Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om säkerställande av en global minimiskattenivå för multinationella företagsgrupper i unionen

(COM(2021) 823 final – 2021/0433 (CNS))

(2022/C 290/09)

Föredragande: Krister ANDERSSON Medföredragande: Petru Sorin DANDEA

Remiss Europeiska unionens råd, 10.2.2022 Rättslig grund Artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig sektion Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning Antagande av sektionen 3.3.2022 Antagande vid plenarsessionen 23.3.2022 Plenarsession nr 568 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 197/1/5

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Syftet med kommissionens förslag är att de GloBE-modellregler som ingår i den andra pelaren i OECD/G20:s inkluderande ramverk ska införlivas inom EU. EESK välkomnar att kommissionen arbetar helt i linje med internationella diskussioner och överenskommelser, och stöder helhjärtat kommissionens målsättningar.

1.2 EESK håller med kommissionen om att ”effektiviteten och rättvisan i den globala minimiskattereformen är i hög grad beroende av att den genomförs i hela världen”. Det är mycket viktigt att förhandlingarna är framgångsrika och slutförs i tid. En gemensam global tillämpning utan nationell överreglering är nödvändig för att göra reglerna effektiva och undvika att konkurrensen snedvrids.

1.3 EESK instämmer till fullo i kommissionens ståndpunkter att ”det är absolut nödvändigt att säkerställa ett enhetligt genomförande av OECD:s modellregler i EU” och att ”detta kan endast uppnås om lagstiftningen antas centralt och införlivas på ett enhetligt sätt”.

1.4 Det är ytterst betydelsefullt att tekniska diskussioner och förberedande arbete redan äger rum på EU-nivå, men EESK noterar samtidigt att OECD fortfarande arbetar med att utarbeta ytterligare detaljerade regler och klargöra definitionerna. Medlemsstaterna bör därför vara uppmärksamma och inkludera alla rekommendationer och arbetsresultat från de pågående OECD-förhandlingarna.

1.5 EESK stöder alla insatser för att minska efterlevnadskostnaderna för europeiska företag och skattemyndigheter när det nya systemet utformas. Ett fullständigt genomförande av den andra pelaren kommer att vara komplext, och ta mycket tid och möda i anspråk för både företag och skattemyndigheter. Inom de närmaste månaderna förväntas OECD lägga fram viktiga regler om safe harbours, förenklad administrativ rapportering osv., vilket skulle kunna göra införandet av det nya skattesystemet smidigare för både företag och skattemyndigheter. Dessa regler bör införlivas i direktivet.

1.6 Kommittén anser att specifika skattebestämmelser som antagits av medlemsstaternas parlament, i syfte att utgöra avsiktliga incitament för investeringar och sysselsättningsinsatser, inte bör neutraliseras av modellreglerna. Det är viktigt att främja uppnåendet av en grönare och digitaliserad ekonomi, och skatter bör spela en roll i detta sammanhang.

1.7 EESK anser att direktivet bör innehålla en bestämmelse som gör det möjligt att tillämpa direktivet om tvistlösning på tvister som rör den andra pelaren, åtminstone mellan medlemsstater.

1.8 Kommittén stöder införandet av sanktioner vid bristande efterlevnad och uppmanar medlemsstaterna att genomföra grundliga skattekontroller för att säkerställa att direktivets bestämmelser följs fullt ut.

1.9 EESK efterlyser en översyn av EU:s förteckning över tredjeländer som inte är samarbetsvilliga när det gäller skattepaketet.

1.10 Rättvis beskattning av multinationella företag har sedan länge efterlysts av allmänheten, och EESK förväntar sig en snabb överenskommelse om den andra pelaren inom EU och globalt.

2. Bakgrund och kommissionens förslag

2.1 Kommissionens förslag till direktiv om en global minimiskattenivå för multinationella företagsgrupper i unionen syftar till att införliva OECD:s modellregler för nationellt införande av en global minimiskatt (OECD:s/det inkluderande ramverkets modellregler) i EU genom enhetliga regler och ett enhetligt genomförande ( 1 )

2.2 Sekelgamla nationella och internationella skatteregler är inte längre anpassade till vissa av de nya affärsmodeller som är i bruk i dag. Många företag har ingen fysisk närvaro i många länder och betalar inte bolagsskatt i dessa jurisdiktioner i samma utsträckning som företag med fysisk närvaro ( 2 )

2.3 De offentliga budgetarna stod under press i kölvattnet av finanskrisen 2008–2009. Alla dessa faktorer bidrog till en process inom OECD med inriktning på att ta itu med urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS).

2.4 Som en utvidgning av OECD:s BEPS-projekt från 2015 enades de som deltar i OECD/G20:s inkluderande ramverk om en lösning för att hantera de ökande skatteutmaningar som digitaliseringen av ekonomin ger upphov till.

2.5 Det överenskomna paketet omfattar två pelare, med företag inom alla sektorer. Den andra pelaren avser företagsgrupper med en sammanlagd omsättning på minst 750 miljoner euro. Genom den första pelaren införs en partiell omfördelning av rätten att beskatta överskjutande vinst till marknadsjurisdiktioner, och genom den andra pelaren införs en effektiv minimibeskattning på 15 % ( 3 ) . OECD:s modellregler består av 70 sidor med högst komplexa och tekniska regler, varav 10 sidor med definitioner för att möjliggöra ”en gemensam strategi” för global minimibeskattning.

2.6 Den andra pelaren består av två nationella regler: i) regeln om inkomstinkludering ( Income Inclusion Rule , IIR-regeln) och ii) dess reservregel, regeln om kompensation för bortfall i skattebetalning ( Under Taxed Payments Rule , UTPR-regeln) som tillsammans betecknas som de globala reglerna mot urholkning av skattebasen ( Global Anti-Base Erosion Rules, GloBE-reglerna), samt en fördragsbaserad regel – regeln om krav på beskattning ( Subject to Tax Rule, STTR-regeln).

2.7 Enligt förslaget ska den yttersta moderenheten betala in top up-skatten, dvs. underskottet för hela företagsgruppen, i den jurisdiktion där det har sin hemvist. Skatteintäkterna kommer följaktligen att uppbäras av den jurisdiktionen, vilket innebär att beskattning och skatteintäkter äger rum i en annan jurisdiktion. Det finns ingen skyldighet för länder att höja sin skattesats till miniminivån.

2.8 Om den yttersta moderenheten är belägen i ett land som inte har infört en kvalificerande IIR-regel träder UTPR-regeln i kraft. Detta innebär att de jurisdiktioner där det berörda multinationella företaget är verksamt måste göra motsvarande justering enligt modellreglerna, så att skatteskulden för företagen i gruppen justeras och den totala top up-skatten därmed uppbärs.

2.9 En jurisdiktions andel av den totala top up-skatten baseras på jurisdiktionens andel av gruppens totala antal anställda och materiella anläggningstillgångar i jurisdiktioner som har infört UTPR-regelverket.

2.10 Beräkningen av top up-skatten för varje jurisdiktion inbegriper ett substansundantag för verklig verksamhet som slutligen gör det möjligt att beskatta en viss inkomstandel under den effektiva minimiskattesatsen. Inledningsvis är den undantagna inkomsten fastställd till 10 % av de lokala lönekostnaderna och 8 % av värdet av de immateriella anläggningstillgångar som används lokalt, vilket sedan minskas till 5 % av respektive beskattningsunderlag under en tioårsperiod.

2.11 I OECD:s modellregler används finansräkenskaper som grund för beräkningen av effektiva skattesatser, med komplexa justeringar. De omfattar också en möjlighet för en jurisdiktion att göra en nationell minimiberäkning av top up-skatten, vilket innebär att top up-skatten fördelas till och uppbärs av den jurisdiktionen, och därmed överförs inga skatteintäkter från den jurisdiktionen till en annan jurisdiktion.

2.12 OECD har redan lovat att lägga fram en kommentar till modellreglerna under det första kvartalet 2022 för att klargöra hur reglerna ska tolkas och ta fram ytterligare riktlinjer/förtydliganden om safe harbours och administrativa riktlinjer. Ytterligare klargöranden kan förväntas.

2.13 En gemensam global tolkning av reglerna och ett genomförande som är enhetligt både innehålls- och tidsmässigt är av största vikt för att undvika snedvridningar och säkerställa lika villkor och europeisk konkurrenskraft ( 4 )

2.14 Kommissionens förslag är baserat på kommissionens meddelande ”Företagsbeskattning för 2000-talet” och innehåller endast de GloBE-modellregler som ingår i den andra pelaren i OECD/G20:s inkluderande ramverk. Den första pelaren är inte lika välutvecklad som den andra. Denna del av paketet kan också omfattas av ett EU-direktiv ( 5 )

2.15 Direktivets tillämpningsområde definieras genom hänvisning till ingående enheter belägna i unionen som ingår i multinationella företagsgrupper eller storskaliga nationella företagsgrupper med en konsoliderad gruppintäkt på minst 750 miljoner euro under minst två av de fyra föregående åren.

2.16 I direktivet föreskrivs att i situationer där den yttersta moderenheten är belägen utanför EU i en jurisdiktion som inte tillämpar en kvalificerande IIR-regel ska alla dess ingående enheter i jurisdiktioner med ett lämpligt regelverk för UTPR-regeln omfattas av denna regel. I en sådan situation kommer den multinationella företagsgruppens ingående enheter belägna i en medlemsstat att omfattas av top up-skatt i den medlemsstaten. Top up-skatten fördelas på grundval av en tvåfaktorsformel och beräknas med beaktande av lågbeskattade inkomster för den multinationella företagsgruppens ingående enheter.

2.17 Direktivet innehåller regler för beräkning av ”justerad vinst”, det vill säga den justerade vinst som ska beaktas vid beräkningen av den effektiva skattesatsen. För att beräkna denna inkomst är det nödvändigt att hänvisa till den ingående enhetens redovisade nettovinst eller nettoförlust för räkenskapsåret. Det görs noggranna justeringar för skillnaden mellan finansiell redovisning och skatteredovisning, och dessa är mycket komplexa. De främsta justeringarna avser kraven på när intäkter/kostnader ska rapporteras, men till exempel erkänns inte lågskattebestämmelser för patentboxar medan däremot överavskrivning av anläggningstillgångar erkänns.

2.18 Regler anges för beräkningen av ”medräknade och justerade skatter”, per ingående enhet och per räkenskapsår. Den primära principen vid fördelning av medräknade skatter är att hänföra dem till den jurisdiktion där de underliggande vinster som omfattas av dessa skatter intjänades. För att säkerställa denna princip innehåller direktivet också särskilda regler för gränsöverskridande skatter, fasta driftställen, transparenta enheter, kontrollerade utländska företag, hybridenheter eller skatter på utdelning.

2.19 I direktivet definieras den effektiva skattesatsen som kvoten av gruppens ingående enheters medräknade och justerade skatter och de justerade intäkter som dessa ingående enheter inom gruppen intjänat i en specifik jurisdiktion för räkenskapsåret. I enlighet med den övergripande överenskommelsen, och för att säkerställa införlivandet, fastställs i direktivet den effektiva minimiskattesatsen enligt GloBE-modellreglerna till 15 %.

2.20 För att minska efterlevnadskostnaderna i lågrisksituationer finns det ett undantag för minimibelopp, enligt principen om undantag av mindre betydelse. Detta gäller när vinsterna för den multinationella företagsgruppens ingående enheter i en jurisdiktion understiger 1 miljon euro och intäkterna understiger 10 miljoner euro.

2.21 Särskilda regler gäller i samband med sammanslagningar, förvärv, samriskföretag och multinationella företagsgrupper med flera moderenheter. Det föreskrivs att en konsoliderad intäktströskel ska tillämpas på gruppmedlemmar i en sammanslagnings- eller delningssituation. När en ingående enhet förvärvas eller säljs av en multinationell grupp inom ramen för reglerna bör en sådan ingående enhet behandlas som en del av båda grupperna under året, med vissa justeringar av värdena för de attribut som används för tillämpningen av GloBE-modellreglerna (såsom medräknade skatter, berättigade lönekostnader, berättigade materiella anläggningstillgångar och uppskjutna GloBE-skattefordringar).

2.22 Direktivet innehåller regler om system för skatteneutralitet och utdelningsskatt. För att undvika oavsiktliga utfall, såsom en oproportionerlig top up-skatt enligt UTPR-regeln i en multinationell grupp, föreskrivs i direktivet särskilda regler för beräkning av intäkten för den yttersta moderenheten när en sådan enhet är en genomflödesenhet eller omfattas av ett system med avdragsgill utdelning ( 6 )

2.23 Enligt direktivet är en ingående enhet i en multinationell företagsgrupp belägen i en medlemsstat skyldig att avlämna en deklaration med information om top up-skatt, såvida inte deklarationen avlämnas av den multinationella företagsgruppen i en annan jurisdiktion, med vilken medlemsstaten har ett kvalificerande avtal mellan behöriga myndigheter som möjliggör ett automatiskt utbyte av upplysningar avseende den årliga skattedeklarationen. Den obligatoriska skattedeklarationen ska avlämnas inom 15 månader efter utgången av det räkenskapsår som den hänför sig till.

3. Allmänna kommentarer

3.1 EESK välkomnar kommissionens förslag till direktiv, som syftar till att införliva den andra pelaren i EU:s rättssystem och på hela den inre marknaden. Kommittén stöder och välkomnar helhjärtat att kommissionen anpassar sitt arbete till internationella diskussioner och överenskommelser. EESK noterar att företag under vissa tröskelvärden inte påverkas av överenskommelsen, men att reglerna är generella och, enligt OECD, kommer att gälla för hundratals företag. Varje företagsgrupp som omfattas av förslaget kan ha åtskilliga fasta driftställen och dotterbolag.

3.2 Kommittén noterar att fyra av alla de länder som deltagit i förhandlingarna med koppling till det inkluderande ramverket inte har samtyckt till paketet, medan 137 länder har undertecknat den övergripande överenskommelsen. EU-direktivet om en minimiskatt kan tillhandahålla ytterligare defensiva åtgärder mot skadliga BEPS-metoder, och EESK stöder och har alltid stött BEPS-projektets mål för att säkerställa hållbara offentliga finanser i EU.

3.3 EESK håller med kommissionen om att ”effektiviteten och rättvisan i den globala minimiskattereformen är i hög grad beroende av att den genomförs i hela världen”. Det är mycket viktigt att förhandlingarna är framgångsrika och slutförs i tid. En gemensam global tillämpning är nödvändig för att göra reglerna effektiva och undvika att konkurrensen snedvrids.

3.4 Kommittén anser att den första och den andra pelaren i OECD/G20:s inkluderande ramverk bör behandlas som ett övergripande och ömsesidigt integrerat paket. Det är av yttersta vikt att de två pelarna genomförs på ett enhetligt sätt. EESK uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att intensifiera sina förhandlingsinsatser genom OECD för att se till att den första pelaren genomförs globalt så snart som möjligt.

3.5 EESK håller med kommissionen om att åtgärder på EU-nivå är nödvändiga och att det är ”absolut nödvändigt att säkerställa ett enhetligt genomförande av OECD:s modellregler i EU”. Kommittén instämmer dessutom i att ”detta kan endast uppnås om lagstiftningen antas centralt och införlivas på ett enhetligt sätt” ( 7 ) . EESK understryker att direktivet måste respektera de grundläggande friheterna, samt skyldigheterna och befogenheterna enligt fördragen.

3.6 Det faktum att alla medlemsstater deltog i överläggningarna med koppling till OECD/det inkluderande ramverket, eller därefter har samtyckt till resultatet av dessa, underlättar EU-processen. Rättvis beskattning av multinationella företag har sedan länge efterlysts av allmänheten, och EESK förväntar sig en snabb överenskommelse om den andra pelaren inom EU och globalt.

3.7 Det är ytterst betydelsefullt att tekniska diskussioner och förberedande arbete redan äger rum på EU-nivå, men EESK noterar samtidigt att OECD fortfarande arbetar med att utarbeta ytterligare detaljerade regler och klargöra definitionerna. Medlemsstaterna bör därför vara uppmärksamma och inkludera alla rekommendationer och arbetsresultat från de pågående OECD-förhandlingarna, eftersom en process för att modifiera eller ändra direktivet bör undvikas. Det är på liknande sätt viktigt att EU noga beaktar tidpunkten för tredjelandsjurisdiktioners genomförande.

3.8 EESK stöder kommissionens val att bygga vidare på det omfattande förberedande arbete som utförts på internationell nivå, och att utgå från OECD:s konsekvensbedömning vid utarbetandet av det aktuella förslaget, vilket betyder att det dubbelarbete som en ny konsekvensbedömning skulle innebära undviks. EESK skulle dock ha välkomnat en konsekvensbedömning av de delar av direktivet som gör det förenligt med EU-lagstiftningen. EESK efterlyser en sådan analys, och anser att den bör offentliggöras.

3.9 Kommittén noterar och är införstådd med behovet av att uppfylla kraven i EU-lagstiftningen. Den enklaste metoden, som inte nödvändigtvis är den enda, är en utvidgning av IIR-bestämmelserna till situationer av rent nationell karaktär.

3.10 Kommittén håller med kommissionen om att det är önskvärt att involvera ett begränsat antal skattebetalare och att tröskelvärdet på 750 miljoner euro är ”[förenligt] med OECD:s modellregler och med kraven i EU-lagstiftningen” ( 8 ) , vilket innebär att proportionalitetsprincipen respekteras. EESK noterar att tröskelvärdet är i linje med reglerna för landsspecifik rapportering och direktivet mot skatteflykt.

3.11 EESK håller med kommissionen om att den minimiskattesats på 15 % som man enades om i OECD/G20:s inkluderande ramverk om BEPS ”återspeglar en balans mellan bolagsskattesatserna i hela världen” ( 9 ) . Det är viktigt att respektera den överenskommelse som regeringarna ingått samt att införliva regelverket och ålägga de företag som omfattas av dess tillämpningsområde att betala top up-skatt. EESK stöder också, i linje med OECD-överenskommelsen, införandet av ett substansundantag för verklig verksamhet avseende lönekostnader och materiella anläggningstillgångar, och instämmer i kommissionens bedömning att det ”är osannolikt att BEPS-praxis skulle blomstra” när verklig ekonomisk verksamhet äger rum ( 10 )

3.12 EESK stöder alla eventuella insatser för att minska efterlevnadskostnaderna för europeiska företag och skattemyndigheter när det nya systemet utformas. Ett fullständigt genomförande av den andra pelaren kommer att vara komplext och ta mycket tid och möda i anspråk. Skattemyndigheterna kommer att behöva utveckla system och rutiner för att beräkna och driva in de nya skatterna i enlighet med kraven. Vidare kommer det att behövas lämplig och utbildad personal för att säkerställa ett snabbt genomförande, samtidigt som det behöver finnas resurser för andra internationella skattebefogenheter, såsom förhandsbesked om prissättning och tvistlösningsmekanismer. EESK uppmanar skattemyndigheterna att inleda eller ytterligare påskynda detta förberedande arbete om tidsgränsen för genomförandet (januari 2023) ska kunna hållas.

3.13 Kommittén anser att direktivet om tvistlösning bör göras tillämpligt på tvister som rör den andra pelaren, åtminstone mellan medlemsstaterna. Dessa nya regler om skattetvistlösning har gällt sedan den 1 juli 2019. De fastställs i rådets direktiv (EU) 2017/1852 ( 11 ) och innebär en avsevärd förbättring när det gäller att lösa skattetvister, eftersom de säkerställer att företag och medborgare snabbare och effektivare kan lösa tvister som rör tolkningen och tillämpningen av skatteavtal.

3.14 EESK stöder, i linje med OECD-överenskommelsen, undantaget av mindre betydelse, som gör det möjligt att undanta en enhet inom ett multinationellt företag när enhetens vinst inte överstiger 1 miljon euro och intäkterna understiger 10 miljoner euro. Taket kan behöva ses över allt eftersom.

3.15 EESK anser att det är viktigt att de planerade safe harbour-reglerna läggs fram tillräckligt tidigt, så att dessa regler kan införlivas i det slutliga direktivet. Detta är viktigt för att undvika onödiga administrativa bördor för skattebetalare och skattemyndigheter.

3.16 EESK håller med om att det i direktivet bör föreskrivas att kommissionen ska göra en bedömning av kriterierna för likvärdighet med IIR-regeln, tillsammans med en förteckning över tredjelandsjurisdiktioner som uppfyller likvärdighetskriterierna. Denna förteckning skulle kunna ändras genom en delegerad akt.

3.17 EESK noterar att det franska ordförandeskapet i Europeiska unionens råd har tillkännagett sin avsikt att om möjligt slutföra diskussionerna före det kommande franska valet i april 2022. EU bör uppmuntra sina handelspartner att vara lika ambitiösa.

4. Särskilda kommentarer

4.1 Det är viktigt att andra skattebestämmelser som antagits av medlemsstaternas parlament, i syfte att utgöra avsiktliga incitament för investeringar och sysselsättningsinsatser, inte neutraliseras av modellreglerna. Det bör inte skapas hinder för regler som varit i kraft sedan länge, till exempel avseende överavskrivning för fasta investeringar, incitament för FoU-verksamhet eller nyare initiativ för att främja utvecklingen av en grönare och mer digitaliserad ekonomi. Detta gäller inte bara initiativ för ekonomisk återhämtning i samband med pandemin utan också framtida tekniska innovationer, som bör uppmuntras.

4.2 Genomförandet av GloBE-modellreglerna i EU kommer att påverka befintliga bestämmelser i direktivet mot skatteflykt och, mer specifikt, reglerna om kontrollerade utländska företag, som skulle kunna samverka med IIR-regeln som grundregel i den andra pelaren. I kommissionens meddelande ”Företagsbeskattning för 2000-talet” ( 12 ) påpekas att regeringarna har antagit ett lapptäcke av åtgärder mot skatteflykt och skatteundandragande, och dessa åtgärder har medfört ännu mer komplexitet ( 13 ) . Även om det inte är nödvändigt att ändra direktivet mot skatteflykt ( 14 ) skulle en översyn av de kombinerade bestämmelsernas effektivitet och den administrativa börda som är förknippad med dessa kunna vara till nytta för både skattemyndigheter och företag.

4.3 EESK delar kommissionens åsikt att införlivandet av GloBE-modellreglerna i EU skulle kunna bana väg för en överenskommelse om det förslag till omarbetning av direktivet om räntor och royaltyer som är under behandling.

4.4 EESK efterlyser en noggrann övervakning av reglernas ändamålsenlighet och de administrativa kostnaderna. Medlemsstaterna bör undvika överdriven användning av skattebeslut om de inverkar menligt på bestämmelserna i den övergripande överenskommelsen.

4.5 Kommittén stöder införandet av sanktioner vid bristande efterlevnad och uppmanar medlemsstaterna att genomföra grundliga skattekontroller för att säkerställa att direktivets bestämmelser följs fullt ut.

4.6 EESK efterlyser en översyn av EU:s förteckning över tredjeländer som inte är samarbetsvilliga i ljuset av genomförandet av det överenskomna OECD-skattepaketet.

4.7 Rättvis beskattning av multinationella företag har sedan länge efterlysts av allmänheten, och EESK förväntar sig en snabb överenskommelse om den andra pelaren inom EU och globalt.

Bryssel den 23 mars 2022. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Förslag till rådets direktiv om säkerställande av en global minimiskattenivå för multinationella företagsgrupper i unionen, COM(2021) 823 final.

(2) Omfattningen av vissa så kallade digitala företags betalning av bolagsskatt, och vilka länder den betalas i, har analyserats av bland annat Matthias Bauer i ”Digital Companies and Their Fair Share of Taxes: Myths and Misconceptions”, ECIPE, februari 2018, https://ecipe.org/publications/digital-companies-and-their-fair-share-of-taxes/?chapter=all.

(3) ”OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project – Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy Global Anti-Base Erosion Model Rules (Pillar Two) – Inclusive Framework on BEPS”, https://www.oecd.org/tax/beps/tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-global-anti-base-erosion-model-rules-pillar-two.pdf. För en översikt, se även Jefferson VanderWolk, Squire Patton Boggs, ”Global Minimum Taxation for Large Multinationals”, https://www.linkedin.com/feed/update/urn:li:activity:6884197871441207296/.

(4) USA har ett eget system för global minimiskatt – Global Intangible Low Tax Income (GILTI) – men den nuvarande lagstiftningen är enligt kommissionen oförenlig med IIR-regeln. USA håller på att reformera sitt GILTI-system för att göra det kompatibelt med den andra pelaren. OECD kommer tillsammans med USA och dem som deltar i det inkluderande ramverket att diskutera villkoren för likvärdighet mellan det reformerade GILTI-systemet och den andra pelaren. Fram till dess att man är överens om sådana villkor kan europeiska företag ha en konkurrensnackdel, även om en tillämpad UTPR-regel skulle ge ett visst skydd.

(5) ”För att säkerställa ett konsekvent genomförande i alla EU:s medlemsstater, även de som inte är medlemmar i OECD och som inte deltar i det inkluderande ramverket, kommer kommissionen att föreslå ett direktiv för genomförandet av pelare 1 i EU.” COM(2021) 251 final, s. 9.

(6) När det gäller investeringsenheter finns det särskilda regler för fastställandet av den effektiva skattesatsen, top up-skatten, en möjlighet att välja att behandla dem som skattetransparenta enheter och en möjlighet att tillämpa en beskattningsbar utdelningsmetod.

När det gäller utdelningsskattesystem föreskrivs det i direktivet att när den enhet som avlämnar deklarationen gör ett årligt val med avseende på ingående enheter som omfattas av ett berättigat system för utdelningsskatt, ska en uppskattad utdelningsskatt inkluderas i beräkningen av de medräknade och justerade skatterna för de relevanta ingående enheterna.

(7) COM(2021) 823 final, s. 3.

(8) COM(2021) 823 final, s. 3.

(9) COM(2021) 823 final, s. 16.

(10) COM(2021) 823 final, s. 16.

(11) EUT C 173, 31.5.2017, s. 29.

(12) COM(2021) 251 final.

(13) Se EESK:s yttrande ”Företagsbeskattning för 2000-talet”. Ännu inte offentliggjort.

(14) COM(2021) 823 final, s. 2.