtelevisionsmottagare minskade från 380 euro till 350 euro.

(141) Ökningen av gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspriser är alltså ett resultat av en övergång i produktmixen mot modeller med högre förädlingsvärde.

g) Sysselsättning

(142) Antalet anställda i gemenskapsindustrin minskade med 20 % under den undersökta perioden och uppgick till 6 500 personer 1995, 6 000 personer 1996, 5 600 personer 1997, 5 000 personer 1998, 5 100 personer 1999 och 5 200 personer under undersökningsperioden.

h) Produktivitet

(143) Gemenskapsindustrins produktivitet ökade från 1 000 enheter per anställd 1995 till 1 100 enheter per anställd 1996 och 1997 och 1 200 enheter per anställd 1998 och sjönk något till 1 150 enheter per anställd 1999 och under undersökningsperioden, vilket innebär en samlad uppgång på 16 %.

i) Löner

(144) Gemenskapsindustrins löner per anställd var oförändrade 1995 och 1996 och ökade med 2 % 1997, med 1 % 1998 och med ytterligare 7 % 1999.

j) Investeringar

(145) Gemenskapsindustrins investeringar relaterade till färgtelevisionsmottagare ökade från 48 miljoner euro 1995 till 52 miljoner euro under undersökningsperioden, vilket innebär en ökning på 10 %. Investeringarna motsvarade ca 2 % av omsättningen. Med undantag för åren 1996 och 1997 var nivån på gemenskapsindustrins investeringar relativt stabil under skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrins investeringar under undersökningsperioden avsåg till större delen inrättande av automatiska lagringsanläggningar.

k) Lönsamhet

(146) Gemenskapsindustrins avkastning på nettoförsäljningen på gemenskapens marknad, före skatt, förbättrades från -2,7% 1995 till +1,3 % under undersökningsperioden. Efter insatser för att omstrukturera industrin uppnåddes break even 1996. Gemenskapsindustrins lönsamhet förbättrades 1997, då ytterligare omstrukturering ägde rum genom att den största gemenskapstillverkaren flyttade en del av sin tillverkning till Polen. Under 1998 låg lönsamheten kvar på samma nivå till följd av en ökning i försäljningspriserna vilken sammanföll med större sporthändelser som världsmästerskapet i fotboll. Mellan 1998 och 1999 försämrades lönsamheten till följd av minskade försäljningspriser. Mellan 1999 och undersökningsperioden förbättrades lönsamheten till följd av en ökning av försäljningspriserna som berodde på förändringen av produktmixen, även om lönsamheten fortfarande var låg.

l) Kassaflöde, räntabilitet och förmåga att anskaffa kapital

(147) Gemenskapsindustrins kassaflöde, beräknat som vinst före skatt inklusive icke-likvida poster, återhämtade sig något 1997 men sjönk sedan successivt fram till undersökningsperioden.

(148) Räntabiliteten uppgick till ca 15 % 1995, var negativ 1996, klart positiv 1997 och 1998 och något positiv 1999 och under undersökningsperioden.

(149) Inget av de företag som utgjorde gemenskapsindustrin uppgav att det hade särskilda svårigheter att anskaffa kapital.

m) Storleken på dumpningsmarginalen och återhämtning från tidigare dumpning

(150) Med tanke på volymen av och priserna för importen från de berörda länderna kan verkan för gemenskapsindustrin av storleken på den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar. Gemenskapsindustrins situation förbättrades under skadeundersökningsperioden. Den kunde dock inte till fullo återhämta sig från tidigare dumpning och dess situation förblev svag.

5. Slutsats

(151) Efter införandet av åtgärder 1995 förbättrades gemenskapsindustrins situation och från 1997, det år då betydande omstruktureringar genomfördes, var dess lönsamhet tillfredsställande.

(152) Efter 1998 försämrades dock gemenskapsindustrins situation, i synnerhet i fråga om lönsamheten som sjönk till 1,3 % under undersökningsperioden. Den svaga lönsamheten 1999 berodde på en minskning av försäljningspriserna, vilka inte kunde täcka de ökade kostnaderna för gemenskapsindustrin. Trots ökade priser under undersökningsperioden översteg kostnaderna dessa priser, i huvudsak till följd av prisuppgången för katodstrålebildrör, den viktigaste insatsvaran i tillverkningen av färgtelevisionsmottagare, och det pristryck som importen ledde till, och därmed nådde gemenskapsindustrins lönsamhet inte upp till 1997 och 1998 års nivåer.

(153) Även om förbrukningen i gemenskapen ökade (31 % under skadeundersökningsperioden) kunde gemenskapsindustrin inte dra nytta av denna marknadstillväxt och förlorade marknadsandel, som sjönk från 24 % 1995 till 17 % under undersökningsperioden.

(154) Mot bakgrund av detta dras slutsatsen att gemenskapsindustrins situation visserligen har förbättrats sedan 1995 men fortsätter att vara svag.

6. Verkan av den berörda importen

(155) Undersökningen visade att importen från de berörda länderna trots antidumpningsåtgärder ökade med 73 % under skadeundersökningsperioden, medan förbrukningen endast ökade med 31 %. Den största ökningen skedde mellan 1997 och 1998, då importen ökade med 42 % och ökningen i förbrukningen var som snabbast (+12 %). Den berörda importens andel av gemenskapens marknad ökade från 5,7 % 1995 till 7,5 % under undersökningsperioden.

(156) Exportresultatet varierade mellan de olika berörda länderna. Importen med ursprung i Singapore minskade under skadeundersökningsperioden och dess andel av gemenskapens marknad var nära 0 % under undersökningsperioden. Importen med ursprung i Kina ökade avsevärt, vilket kan tillskrivas importen från Turkiet av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Kina. Kinas marknadsandel steg från 1,2 % 1995 till 3,9 % under undersökningsperioden. Importen med ursprung i Sydkorea ökade avsevärt mellan 1998 och 1999 och dess marknadsandel steg från 0,4 % 1995 till 2 % under undersökningsperioden. Importen med ursprung i Malaysia minskade. Dess marknadsandel sjönk från 3,9 % till 1,6 %.

(157) Priserna för den berörda importen, med undantag av importen från Singapore, underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. Den berörda importen utövade vidare ett tryck på gemenskapsindustrins priser som hindrade dem från att återspegla de ökade kostnaderna för gemenskapsindustrin, särskilt under 1999 och undersökningsperioden. De berörda ländernas tryck på priserna bidrog således till gemenskapsindustrins försämrade lönsamhet.

7. Volymer och priser för importen från andra tredjeländer

(158) Siffrorna för importen från andra tredjeländer fastställdes på grundval av Eurostat-uppgifter och inkluderar även färgtelevisionsmottagare som exporterats från Turkiet men som har ursprung i något av dessa tredjeländer, enligt undersökningsresultaten rörande ursprung för undersökningsperioden. Det bör noteras att Eurostat-uppgifterna, vilka var de enda tillgängliga uppgifterna, inte nödvändigtvis avspeglar det faktiska ursprunget för färgtelevisionsmottagare som importerats till gemenskapen från andra tredjeländer.

(159) Importen av färgtelevisionsmottagare från andra tredjeländer ökade i volym med mer än 800 % under skadeundersökningsperioden, från 1 miljon enheter 1995 till 8,9 miljoner enheter under undersökningsperioden. Den största delen av importen hade ursprung i Polen (från 401 000 enheter 1995 till 5,3 miljoner enheter under undersökningsperioden), Ungern (från 115 000 enheter till 1,6 miljoner enheter), Litauen (från 114 000 enheter till 920 000 enheter) och Tjeckien (från 2 000 enheter till 660 000 enheter).

(160) Tredjeländernas andel av gemenskapens marknad ökade från 4,2 % 1995 till 27,3 % under undersökningsperioden, varav Polen stod för 16,4 %, Ungern för 4,8 %, Litauen för 2,8 %, Tjeckien för 2 % och övriga exportländer för 1,3 %.

(161) Priserna för importen med ursprung i Polen och Litauen var lägre än gemenskapsindustrins priser och låg i linje med priserna för importen från några av de berörda länderna. Det kan därför inte uteslutas att även denna import bidragit till gemenskapsindustrins stagnerande försäljning och marknadsandel, prisnedgång och minskande lönsamhet under undersökningsperioden.

(162) Importen från andra tredjeländer ökade således avsevärt under skadeundersökningsperioden, mycket mer än ökningen av den synbara förbrukningen och mer än ökningen av importvolymen från de berörda länderna.

H. SANNOLIKHETEN FÖR ATT SKADAN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

1. Analys av situationen för de exporterande tillverkarna från de berörda länderna

a) Kina

(163) Vid undersökningen av sannolikheten för att skadan fortsätter eller återkommer beaktades om färgtelevisionsmottagarna med ursprung i Kina exporterades från Kina eller från andra länder, t.ex. Turkiet.

i) Trolig exportvolym

(164) Importen till gemenskapen av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Kina ökade med 413 % under skadeundersökningsperioden. Exporten från Kina minskade mellan 1995 och 1996 och låg på en mer eller mindre konstant nivå mellan 1996 och undersökningsperioden. Exporten från Turkiet ökade kontinuerligt från ca 190 000 enheter 1995 till ca 1,2 miljoner enheter under undersökningsperioden. Mer än 95 % av importen med ursprung i Kina under undersökningsperioden utgjordes av färgtelevisionsmottagare med små skärmar (14 tum).

(165) Uppgifter som lämnades av den sökande i begäran om översyn visar att det finns en betydande tillverkningskapacitet i Kina motsvarande ca 40 miljoner enheter. Uppgifter visade också att tillverkningen låg på ca 31 miljoner enheter och den inhemska förbrukningen på ca 23 miljoner enheter, vilket gör att betydande mängder färgtelevisionsmottagare var tillgängliga för export.

(166) De kinesiska exporterande tillverkarna hävdade i sin tur att även om tillverkningen och tillverkningskapaciteten för närvarande överstiger efterfrågan kommer den inhemska efterfrågan på färgtelevisionsmottagare troligen att öka inom en snar framtid, vilket innebär att det inte kommer att finnas någon tillverkningskapacitet för export. Ingen bevisning lämnades dock till stöd för detta påstående.

(167) Undersökningen visade att Kinas inhemska förbrukning ökade kontinuerligt från uppskattningsvis 17 miljoner enheter 1996 till uppskattningsvis 23 miljoner enheter 2000. Tillverkningen ökade emellertid också under samma period och översteg den inhemska förbrukningen med mellan 7 och 10 miljoner enheter.

(168) Det konstaterades också att exporten av kinesiska färgtelevisionsmottagare till Förenta staterna enligt Eurostats statistik ökade avsevärt från ca 220 000 enheter 1996 till ca 900 000 enheter 2000, och skedde till priser som var betydligt lägre än de kinesiska exportpriserna till gemenskapen. Exporten av kinesiska färgtelevisionsmottagare till Japan ökade från ca 1,3 miljoner enheter 1996 till ca 2,3 miljoner enheter 2000. Uppgifter som den sökande lämnat i begäran om översyn tydde på att dessa färgtelevisionsmottagare tillverkades i Kina av dotterbolag till japanska tillverkare och såldes i Japan via företagens egna distributionsnät.

(169) Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det i Kina trots en ökande inhemsk förbrukning finns en stor överskottstillverkning och kapacitet som kan användas för export. Därför anses det sannolikt att exporten av kinesiska färgtelevisionsmottagare till gemenskapen kommer att öka om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla.

ii) Troliga exportpriser

(170) En jämförelse mellan priserna för kinesiska färgtelevisionsmottagare enligt uppgifter från Eurostat och från den samarbetsvilliga turkiska exporterande tillverkaren och gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden visar att priserna för färgtelevisionsmottagare med ursprung i Kina avsevärt underskred gemenskapsindustrins priser, nämligen med mellan 18,9 % och 34,3 %. Uppgifter från berörda parter visar att huvuddelen av exporten från Kina till gemenskapen utgörs av apparater med små skärmstorlekar (14 tum) och med i allmänhet färre egenskaper, för vilket segment utrymmet för prisskillnader mellan modeller är mera begränsat. Beräkningen av prisunderskridandet på denna grundval anses således adekvat återspegla prisskillnaden mellan kinesiska färgtelevisionsmottagare och färgtelevisionsmottagare från gemenskapen.

(171) De vägda genomsnittliga kinesiska exportpriserna till Förenta staterna, utan uppdelning efter skärmstorlek och omräknade till ett konstruerat pris cif vid gemenskapens gräns, var också betydligt lägre än gemenskapsindustrins priser.

(172) Av det ovanstående dras slutsatsen att priserna för export från Kina till gemenskapens marknad troligen kommer att underskrida gemenskapsindustrins priser om åtgärderna upphör att gälla. Slutsatsen är således att det är sannolikt att skadan återkommer.

b) Sydkorea

(173) Under 1998 ändrades förordningen om färgtelevisionsmottagare när det gäller import med ursprung i bland annat Sydkorea. Den dumpningsmarginal som konstaterats för de två sydkoreanska exporterande tillverkarna, LG Electronics och Samsung Electronis, underskred miniminivån och följaktligen infördes inga antidumpningstullar för dessa två exporterande tillverkare.

(174) Vid undersökningen av sannolikheten för att skadan fortsätter eller återkommer beaktades de färgtelevisionsmottagare med ursprung i Sydkorea som exporterades från Sydkorea och från andra berörda länder, t.ex. Thailand och Turkiet.

i) Trolig exportvolym

(175) Exporten av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Sydkorea minskade från ca 98 000 enheter 1995 till ca 80 000 enheter 1997. Under 1998 ökade importvolymen till ca 200 000 enheter. Importen fortsatte att öka till ca 500 000 enheter 1999 och till ca 650 000 enheter under undersökningsperioden. Den största ökningen av importvolymen skedde i segmenten för medelstora och stora skärmstorlekar. Importen från Sydkorea hade under undersökningsperioden en marknadsandel i gemenskapen på 2 %.

(176) Importen av sydkoreanska färgtelevisionsmottagare till Förenta staterna omfattades sedan 1984 av antidumpningsåtgärder. I november 1998 lät dock Förenta staterna åtgärderna upphöra att gälla eftersom den inhemska industrin i Förenta staterna inte svarade på tillkännagivandet om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång. Importen av sydkoreanska färgtelevisionsmottagare till Förenta staterna steg enligt Eurostats statistik kontinuerligt från omkring 150 000 enheter 1996 till omkring 600 000 enheter 2000. Den betydande ökningen av exportvolymen till Förenta staterna 1999 sammanföll med upphävandet i detta land av antidumpningstullarna på import med ursprung i Sydkorea.

(177) Exporten av sydkoreanska färgtelevisionsmottagare till Japan sjönk från omkring 1 miljon enheter 1996 till omkring 700 000 enheter 1999 och fortsatte att sjunka avsevärt till omkring 380 000 enheter 2000.

(178) Uppgifter som fanns tillgängliga för kommissionen visar att det i Sydkorea finns en betydande tillverkningskapacitet och att den inhemska förbrukningen absorberar mindre än 15 % av den inhemska tillverkningen, vilket ger ett betydande utrymme för ökad export. Det finns också betydande kapacitet i landet för att tillverka katodstrålebildrör.

(179) Av det ovanstående kan slutsatsen dras att det är sannolikt att importvolymen kommer att fortsätta att öka om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla.

ii) Troliga exportpriser

(180) En jämförelse, för varje skärmstorlek, mellan priserna för sydkoreanska färgtelevisionsmottagare enligt uppgifter från Eurostat och från de samarbetsvilliga turkiska och thailändska exporterande tillverkarna och gemenskapsindustrins priser under översynsundersökningsperioden visar att priserna för färgtelevisionsmottagare med ursprung i Sydkorea underskred gemenskapsindustrins priser med mellan 11 % och 36 %.

(181) De vägda genomsnittliga sydkoreanska exportpriserna till Förenta staterna under undersökningsperioden, utan uppdelning efter olika skärmstorlekar och omräknade till ett konstruerat pris cif vid gemenskapens gräns, var också lägre än gemenskapsindustrins priser.

(182) Av det ovanstående kan slutsatsen dras att Sydkoreas exportpriser till gemenskapen sannolikt kommer att underskrida gemenskapsindustrins priser om åtgärderna upphör att gälla. Slutsatsen är således att det är sannolikt att skadan återkommer.

c) Malaysia

(183) Vid undersökningen av sannolikheten för att skadan fortsätter eller återkommer beaktades om färgtelevisionsmottagana med ursprung i Malaysia exporterades från Malaysia eller från andra länder, t.ex. Thailand och Turkiet.

i) Trolig exportvolym

(184) Exporten av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Malaysia minskade från ca 970 000 enheter 1995 till ca 530 000 enheter under undersökningsperioden och dess andel av gemenskapens marknad minskade från 3,9 % 1995 till 1,6 % under undersökningsperioden. Omkring 90 % av denna export kom från Thailand.

(185) Importen av malaysiska färgtelevisionsmottagare till Förenta staterna ökade enligt Eurostats statistik från ca 3 miljoner enheter 1996 och 1997 till 3,6 miljoner enheter 1998, till 5,4 miljoner enheter 1999 och till 7 miljoner enheter 2000.

(186) Importen av malaysiska färgtelevisionsmottagare till Japan ökade från 2,5 miljoner enheter mellan 1996 och 1998 till 3 miljoner enheter 1999 och till 4 miljoner enheter 2000.

(187) Uppgifter som den sökande lämnade i begäran om översyn visar att de malaysiska tillverkarna utnyttjar sin kapacitet till fullo och att endast ca 5 % av den inhemska tillverkningen är avsedd för den inhemska marknaden, medan resten är avsedd för i huvudsak Japan, Förenta staterna och gemenskapens marknad.

(188) Följaktligen dras slutsatsen att en viss ökning av importvolymen av malaysiska färgtelevisionsmottagare kan äga rum om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla.

ii) Troliga exportpriser

(189) En jämförelse, för varje skärmstorlek, mellan priserna för malaysiska färgtelevisionsmottagare enligt uppgifter från Eurostat och från de samarbetsvilliga turkiska och thailändska exporterande tillverkarna och gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden visar att priserna för färgtelevisionsmottagare med ursprung i Malaysia underskred gemenskapsindustrins priser med mellan 17 % och 21 %.

(190) De vägda genomsnittliga malaysiska exportpriserna till Förenta staterna under undersökningsperioden, utan uppdelning efter olika skärmstorlekar och omräknade till ett konstruerat pris cif vid gemenskapens gräns, var lägre än gemenskapsindustrins priser. Med tanke på malaysiska exportörers prissättning i Förenta staterna, som är ett viktigt tredjeland, kan det inte uteslutas att om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla skulle avsevärda mängder av malaysiska färgtelevisionsmottagare kunna exporteras till gemenskapen till dumpade priser, vilket skulle vålla gemenskapsindustrin skada.

(191) Av det ovanstående kan slutsatsen dras att Malaysias exportpriser till gemenskapen sannolikt kommer att underskrida gemenskapsindustrins priser om åtgärderna upphör att gälla. Det är således sannolikt att skadan återkommer.

d) Singapore

(192) Eftersom ingen exporterande tillverkare i detta land var samarbetsvillig i undersökningen baserades analysen av sannolikheten för att skada skulle fortsätta eller återkomma på tillgängliga uppgifter, enligt artikel 18 i grundförordningen.

i) Trolig exportvolym

(193) Såsom anges i skäl 103 är det inte sannolikt att volymen av Singapores export till gemenskapen kommer att öka om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla. Denna slutsats drogs med tanke på att tillverkningskapaciteten i Singapore har minskat till följd av att flera lokala tillverkare upphört med tillverkning, att importvolymen inte steg under skadeundersökningsperioden trots den antidumpningstull på 0 % som var tillämplig på två exporterande tillverkare och att exportvolymen av färgtelevisionsmottagare från Singapore till marknaderna i andra tredjeländer var låg.

ii) Troliga exportpriser

(194) En jämförelse mellan priserna för färgtelevisionsmottagare exporterade från Singapore och gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden visar att priserna för färgtelevisionsmottagare med ursprung i Singapore inte underskred gemenskapsindustrins priser.

(195) De genomsnittliga priserna för Singapores export till Förenta staterna, utan uppdelning efter skärmstorlek, var högre än exportpriserna till gemenskapen under 1997, 1998 och 2000, dock inte under 1999.

(196) Mot denna bakgrund är det inte sannolikt att denna import i avsaknad av antidumpningsåtgärder skulle ske till priser som skulle kunna bidra till en försämrad situationen för gemenskapsindustrin. Följaktligen dras slutsatsen att det inte är sannolikt att skada vållad av import med ursprung i Singapore återkommer.

e) Thailand

(197) Enligt uppgifter i begäran om översyn finns det ett antal tillverkare av färgtelevisionsmottagare i Thailand, även om endast en av dessa var samarbetsvillig i undersökningarna. Denna exporterande tillverkare konstaterades dock ha exporterat färgtelevisionsmottagare med ursprung i andra berörda länder än Thailand till gemenskapen. Med hänsyn till detta undersöktes på grundval av tillgängliga uppgifter sannolikheten för att skadevållande dumpning skulle fortsätta eller återkomma.

i) Trolig exportvolym

(198) Enligt uppgifter som den sökande lämnade i begäran om översyn finns det en betydande tillverkningskapacitet för färgtelevisionsmottagare i Thailand, och denna ökade från ca 4,5 miljoner enheter 1996 till omkring 5,3 miljoner enheter 2000.

(199) Landets inhemska förbrukning konstaterades ha minskat under samma period från ca 1,2 miljoner enheter 1996 till omkring 840 000 enheter 2000, vilket gav utrymme att exportera en betydande kvantitet.

(200) Enligt Eurostat-uppgifter minskade importen av thailändska färgtelevisionsmottagare till Japan från 1,5 miljoner enheter 1996 till 1,3 miljoner enheter 2000. Däremot ökade importen av thailändska färgtelevisionsmottagare till Förenta staterna från 1,2 miljoner enheter 1996 till 4,7 miljoner enheter 2000. Följaktligen dras slutsatsen att den inhemska förbrukningen, som sjönk under skadeundersökningsperioden, endast kan absorbera en mindre del av den sammanlagda tillverkningen av färgtelevisionsmottagare i Thailand.

(201) Enligt uppgifter som är tillgängliga för kommissionen finns det dessutom en betydande tillverkningskapacitet för katodstrålebildrör i Thailand, vilken ökade från ca 6,6 miljoner enheter 1997 till ca 7,7 miljoner enheter 2000.

(202) Mot bakgrund av ovanstående kan slutsatsen dras att importvolymen av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Thailand skulle kunna öka om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla.

b) Troliga exportpriser

(203) De vägda genomsnittliga thailändska exportpriserna till Förenta staterna och Japan under undersökningsperioden, utan uppdelning efter skärmstorlek och omräknade till ett konstruerat pris cif vid gemenskapens gräns, var lägre än gemenskapsindustrins priser och låg i linje med priserna för färgtelevisionsmottagare med ursprung i Malaysia, för vilka slutsatsen har dragits att återkomst av skadevållande dumpning är sannolik.

(204) Med tanke på thailändska exportörers prissättning i andra viktiga tredjeländer, under 2000, i huvudsak Förenta staterna (4,7 miljoner enheter) och Japan (1,4 miljoner enheter), kan det inte uteslutas att om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla skulle avsevärda volymer av thailändska färgtelevisionsmottagare kunna exporteras till gemenskapen till dumpade priser, vilket skulle vålla gemenskapsindustrin skada.

(205) Följaktligen dras slutsatsen att det är sannolikt att skadevållande dumpning av importen av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Thailand skulle återkomma om de gällande antidumpningsåtgärderna upphör att gälla.

2. Slutsats beträffande sannolikheten för att skadan för gemenskapsindustrin återkommer

(206) Mot bakgrund av ovanstående är det sannolikt att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna på import av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Kina, Sydkorea, Malaysia och Thailand skulle medföra en ökad import av dessa produkter till gemenskapen, vilket skulle minska gemenskapsindustrins marknadsandel i gemenskapen.

(207) Mot bakgrund av undersökningsresultaten avseende prissättningen av denna import till gemenskapen och, i tillämpliga fall, till andra tredjeländer, är det sannolikt att en ökad volym av lågprisimport kommer att tvinga gemenskapsindustrin att sänka sina priser. Detta skulle i sin tur leda till en försämrad ekonomisk situation för gemenskapsindustrin. Därför dras slutsatsen att det är sannolikt att skadan orsakad av dumpad import med ursprung i de berörda länderna återkommer.

(208) Med tanke på undersökningsresultaten rörande import av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Singapore är det, å andra sidan, osannolikt att denna import kommer att bidra till en försämrad situation för gemenskapsindustrin. Följaktligen anses det osannolikt att skadan återkommer om åtgärderna mot dumpad import från Singapore upphör att gälla.

I. GEMENSKAPENS INTRESSE

(209) Kommissionen undersökte enligt artikel 21 i grundförordningen huruvida ett bibehållande av antidumpningsåtgärderna skulle ligga i gemenskapens samlade intresse.

(210) Det erinras om att antidumpningsåtgärder har varit i kraft beträffande import av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Sydkorea sedan 1990, sedan 1991 vad beträffar Kina och sedan 1995 vad beträffar Malaysia, Singapore och Thailand.

1. Gemenskapsindustrins intresse

a) En förändrad situation för gemenskapsindustrin

(211) I föreliggande undersökning utgörs gemenskapsindustrin av fem tillverkare, varav en är ett stort multinationellt företag som bland annat verkar på världsmarknaden för färgtelevisionsmottagare, en är ett medelstort företag med två tillverkningsanläggningar i gemenskapen och de återstående tre är små företag med tillverkningsanläggningar i Italien och Spanien.

(212) Undersökningen visade att gemenskapsindustrin har dragit nytta av de befintliga antidumpningsåtgärderna. Under senare år har gemenskapsindustrin gjort stora ansträngningar för att omstrukturera och förbättra sin produktivitet genom rationaliseringar. Sedan införandet av de första antidumpningsåtgärderna 1990 har vissa gemenskapstillverkare lagt ned sina anläggningar, medan andra tillverkare har gjort avsevärda omstruktureringar genom att koncentrera sin tillverkning på centrala anläggningar och andra tillverkare har flyttat vissa tillverkningsanläggningar till andra tredjeländer. I synnerhet flyttade den största gemenskapstillverkaren efter införandet av antidumpningsåtgärder 1995 en del av sina tillverkningsanläggningar till Polen.

b) Verkan av fortsatt tillämpning av åtgärder

(213) Även om gemenskapsindustrins situation förbättrades under skadeundersökningsperioden visade vissa ekonomiska indikatorer en nedåtgående trend. Gemenskapsindustrins minskande tillverkning, försäljning och marknadsandel mellan 1995 och 1997 förklaras i huvudsak av att den största gemenskapstillverkaren av färgtelevisionsmottagare stängde en del tillverkningsanläggningar i EU. Mellan 1997 och undersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins tillverkning och försäljning medan däremot dess marknadsandel i gemenskapen minskade, eftersom ökningen av förbrukningen under den perioden endast avsåg importerade färgtelevisionsmottagare.

(214) När det gäller lönsamheten förbättrades gemenskapsindustrins avkastning på försäljningen märkbart från - 2,7 % 1995 till 5,3 % 1998, för att därefter sjunka till 0,8 % 1999 och öka till 1,3 % under undersökningsperioden. Den mycket försämrade lönsamheten under 1999 kan tillskrivas nedgången i gemenskapsindustrins försäljningspriser till följd av trycket från låga importpriser i kombination med en ökning av dess kostnader. Gemenskapsindustrins något förbättrade lönsamhet under undersökningsperioden berodde på en blygsam ökning av dess försäljningspriser.

(215) Trots att gemenskapsindustrins situation totalt sett förbättrades under skadeundersökningsperioden framstår dess situation fortfarande som svår, särskilt i fråga om lönsamheten. Under dessa omständigheter kan varje förändring av affärsmiljön för den berörda produkten få en betydande negativ inverkan på situationen för den industri som tillverkar färgtelevisionsmottagare.

(216) Mot bakgrund av ovanstående anses det att en fortsatt tillämpning av åtgärder skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin både att behålla sin marknadsandel i gemenskapen och återställa sin lönsamhet. En fortsatt tillämpning av åtgärder skulle således ligga i gemenskapsindustrins intresse.

c) Verkan av att åtgärderna upphör att gälla

(217) Om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla förväntas volymen av importen från de berörda länderna öka, vilket innebär att gemenskapsindustrins marknadsandel minskar. Priserna för denna import kommer vidare sannolikt att utöva ett nedåtgående tryck på gemenskapsindustrins priser, vilket kommer att försämra dess lönsamhet.

2. Importörers och handlares intresse

(218) I början av undersökningen sändes frågeformulär till 33 importörer och handlare. Inga svar mottogs vad beträffar översynerna av gällande åtgärder avseende import med ursprung i Kina, Sydkorea, Malaysia, Singapore och Thailand. Emellertid mottogs svar från tre importörer och handlare när det gäller undersökningen av import från Turkiet, vilken utgjorde ca 9 % av importen med ursprung i de berörda länderna och i andra tredjeländer till gemenskapen under undersökningsperioden.

(219) Dessa importörers argument avsåg huvudsakligen den begränsade tillgången i gemenskapen på färgtelevisionsmottagare med små skärmstorlekar och med ett begränsat antal egenskaper. Det hävdades att större delen av tillverkningen i gemenskapen avsåg färgtelevisionsmottagare som