50. Europaparlamentet påpekar att det vore fördelaktigt om nivå 3-kommittéerna fick en starkare
inriktning på principerna enkelhet, klarhet och genomförbarhet och tillsammans utvecklade mer gemen-samma metoder.
51. Europaparlamentet konstaterar att Lamfalussy-metoden ännu inte fanns när direktiv 85/611/EEG
antogs och att det på grund av den föreliggande detaljerade lagstiftningen inte skulle vara möjligt attomvandla det till ett fullständigt Lamfalussy-direktiv utan en fullständig omarbetning och nyorientering avdirektivet. Europaparlamentet anser inte att detta skulle vara lämpligt vid denna tidpunkt, men däremot ärdet värt att överväga om de kortsiktiga åtgärderna inte ger resultat.
52. Europaparlamentet välkomnar att vissa Lamfalussy-liknande mekanismer redan tillämpas, t.ex. sam-
rådsprocess och samspel mellan alla berörda parter, konvergens när det gäller bästa metoder, och rekom-
menderar som en praktisk lösning att lagändringar som förs in i direktiv 85/611/EEG, ändrat genom direktivbör vara i överensstämmelse med Lamfalussy-principen.
53. Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att på ett för alla parter tillfredsställande sätt
slutföra de nuvarande förhandlingarna om kommittéförfarandet för att ge parlamentet så kallade call-backrights i samtliga kommittéförfaranden som har samband med beslutandeförfaranden. Slutförandet av ettsådant avtal är en förutsättning för att Lamfalussyprocessen skall kunna fortsätta. Parlamentet påminner
om att ”sunset clauses ”när det gäller nyckeldirektiv rörande finansiella tjänster som direktivet om finansiella
instrument och de kommande omarbetade direktiven om kreditinstitut och kapitalkrav för kreditinstitut ochinvestmentbolag kommer att börja gälla den 1 april 2008 om parlamentet inte erhåller så kallad call-backright före detta datum.
*
**
54. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommis-
sionen.
P6_TA(2006)0182
Statligt stöd till innovation
Europaparlamentets resolution om den sektoriella aspekten av handlingsplanen för statligt stöd:
stöd till innovation (2006/2044(INI))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2005, med titeln Vägledande
dokument om statligt stöd till innovation (KOM(2005)0436),
— med beaktande av kommissionens handlingsplan för statligt stöd: Mindre men bättre riktat statligt stöd:
en plan för reform av det statliga stödet 2005 –2009 av den 7 juni 2005 (KOM(2005)0107),
— med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om en reform av det statliga stödet
2005–2009 (1),
— med beaktande av kommissionens förslag till meddelande av den 21 december 2005, med titeln
Riktlinjer för nationellt regionalstöd för 2007 –2013 (2),
— med beaktande av gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling (3),
(1)Antagna texter , P6_TA(2006)0054.
(2) EUT C 54, 4.3.2006, s. 13.
(3) EGT C 45, 17.2.1996, s. 5. Senast ändrad genom meddelandet från kommissionen gällande en förlängning av gemen-
skapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling, EUT C 310, 8.12.2005, s. 10.6.12.2006 SV C 296 E/263 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag 27 april 2006
— med beaktande av EU:s resultattavla för 2005 för industriell forskning och utveckling (1),
— med beaktande av kommissionens meddelande om statligt stöd och riskkapital (2),
— med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 oktober 2005, med titeln Mer forskning och
innovation –Att investera i tillväxt och sysselsättning: En gemensam strategi (KOM(2005)0488),
— med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 av den 5 december 2002 om till-
lämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (3),
— med beaktande av målen för Lissabonstrategin,
— med beaktande av artiklarna 2, 5, 81, 82, 87, 88 och 163 i EG-fördraget,
— med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,
— med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet
för industrifrågor, forskning och energi (A6-0073/2006), och av följande skäl:
A. EU strävar efter att minska det statliga stödet generellt sett och omfördela det mot övergripande mål.
B. Innovationsnivån i EU är inte optimal och släpar efter våra handelspartner både i fråga om investeringar
i forskning och utveckling och ökad produktivitet. Trenden med kompetensflykt och ett utflöde avinvesteringar ur EU till andra delar av världen bör vändas.
C. När det gäller innovation samt forskning och utveckling förekommer horisontellt stöd på ett område
som är nödvändigt för EU:s konkurrenskraft och ett område där våra konkurrenter ger betydligt merstatligt stöd än vad som är tillåtet i EU.
D. För innovationsprocesser behövs utrymme för utveckling och utrymme för försöksverksamhet.
E. Skillnaden i prestanda mellan EU och dess globala konkurrenter beror på faktorer som låga offentliga
och privata investeringar i forskning och utveckling, ett otillräckligt antal yrkesutbildade arbetstagareoch inbyggda hinder i EU:s patentregler.
F. Det statliga stödet befinner sig mycket långt ned på listan över faktorer som påverkar beslut om
investeringar i forskning och utveckling. Vikten av statliga direktstöd varierar avsevärt från en medlems-stat till en annan och är en av de faktorer som företagen beaktar för att fatta sina beslut om investeringi forskning och utveckling. Stöden bör inte hämma en gynnsam företagsmiljö för forskning och utveck-ling och bör omfattas av EG:s konkurrensregler.
G. Inom teknik samt forskning och utveckling utgör innovationspolitiken en mycket liten del av medlems-
staternas nationella budgetar och bruttonationalprodukt, vilket i sin tur bidrar till förseningen med attgenomföra målen i Lissabonstrategin och att nå målen om att stärka sysselsättningen och sammanhåll-ningen.
H. Det statliga stödet bör vara ett undantag, dvs. ett instrument för att korrigera obalanser som inte kan
åtgärdas med vanliga politiska instrument, och de låga investeringarna i forskning och utveckling kräveren mer heltäckande politisk strategi.
(1) Offentliggjord av kommissionen den 9 december 2005.
(2) EGT C 235, 21.8.2001, s. 3.
(3) EGT L 337, 13.12.2002, s. 3.C 296 E/264 SV 6.12.2006 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag 27 april 2006
I. I linje med ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Luxemburg den 22 –23 mars
2005 bör statligt stöd endast användas för att utveckla forskning, utbildning och alla former avinnovation, samt göra det möjligt för en genuin dialog att äga rum mellan intresserade parter i denoffentliga och privata sektorn.
J. Det är oerhört viktigt att tydligt definiera vad som avses med forskning och utveckling så att reglerna
om statligt stöd inte missbrukas.
I. Allmänt
1. Europaparlamentet påminner om att det statliga stödet bör vara ett undantag, dvs. ett instrument för
att korrigera obalanser som inte kan åtgärdas med vanliga politiska instrument. Europaparlamentet under-stryker vikten av att garantera enhetlighet mellan sådana åtgärder och åtgärder som syftar till att minskaonödiga regleringar och avreglera mera, investera i utbildning, tillhandahålla en adekvat infrastruktur, se tillatt patentsystemet ger incitament till nyskapande, trygga en rättvis konkurrens, underlätta tillgången tillriskkapital, uppmuntra entreprenörsanda, ta bort hinder för fri rörlighet för arbetstagare och forskare i EUsamt anta en gemensam politik för laglig invandring, så att EU kan locka till sig de bästa och de intelli-gentaste hjärnorna.
2. Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att ytterligare klargöra frågan om hur bestäm-
melserna om statligt stöd skall tillämpas på den internationella gränsöverskridande ekonomiska verksamhetsom bedrivs av företag, forskningsetablissemang och akademiska institutioner.
3. Europaparlamentet anser att statligt stöd till innovation bör komplettera motsvarande enhetliga
gemenskapspolitik samt att det bör ha ett tydligt, mätbart mervärde för de direkta förmånstagarna samt ensekundär effekt på den lokala, regionala och nationella ekonomin i stort.
4. Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att dra lärdom från de tidigare fall där statligt stöd
inte har uppfyllt sitt syfte, samt från de fall där det statliga stödet har visat sig vara ett effektivt instrumentför att nå de önskade målen.
5. Europaparlamentet välkomnar kommissionens öppna samrådsförfarande och uppmuntrar till fortsatt
dialog i syfte att klargöra alla punkter på vägen mot en varaktig ny ram som bör tas i bruk så snart sommöjligt. Eftersom innovation till sitt väsen är mångdimensionell och sammansatt anser parlamentet att manbör undvika allt för snäva begrepp och begränsande bestämmelser och rekommenderar att man utser ettdatum för en halvtidsöversyn och revidering av ramen om den behöver förbättras. Parlamentet konstaterarvidare att man i detta sammanhang bör beakta den senaste versionen av Oslomanualen som innehåller enmetodologisk ram för mätning av innovation.
6. Europaparlamentet ber kommissionen att ta fram mer detaljerad information om de potentiellt
snedvridande effekterna av statligt stöd samt beakta det statliga stöd som EU:s internationella konkurrenterbeviljar, på både sektoriell och horisontell nivå, och detta stöds potentiellt snedvridande och gynnsammaeffekter på global nivå. Europaparlamentet påpekar att en effektiv styrning av innovationspolitiken, interna-tionella likvärdighetsbedömningar samt ett gränsöverskridande kunskapsutbyte om politiska åtgärder, över-vakning och konsekvensbedömningar är bästa sättet att klara de utmaningar som den globala konkurrensenmedför.
II. Principerna kontroll av för statligt stöd till inovation
7. Europaparlamentet välkomnar tillvägagångssättet att införliva nya regler till stöd för konkreta och väl
fastställda innovationsrelaterade aktiviteter med gemenskapens befintliga regelverk, under förutsättning attdetta görs på ett enhetligt och öppet sätt.
8. Europaparlamentet välkomnar den ekonomiska synen på statligt stöd till innovation och skulle väl-
komna införandet av förhandsregler om dessa är öppna, icke-diskriminerade, genomförbara och ger visshetom rättsläget. Europaparlamentet insisterar på att kommissionen, i nära samarbete med parlamentet, medjämna mellanrum måste se över och utvärdera hur lämpliga dessa regler är. Parlamentet betonar också attkriterierna för att bevilja stöd till innovation bör grundas på flera faktorer, såsom den ekonomiska sektornskaraktär, marknadsstrukturen och företagets inflytande på marknaden.6.12.2006 SV C 296 E/265 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag 27 april 2006
9. Europaparlamentet framhåller att främjandet av gränsöverskridande samarbete och partnerskap mellan
den offentliga och privata sektorn på forskningsområdet, spridningen av forskningsresultaten och viktigaforskningsprogram bör vara grundläggande prioriteringar för statligt stöd till forskning och utveckling.
10. Europaparlamentet insisterar på att statligt stöd till innovation skall vara tillfälligt, beviljas utifrån
öppna och rationella kriterier, proportionerligt, under strikt och effektiv kontroll samt underkastas perio-diska konsekvensbedömningar genom efterhandsanalyser från medlemsstaternas och kommissionens sida.Parlamentet insisterar också på att man för statligt stöd bör ta hänsyn till ”avståndet till marknaden ”,m e d
andra ord den icke-kommersiella fasen av innovationsprocessen. Parlamentet betonar att det faktum attinnovation blir allt viktigare inte får vara en förevändning för att bevilja statligt stöd till företag.
11. Europaparlamentet påminner om att statligt stöd utgör en väsentlig del av all affärsverksamhet och
betonar att det i regler och kriterier måste klargöras att innovationsprocesser i sig inte förtjänar statligt stöd.Parlamentet betonar att statligt stöd endast bör beviljas för innovationer som inte kan finansieras mednormala kommersiella medel och som bidrar till affärslivets och samhällets övergripande mål.
12. Europaparlamentet anser att termen ”ineffektivitet på marknaden ”är lämpligare än ”marknads-
misslyckande ”och begär en mer detaljerad och användbar definition. Parlamentet föreslår att man ytterligare
skall undersöka hindren för innovation och det faktiska värdet av innovation.
13. Europaparlamentet betonar behovet av tillförlitlig statistik om både ineffektivitet på marknaden och
ineffektivt statligt stöd när det gäller innovation, liksom om hur effektivt statligt stöd är för innovation.
14. Europaparlamentet inser att små och medelstora företag och nystartade företag påverkas mest av
ineffektivitet på marknaden. Samtidigt noterar Europaparlamentet att det statliga stödet får en mindresnedvridande effekt när det utgår till verksamhet som ligger långt från marknaden eller till små och medel-stora företag och nystartade företag.
15. Europaparlamentet betonar att det måste skapas ett innovationsvänligt klimat för små och medelstora
företag så att deras outnyttjade innovationspotential stimuleras.
16. Europaparlamentet understryker de små och medelstora företagens betydelse i detta avseende och att
de förfogar över begränsade finansiella medel, vilket gör att man måste ge dem en större andel av det
tillgängliga stödet. Parlamentet anser att innovationsmäklare bör spela en större roll för att detta skall upp-nås, men först behöver deras roll och natur förtydligas ytterligare och den nödvändiga infrastruktur som deskall tillhandahålla utvidgas till att omfatta både IT-infrastruktur och nätkommunikation samt sammankopp-ling med internationella databaser.
17. Europaparlamentet påpekar att små och medelstora företag ofta är ovilliga att ta stora risker i förbin-
delse med teknisk innovation trots att detta inte bara skulle kunna medföra individuella förmåner utan
potentiellt också vara till gagn för samhället i stort. Parlamentet understryker behovet av att i brådskandeordning rikta in det statliga stödet på stödåtgärder som motiverar de små och medelstora företagen ochminskar riskerna i samband med tekniska innovationsprocesser. Parlamentet understryker även behovet avatt förbättra affärsmiljöns övergripande villkor.
18. Europaparlamentet betraktar stora företag som en väsentlig del av systemet för innovation. Parla-
mentet anser emellertid att statligt stöd till stora företag är lämpligt i syfte att uppmuntra till samarbete
med små och medelstora företag inom innovationskluster och spjutspetscentra (stora företag, små och
medelstora företag samt kunskapscentra), under förutsättning att de uppfyller kriterierna för förhands-reglerna.
19. Europaparlamentet är medvetet om att statligt stöd kan vara nödvändigt för att få i gång innovations-
projekt eller vetenskapliga eller tekniska forskningsprojekt som ligger långt bort från marknaden.
20. Europaparlamentet noterar att det är svårt att visa att olika instrument för statligt stöd fungerar som
incitament, men att detta kan underlättas av en standardiserad frågemall. Europaparlamentet anser attdirekta bidrag skall användas i så liten utsträckning som möjligt.C 296 E/266 SV 6.12.2006 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag 27 april 2006
21. Europaparlamentet ifrågasätter åtskillnaden mellan tekniska och icke-tekniska innovationer. Parla-
mentet konstaterar hur viktigt det är med icke-teknisk innovation, särskilt för att göra det möjligt för småoch medelstora företag att tillskansa sig konkurrensfördelar. Parlamentet förespråkar i stället en definition avinnovation som skiljer mellan företagens dagliga verksamhet och deras innovationsrelaterade verksamhet.Europaparlamentet föreslår att projekt som berättigar till statligt stöd skall vara sådana som ger ökade ellernya fördelar för kunderna, är förenade med risker, är internationella, ger överföringsbara fördelar och skaparpositiva externaliteter.
22. Europaparlamentet anser att regionalt stöd och statligt stöd till innovation kompletterar varandra och
bör inriktas på mindre utvecklade områden så att ekonomisk och social sammanhållning främjas. Parla-mentet anser att sådant stöd annars endast kommer att främja tillväxten av mer utvecklade regioner ochländer. Parlamentet anser att regionala stödprogram utöver statligt stöd för innovation måste vara förenligamed den inre marknaden och konkurrensreglerna. Parlamentet anser för övrigt att särskild uppmärksamhetbör fästas vid fastställandet av och rätten till statligt stöd för innovation till regionala små och medelstoraföretag, för vilka tillgången till innovation är av största vikt …
23. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de regionala stödprogrammen blir mer
framåtblickande så att särskilt stöd för immateriell investering tillåts.
24. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att strukturstöd från EU inte uppfattas som
olagligt statligt stöd när det kombineras med samfinansiering från andra källor och begär dessutom att de
relevanta förfarandena ändras för att undvika dubbel anmälan om sådan finansiering till kommissionen.
III. Stöd till risktagande och försöksverksamhet
25. Europaparlamentet instämmer i att statligt stöd bör utgå på grundval av kriterier som främjar
innovativa nystartade företag och små och medelstora företag, snarare än på basis av stödberättigade kost-
nader. Parlamentet konstaterar att beslut om att bevilja statligt stöd bör fattas på ett effektivt sätt och inomtydligt angivna tidsramar.
26. Europaparlamentet föreslår att kravet på verksamhetsperiod förlängs till åtta år för företag med längre
forsknings- och utvecklingscykler.
27. Europaparlamentet stöder förslaget att ge ekonomiskt stöd genom riskkapital också under skedet efter
etableringen, inte bara före och under den. Europaparlamentet understryker emellertid att detta inte är enoptimal lösning och att varje form av stöd bör vara kortsiktigt och komplettera framför allt privata investe-ringar.
28. Europaparlamentet framhåller att gränsvärdena för kostnaderna för forskning och utveckling måste
följas upp noga.
29. Europaparlamentet noterar att i regioner och länder där innovationsmiljön är särskilt ogynnsam kan
det faktum att privata investerare och finansinstitut bedömer risken som högre fungera som en betydandeinnovationshämmande faktor.
30. Europaparlamentet inser att de innovativa små och medelstora företagens tillgång till riskkapital för
närvarande är mycket begränsad, främst i begynnelsefasen av deras utveckling. Parlamentet stöder därföridén om att statligt stöd skall användas för att locka investeringar av privat kapital i regionala riskkapital-fonder som förverkligas som partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn och där större flexibilitettillämpas när det gäller investeringsdelarna för offentliga resurser.
IV. En företagsmiljö som främjar innovation
31. Europaparlamentet kräver att mäklarnas rättsliga ställning när det gäller omfattningen av de tjänster
de erbjuder skall klargöras ytterligare. Europaparlamentet stöder voucher-systemet, men föreslår att ett sam-finansieringselement införs för att öka de privata investeringarna. Europaparlamentet anser dock att enåterbetalning på 100 procent kan leda till att konkurrensen snedvrids.6.12.2006 SV C 296 E/267 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag 27 april 2006
32. Parlamentet rekommenderar att universiteten och deras forskningscentra bör få delta i regionala
offentliga och privata partnerskap som ”innovationsmäklare ”eller bedriva nära samarbete med dessa. Parla-
mentet anser att det här skulle leda till en ansenlig synergieffekt med bättre koppling mellan universitetensforsknings- och innovationsverksamhet och behoven inom enskilda innovativa små och medelstora företagoch innovativ klusterverksamhet.
33. Europaparlamentet önskar ytterligare klargöranden av hur reglerna för statligt stöd skall tillämpas på
universitet och forskningsinstitut som bedriver ekonomisk verksamhet.
34. Europaparlamentet ifrågasätter det lämpliga i att tillåta statligt stöd till små och medelstora företag för
att dessa skall kunna anställa högt kvalificerad personal, eftersom de kan få tillgång till specialistkunskaperoch -färdigheter genom innovationsmäklare och experter.
35. Europaparlamentet är övertygat om att det är nödvändigt att stärka banden mellan företag och
universitet, bland annat genom att öka rörligheten bland personal på hög nivå inom alla specialområdenmellan universitet och företag, särskilt små och medelstora företag. Stöden bör främja dessa band, särskiltgenom kompletterande åtgärder. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om att fördela den immate-riella äganderätten mellan partners (industrin och offentliga forskningsorgan) i programmen för forskningoch innovation på andelsbasis i enlighet med den enskildes bidrag, och anser att det här i hög grad kommeratt leda till impulser för skapande av spjutspetscentra. Parlamentet uppmanar följaktligen kommissionen attlägga fram konkreta förslag om fastställandet av en rättslig ordning för den immateriella äganderätten i dehär fallen.
36. Europaparlamentet anser att kluster uppstår organiskt och att de därför bara bör vara berättigade till
statligt stöd tillfälligt, under igångsättningsskedet, för att lösa administrativa problem och undanröja hinderför samarbete.
37. Europaparlamentet anser att statligt stöd till infrastruktur bör förutsätta att teknisk neutralitet och
öppen tillgång garanteras, samt att det bör rätta till identifierade marknadsmisslyckanden och öka innova-
tionspotentialen.
*
**
38. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommis-
sionen.
P6_TA(2006)0183
Trafiksäkerhet: ”eCall ”åt medborgarna
Europaparlamentets resolution om trafiksäkerhet: eCall åt medborgarna (2005/2211(INI))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— med beaktande av kommissionens vitbok om den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Väg-
val inför framtiden (KOM(2001)0370, och resolutionen av den 12 februari 2003 avseende vitboken (1),
— med beaktande av kommissionens meddelande ”Informations- och kommunikationsteknik för säkra och
intelligenta fordon ”(KOM(2003)0542),
— med beaktande av kommissionens meddelande ”Europeiskt åtgärdsprogram för trafiksäkerhet –Att
halvera antalet dödsoffer i trafiken i Europeiska unionen till år 2010: ett gemensamt ansvar ”
(KOM(2003)0311) och kommissionens publikation ”Spara 20 000 liv på våra vägar ”, från oktober
2004,
(1) EUT C 43 E, 19.2.2004, s. 250.C 296 E/268 SV 6.12.2006 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag 27 april 2006