[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 10.7.2009

KOM(2009) 356 slutlig

SJÄTTE ÅRSRAPPORTEN FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET

ÖVERSIKT ÖVER TREDJELÄNDERS HANDELSPOLITISKA SKYDDSÅTGÄRDER MOT GEMENSKAPEN (STATISTIKEN GÄLLER FRAM TILL OCH MED DEN 31 DECEMBER 2008 MEDAN FALLREDOGÖRELSE OCH TEXT UPPDATERATS TILL MARS 2009) {SEC(2009) 958}

SJÄTTE ÅRSRAPPORTEN FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET

ÖVERSIKT ÖVER TREDJELÄNDERS HANDELSPOLITISKA SKYDDSÅTGÄRDER MOT GEMENSKAPEN (STATISTIKEN GÄLLER FRAM TILL OCH MED DEN 31 DECEMBER 2008 MEDAN FALLREDOGÖRELSE OCH TEXT UPPDATERATS TILL MARS 2009)

Sammanfattning

Antalet pågående handelspolitiska skyddsåtgärder mot EU i slutet av 2008 var något lägre jämfört med året innan. Det beror på det stora antalet nya undersökningar som inleddes år 2001 och på de många åtgärder som följaktligen infördes under 2002 och 2003, varav många löpte ut 2008. Detta antal förväntas stiga på grund av det ökade antalet nya undersökningar som inletts under de sista månaderna 2008 och de första månaderna 2009. Kommissionen har fortsatt att noga övervaka denna verksamhet, ge bistånd till den berörda industrin i EU och ingripa där så är lämpligt. Under året uppnåddes positiva resultat. Den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen kommer dock att i allt högre grad locka många tredjeländer att tillämpa skyddsinstrument på ett sätt som strider mot WTO:s regler och som inte främjar öppen handel. Mot denna bakgrund är kommissionens insatser för att övervaka tredjeländers åtgärder, främja internationellt samarbete och internationell samordning samt förbättrade normer vid användningen av handelspolitiska skyddsinstrument av central betydelse.

1. INLEDNING

I förra årets rapporter välkomnade kommissionen att de handelspolitiska skyddsåtgärderna mot EU eller dess medlemsstater blev allt färre, men konstaterade också att det fortfarande var nödvändigt att noga övervaka dessa åtgärder med tanke på de fortsatta bristerna hos tredjeländernas åtgärder.

Utvecklingen av den globala ekonomiska krisen var 2008 års viktigaste händelse och krisen fick naturligtvis negativa effekter för många ekonomiska operatörer världen över. I detta sammanhang betonade G20 i sitt senaste uttalande att det är mycket viktigt att motverka protektionism och lovade att avstå från att införa nya handelshinder för varor, nya exportrestriktioner eller vidta åtgärder som inte överensstämmer med WTO-bestämmelser.

Antalet nya undersökningar om handelspolitiska skyddsåtgärder som inleddes under årets sista månader ökade intressant nog avsevärt och denna tendens fortsatte också under de första månaderna 2009: i slutet av februari 2009 pågick 49 undersökningar av handelspolitiska skyddsinstrument med eventuell inverkan på EU-exporten[1], vilket är ett mycket stort antal jämfört med tidigare år, och nästan hälften av dessa nya ärenden inleddes under 2008 års sista fyra månader.

Antidumpnings- och utjämningsåtgärder kan inte betraktas som ”protektionistiska” åtgärder som sådana, eftersom deras syfte snarare är att korrigera snedvridningar av den internationella handeln och att återupprätta handelsflöden med rättvis konkurrens. Detta är dock inte längre fallet när nya undersökningar och eventuella följdåtgärder inte är förenliga med WTO:s standarder.

I den rådande situationen är det viktigare än någonsin att garantera EU:s industrier ett legitimt marknadstillträde och det är följaktligen fortfarande av central betydelse att genomföra (och till och med skärpa) instrumentens tillämpningskriterier och att noga övervaka att de åtgärder som tillämpas är lagligt motiverade.

I detta hänseende görs i rapporten nedan en detaljerad analys av de övergripande tendenserna, de pågående problemen samt de resultat som kommissionen nått i sin verksamhet för att övervaka tredjeländers åtgärder.

2. ÖVERGRIPANDE TENDENSER

I slutet av 2008 pågick totalt 133 handelspolitiska skyddsåtgärder mot Europeiska gemenskapen eller dess medlemsstater, vilket är en minskning jämfört med föregående år (147 åtgärder). Denna minskning beror främst på att ett antal åtgärder löpt ut efter den ”normala” tillämpningstiden på fem år, och bör betraktas mot bakgrund av det rekordhöga antalet pågående åtgärder under 2004, som nästan uppgick till 200.

Merparten av dessa åtgärder är fortfarande antidumpningsåtgärder, vilka utgör ungefär två tredjedelar av samtliga åtgärder. Tendensen med allt färre utjämningsåtgärder fortsatte under 2008. Även antalet skyddsåtgärder minskade, från 36 under 2007 till 32 under 2008, men utgör fortfarande en fjärdedel av det totala antalet pågående åtgärder.

Som förklaras ovan står minskningen av de pågående åtgärderna dock i kontrast mot antalet nya undersökningar . Det totala antalet nya undersökningar ökade nämligen från 19 undersökningar under 2007 till 33 undersökningar under 2008, vilket är en oroande tendens, särskilt med tanke på att nästan hälften av de nya ärendena inleddes under årets två sista månader och att tendensen har fortsatt under de första månaderna 2009. Det bör dock noteras att hälften av dessa nya undersökningar rör skyddsåtgärder, vilka vidtas på allmängiltiga grunder men inte alltid rör produkter som exporteras av EU-industrierna. Om alla dessa undersökningar leder till åtgärder kan man i alla händelser förvänta sig att antalet pågående åtgärder kommer att öka i framtiden.

Dessa nya ärenden rör främst stålindustrin (fästanordningar, varm- eller kallvalsade produkter i rullform och stålrör) men också produkter som kemikalier, keramiska plattor och skördemaskiner. De främsta användarna var Indien, Ryssland, Kina och Brasilien, men även länder som aldrig eller nästan aldrig använt dessa instrument, t.ex. Kazakstan år 2008 och Israel i början av 2009.

Totalt infördes 18 nya åtgärder under 2008 (2 provisoriska och 16 slutgiltiga åtgärder). Brasilien (4 antidumpningsåtgärder) och Turkiet (4 skyddsåtgärder) var mest aktiva, tillsammans med Indien och Förenta staterna, som införde två antidumpningsåtgärder var.

3. TENDENSER PER LAND

Förenta staterna förblir den främsta användaren av skyddsinstrument mot Europeiska gemenskapen eller dess medlemsstater med 25 pågående åtgärder, dvs. nästan 20 procent av det totala antalet åtgärder. Övriga viktiga länder är Indien (16 åtgärder), Brasilien och Turkiet (11 åtgärder var), Kina (9 åtgärder), Ukraina och Mexiko (8 åtgärder var).

Antalet pågående åtgärder i Indien fortsatte att minska (från 19 under 2007 till 16 under 2008), medan de övriga länderna endast uppvisade en början till en minskning (Brasilien och Kina) eller inte uppvisade någon förändring alls (Förenta staterna) jämfört med 2007. De fem länder som infört flest åtgärder står fortfarande för över hälften av det totala antalet pågående åtgärder.

Antalet åtgärder ökade endast i tre länder (Turkiet, Japan och Moldavien) under 2008, och beträffande Turkiet bör det betonas att ökningen av åtgärder endast rör nya skyddsåtgärder som infördes under 2008.

Se bilaga I för en närmare beskrivning av tendenserna och viktiga ärenden för varje tredjeland.

4. PÅGÅENDE PROBLEM

Kommissionen stod fortfarande inför samma problem som tidigare, nämligen låga kvalitetskriterier för inledandet av undersökningar, undermålig analys av skada och orsakssamband, åsidosättande av de berörda parternas rätt till försvar och en allt högre användning av skyddsåtgärder.

Det ökade antalet nya undersökningar under de sista månaderna 2008 (och de första månaderna 2009), som säkerligen är ett direkt resultat av den ekonomiska krisen, har naturligtvis förvärrat vissa av de konstaterade problemen och särskilt de som rör kriterierna för inledandet av undersökningar, de berörda parternas rätt till försvar och den omfattande användningen av skyddsinstrument.

4.1. Låga kvalitetskriterier för inledandet av undersökningar

Liksom under tidigare år inleds undersökningar alltför ofta trots att kriterierna för inledandet inte uppfylls, dvs. trots att bevisningen om skada i många fall är ofullständig och trots att det saknas övertygande bevisning om orsakssambandet. Detta har särskilt konstaterats under de sista månaderna 2008. Det är uppenbart att den finansiella och ekonomiska krisen fått negativa följder för många industrier, som därför försöker kompensera för detta på alla sätt de kan. Vissa industrier har därför ingett klagomål i syfte att få skydd genom handelspolitiska skyddsåtgärder. Samtidigt som tredjeländer har rätt att tillämpa handelspolitiska skyddsinstrument har dock ett flertal undersökningar inletts mot bakgrund av otillräckligt underbyggda klagomål, eftersom prima facie -bevis saknas. Krisens negativa effekter visade sig till att börja med inte förrän i slutet av 2008, vilket inte är en tillräckligt representativ period för att kunna styrka dumpning eller skada etc. För det andra utpekas import mycket ofta felaktigt som orsaken till påstådd skada, trots att den verkliga orsaken till problemen snarare är den allmänna ekonomiska nedgången. Slutligen är syftet med handelspolitiska skyddsinstrument inte att tillhandahålla protektionistiska åtgärder för industrin, utan snarare att undanröja den skadliga effekten av illojal handel vid import eller ökningar av importen.

I den rådande situationen är det därför viktigt att de undersökande myndigheterna ser till att de klagomål som inges av lokala industrier är förenliga med WTO:s standarder och bygger på objektiv, lämplig och tillräcklig bevisning. De undersökande myndigheterna bör avstå från att i onödan inleda undersökningar eftersom dessa stör handeln, vanligen är mycket betungande för de berörda företagen och mycket ofta också leder till oberättigade åtgärder.

Enligt WTO:s bestämmelser får inga undersökningar inledas på grundval av ett klagomål som bygger på rena antaganden och som inte styrks genom relevant bevisning, vilket tyvärr ofta tycks vara fallet.

4.2. Omfattande användning av skyddsåtgärder

Skyddsåtgärder fortsätter att tillämpas i hög grad: över hälften av de nya undersökningar som inleddes under 2008 var skyddsundersökningar och dessa utgör fortfarande en fjärdedel av det totala antalet åtgärder som pågår mot EU. Även om inte alla dessa undersökningar eller åtgärder påverkar EU:s industrier (ibland exporteras inte ens den berörda produkten från EU), är denna tendens ändå oroande eftersom skyddsåtgärder egentligen endast bör tillämpas under exceptionella omständigheter. Dessutom kan skyddsåtgärder få direkta eller indirekta (omläggning av handeln) negativa effekter för EU:s företag.

I många fall respekterar de undersökande myndigheterna inte WTO:s tämligen stränga standarder när de inför skyddsåtgärder och dessa åtgärder borde därför betraktas som protektionistiska åtgärder som otillbörligt påverkar handeln med produkter under rättvisa konkurrensförhållanden.

Av uppgifterna om de nya undersökningar och åtgärder som inletts under 2008 framgår tydligt att vissa länder föredrar att använda skyddsinstrument, trots att landspecifika instrument mot illojal handel, dvs. antidumpning, ofta borde användas i stället.

Kommissionen fortsätter därför att framföra sin oro över användningen och inverkan av skyddsinstrument, och uppmanar tredjeländer att avstå från att använda detta instrument. Om skyddsundersökningar inte kan undvikas tvingas kommissionens avdelningar ofta att i så hög grad som möjligt försöka minimera inverkan av eventuella skyddsåtgärder på EU-exporten.

4.3. Förfarandemässiga aspekter, särskilt respekten för de berörda parternas rätt till försvar

Trots kommissionens ansträngningar att lösa dessa frågor har det visat sig att vissa tredjeländer tyvärr fortfarande försummar parternas rätt till försvar och tillämpar betungande och onödiga förfaranden vid sina undersökningar.

Särskilt reglerna om sekretesskydd tolkas alltför ofta på ett otillbörligt sätt och faktiska uppgifter lämnas ibland inte ut och/eller registreras eller sammanfattas inte ens trots att det inte finns någon risk för röjande av konfidentiell information. Ett exempel på detta är att samlade uppgifter om faktiska skadeindikatorer inte lämnas ut trots att de rör mer än tre ekonomiska aktörer.

Det har också visat sig att flera länder begär att exportörerna ska lämna ut mycket specifik och detaljerad information, trots att det är uppenbart att denna information antingen är irrelevant för fastställandet av eventuell dumpning eller skada, är ytterst betungande och onödiga eller ibland till och med rör mycket känsliga affärshemligheter.

Detta inverkar naturligtvis negativt på de exporterande industriernas och de övriga berörda parternas rätt till försvar. Kommissionen kommer därför att fortsätta att diskutera dessa frågor med de berörda myndigheterna inte bara inom ramen för enskilda ärenden, utan också mer allmänt vid bilaterala kontakter eller i arbetsgrupper med olika tredjeländer.

5. KONKRETA RESULTAT

Kommissionen har i grunden tre olika uppgifter när det gäller tredjeländers handelspolitiska skyddsåtgärder. Den första uppgiften är att bistå de industrier som direkt berörs av undersökningar med information och rådgivning. Den andra uppgiften är av mer allmän karaktär och består i att noga övervaka de undersökningar som genomförs av tredjeländer för att se till att kriterierna tillämpas korrekt, vilket också omfattar anordnandet av seminarier och arbetsgrupper för att främja bästa praxis. Den sista uppgiften består slutligen i att direkt ingripa i pågående undersökningar för att avhjälpa konstaterade brister och garantera bästa möjliga resultat för de berörda EU-industrierna.

Resultatet för de två första uppgifterna är svårt att mäta, men kommissionen har fått mycket positivt gensvar från såväl de berörda industrierna som medlemsstaterna, vilket naturligtvis stimulerar den att fortsätta med och om möjligt förbättra denna verksamhet. På grund av den aktuella finansiella krisen och den därpå följande ökningen av tredjeländers åtgärder spelar kommissionen nu faktiskt en ännu viktigare roll när det gäller att ge EU:s industrier hjälp och vägledning än under föregående år.

Under 2008 nåddes följande viktiga resultat:

5.1. Nedsättning till noll – positivt avgörande från WTO

I det första ärendet med nedsättning till noll ogillades Förenta staternas talan av WTO:s överprövningsorgan i maj 2006, och Förenta staterna fick till och med april 2007 på sig att rätta sig efter avgörandena. Landet vägrade dock att följa avgörandena fullständigt och EU tvingades därför begära att ett förfarande för överenskommelse skulle inledas. Panelen lade fram sin rapport i december 2008. Den bekräftade att Förenta staterna inte får dra sig ur sina WTO-åtaganden genom att genomföra årliga översyner av en tull och sedan hävda att dessa översyner har ”ersatt” den bestridda åtgärden och att de endast kan bestridas inom ramen för ett nytt tvistförfarande. EU beslutade dock att överklaga panelrapporten eftersom unionen inte instämde i vissa aspekter av panelens kompletterande slutsatser. Om det i det slutgiltiga avgörandet i denna tvist fastställs att Förenta staterna fortfarande inte följer eller uppfyller sina WTO-åtaganden, kommer EU att kunna kräva motåtgärder.

I det andra ärendet med nedsättning till noll bekräftade överprövningsorganet de huvudsakliga förhållanden som EU överklagat, förkastade alla Förenta staternas överklagandeskäl och bekräftade panelens slutsats att Förenta staterna agerade i strid mot sina WTO-åtaganden genom att tillämpa nedsättning till noll i sina årliga översyner. Därför måste Förenta staterna genomföra rekommendationerna och följa avgörandena i denna tvist och kan för detta begära en ”rimlig tidsperiod”. Rekommendationerna och avgörandena i detta ärende innebär att Förenta staterna måste räkna om dumpningsmarginalerna för de 46 enskilda åtgärder som EG identifierat, utan att använda nedsättning till noll.

5.2. Olivolja – Mexiko – Avslutade åtgärder

Den WTO-panel som EU begärt ansåg att de utjämningsåtgärder som Mexiko infört mot import av olivolja från EU stred mot vissa WTO-bestämmelser. Dessa åtgärder avslutades efter ett beslut från en mexikansk nationell domstol som godkände de argument som kommissionen lagt fram under WTO-förfarandet.

5.3. PVC-profiler – Ukraina – Avslutad skyddsundersökning

Kommissionen följde noga denna undersökning med tanke på det stora ekonomiska intresset för EU-industrin – en årlig export till ett värde av cirka 100 miljoner euro, främst från Tyskland och Polen – och med tanke på de brister som konstaterades. Kommissionen samordnade sina insatser med de berörda EU-industrierna och redogjorde för de främsta bristerna i och med att det inte förelåg någon allvarlig skada på grund av avsaknaden av orsakssamband med importen och eftersom den inhemska industrin inte drabbats av de påstådda problemen. Kommissionens ingripande var framgångsrikt eftersom ärendet avslutades utan att åtgärder infördes, med tanke på att det inte kunde fastställas att Ukraina lidit allvarlig skada.

5.4. Skyddsåtgärder – Turkiet

Under de senaste åren har Turkiet blivit ett av de länder som tillämpar flest skyddsåtgärder, vilket också påverkar EU-produkter som i vissa fall inte anses vara orsaken till den skada som de turkiska producenterna lidit. Kommissionens syfte var helt enkelt att förhindra att åtgärder infördes, och även om detta inte lyckades var det åtminstone möjligt att delvis minimera åtgärdernas negativa ekonomiska inverkan. I ärendet med vissa elektriska apparater undveks införandet av åtgärder för nästan hälften av produkttyperna och i ärendet med bomullsgarn fastställdes högsta gränser, vilket minskade den faktiska värdetullen för EU-export. Turkiet inledde inte några nya skyddsundersökningar under andra hälften av 2008 och kommissionen fortsätter att följa denna fråga mycket nära.

5.5. Glasblock – Thailand – Sänkta tullsatser

Denna undersökning inleddes 2007 och avslutades i januari 2009. Thailand införde antidumpningstullar mot import av glasblock från Tjeckien, men efter det att kommissionen ingripit med en begäran om tillämpning av regeln om lägsta tull har den slutgiltiga tullen för EU:s exportörer sänkts avsevärt.

5.6. Kallvalsade stålprodukter – Thailand – Återkallade tullar

De antidumpningstullar som infördes på detta område 2002 varierade mellan 10,02 % och 25,57 % för EU-exportörer. I mars 2008 inledde de thailändska undersökande myndigheterna en översyn vid giltighetstidens utgång av åtgärderna mot EU, Japan, Taiwan och Korea. I sina preliminära avgöranden övervägde Thailand att förlänga åtgärderna för alla berörda länder. Kommissionen ingrep i detta ärende med argumentet att en negativ dumpningsmarginal på 41 % till följd av undersökningen av EU-exporten tydligt visade att det inte fanns någon sannolikhet för att EU-exportörerna skulle fortsätta med eller åter tillämpa dumpning. Kommissionen upprätthöll nära kontakter med vissa av EU:s exportproducenter som deltog i samarbetet i undersökningen och som också betonade att exporten av den berörda produkten var begränsad och att EU:s export var av högre kvalitet än den inhemska produktionen, vilket således innebar att den thailändska industrin inte lidit skada.

5.7. Glukosmonohydrat – Indonesien

På grundval av meddelandet om preliminära undersökningsresultat ingrep kommissionen i nära samarbete med industrin och genomdrev ett uteslutande av de flesta produkttyper som exporterades från EU med motiveringen att de inte vållade den indonesiska inhemska industrin skada. Detta resultat måste dock bekräftas genom de slutgiltiga avgörandena.

5.8. Linor av stål (Sydafrika) och viskosfiber (Brasilien) – positiva preliminära avgöranden

I dessa två ärenden visar meddelandet om preliminära undersökningsresultat att våra ingripanden kan leda till ett mer gynnsamt resultat för de berörda EU-exportörerna, dvs. en lägre tull i Brasilien och ingen tull alls i Sydafrika. Det senare måste dock bekräftas genom de slutgiltiga avgörandena.

5.9. Brasilien: Översyn vid giltighetstidens utgång för Grekland i fråga om konserverade persikor

Detta ärende är ytterligare ett bra exempel på att industrins och kommissionens kontinuerliga ansträngningar kan inverka positivt på en undersökning. Översynen slutfördes i april 2008 utan att åtgärderna bevarades. Kort därefter beslutade tyvärr Brasilien att höja sina tullar för samma produkt inom gränsen för den fastställda tullsatsen.

5.10. Nya medlemsstaters marknadsekonomiska status

Under 2007 visade det sig att Brasilien och Argentina vid antidumpningsundersökningar fortsatte att behandla de nyaste EU-medlemsstaterna som länder som inte har uppnått fullständig och villkorslös marknadsekonomisk status. Efter flera ingripanden på olika nivåer löstes denna fråga nästan fullständigt under 2008. Det är beklagligt att detta problem löstes först efter så lång tid, särskilt med tanke på att hela frågeställningen är obegriplig, och det är särskilt tråkigt att problemen ännu inte har lösts helt och hållet i Brasilien när det gäller Rumänien och Bulgarien. Kommissionen fortsätter dock att arbeta för och hoppas på en slutgiltig lösning under 2009.

6. SLUTSATS

Även om antalet pågående handelspolitiska skyddsåtgärder mot EU eller dess medlemsstater minskade under 2008 förväntas det öka nästa år. Till skillnad från den ovannämnda minskningen var de handelspolitiska skyddsåtgärderna oerhört talrika under 2008 och särskilt i slutet av året. Sammanlagt inleddes 33 nya undersökningar, och ungefär hälften av dessa under årets sista fyra månader. Denna tendens fortsatte i början av 2009.

Denna tendens är särskilt oroande med tanke på att kommissionen har kunnat konstatera att inledandet av undersökningar i ett antal ärenden inte har varit lagligt motiverade, främst på grund av att det saknas tillräckliga prima facie -bevis på skada eller att sådan bevisning endast föreligger för en mycket begränsad tidsperiod. Dessutom har parternas rätt till försvar inte respekterats i flera fall.

Den globala ekonomiska nedgången fick tydligt negativa ekonomiska konsekvenser för många företag världen över och det är naturligt att många företag under dessa omständigheter söker lindring på alla sätt de kan. Detta i sig är dock inte tillräckligt för att motivera inledandet av handelspolitiska skyddsundersökningar, vars syfte är att korrigera snedvridningar på marknaden och återupprätta handelsflöden med rättvis konkurrens snarare än att skydda industrier från lojal konkurrens. När tredjeländernas administrationer mottar klagomål borde de därför vara ytterst noga med att uppfylla sina internationella åtaganden, genom att inte inleda skyddsundersökningar och/eller införa handelspolitiska skyddsåtgärder om detta inte är lagligt motiverat.

I detta sammanhang har kommissionen noga övervakat tredjeländers handelspolitiska skyddsåtgärder, ingripit mycket aktivt i fråga om pågående undersökningar och i hög grad bistått företag som berörts av dessa åtgärder. De resultat som nåtts i år betonar vikten av kommissionens insatser och också betydelsen av samarbetet med industrin och medlemsstaterna samt behovet att upprätthålla bilaterala kontakter med myndigheterna i tredjeland. Dessa ansträngningar har dock inte alltid lett till positiva resultat och i många fall anser man fortfarande att undersökningarna brustit i objektivitet och att parternas rätt till försvar inte respekterats tillräckligt.

I en svår ekonomisk situation är det desto viktigare att garantera ett legitimt marknadstillträde för EU:s industrier och kommissionen kommer därför att fullfölja sina insatser för att bistå exportörerna och främja höga normer vid handelspolitiska skyddsundersökningar för att förhindra missbruk av instrumenten.

Förutom direkta ingripanden inom ramen för pågående undersökningar kommer kommissionen också att fortsätta de bilaterala diskussionerna, till exempel i de olika ad hoc -expertgrupperna för handelspolitiska skyddsinstrument med ett antal handelspartner (t.ex. Indien, Kina, Ukraina och Korea), samt anordna olika utbildningar för tjänstemän från tredjeländer som gör det möjligt att främja höga standarder för handelspolitiskt skydd.

[1] Dessa ärenden utgörs av 29 antidumpningsundersökningar (varav 9 översyner vid giltighetstidens utgång), 19 skyddsundersökningar (varav 8 om EU-export) och 1 utjämningsundersökning (översyn vid giltighetstidens utgång).