SV Europeiska unionens officiella tidning C 44/143

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Rapport från kommissionen – Rapport om konkurrenspolitiken 2008”

KOM(2009) 374 slutlig

2011/C 44/24

Föredragande: Arno METZLER

Den 23 juli 2009 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Rapport från kommissionen – Rapport om konkurrenspolitiken 2008”

KOM(2009) 374 slutlig.

Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 15 juni 2010.

Vid sin 464:e plenarsession den 14–15 juli 2010 (sammanträdet den 14 juli 2010) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 111 röster för, 1 röst emot och 8 nedlagda röster:

1. Sammanfattning och slutsatser

1.1 EESK ser positivt på att kommissionen för första gången har ägnat ett kapitel åt konsumentfrågor inom ramen för kartellbekämpning. Vi erinrar emellertid om att mekanismen för grupptalan ännu inte har genomförts. Dessutom borde man dock framhålla konkurrens- och antitrustlagstiftningens inverkan på och betydelse för andra delar av det civila samhället och ekonomin i Europa. Dessa frågor borde behandlas i rapporterna i framtiden.

1.2 EESK välkomnar och stöder kommissionens strävan att i samband med återkrav av statliga stöd och garantier verka för att återställa och driva igenom lika konkurrensvillkor på samtliga europeiska marknader. Kommittén är övertygad om att detta är en förutsättning för en trovärdig och tillförlitlig europeisk konkurrenslagstiftning.

1.3 EESK uppmanar kommissionen att anstränga sig mer för att genom förbättrad kommunikation öka EU-medborgarnas förståelse just för dessa aspekter av kommissionens agerande.

1.4 EESK uppmanar kommissionen att förklara huruvida och i vilken utsträckning den tänker ändra bestämmelser och befintliga riktlinjer med utgångspunkt i sina erfarenheter av nödhjälpen i form av statligt stöd till finanssektorn och den reala ekonomin till följd av krisen. Kommittén hoppas på så sätt kunna förstå hur kommissionen kommer att förhålla sig till framtida statliga stöd för systemrelevanta industrisektorer (bilindustrin m.m.).

I konkurrensfrågor borde man också ta hänsyn till globaliseringen och de krav denna ställer.

1.5 Kommittén framhåller vad den anförde i sitt yttrande om rapporten om 2007, nämligen att kommissionen borde uppmärksamma den sociala dumpningens betydelse, den bristande respekten för arbetsskyddsbestämmelserna m.m. och rapportera om resultaten. Detta borde vara en särskild prioritering på transportområdet.

2. Innehållet i rapporten om 2008

2.1 Europeiska kommissionen lägger i rapporten om 2008 särskild tonvikt vid karteller och konsumentskydd. Med exempel som banankartellen och bilglaskartellen (förfaranden under 2008) har kommissionen visat hur producentkartellerna påverkar inte bara konsumenterna och de priser de måste betala utan också olika branschers innovationsförmåga negativt.

Kommissionen har visat att instrumenten i programmet för förmånlig behandling fungerar. Möjligheten att betrakta samarbetsvilja i samband med avslöjande av karteller som en förmildrande omständigheter vid åläggande av böter har en positiv inverkan på kommissionens arbete och framsteg. Kommissionen har förklarat hur höga böter ökar antitrustlagstiftningens och den ekonomiska lagstiftningens allmänpreventiva verkan.

2.2 Under 2008 fortsatte kommissionen att vidta kraftfulla insatser mot karteller. Kommissionen bötfällde 34 företag till ett sammanlagt belopp på 2 271 miljoner euro i sju kartellärenden.

Kommissionen gjorde under 2008 skadeberäkningar. Kommissionen tittade i samband med detta på de 18 karteller som man fattat beslut om under åren 2005–2007. Kommissionen uppskattade överprissättningen på kartellmedlemmarnas varuproduktion till mellan 5 % och 15 % och skadans storlek till mellan 4 miljarder euro och 11 miljarder euro för dessa karteller.

För varje kartell som upptäcks uppstår det fem andra som förblir oupptäckta, eller som hinner upplösas innan de upptäcks, enligt uppskattningar gjorda av den brittiska konkurrensmyndigheten Office of Fair Trading (OFT). Om så är fallet kan de 18 kartellbeslut om fattades under 2005–2007, också om man ser till deras avskräckande verkan, ha förhindrat skador för konsumenterna på i storleksordningen 60 miljarder euro.

3. Instrument

3.1 Antitrust – artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget

3.1.1 Den 2 april 2008 antog kommissionen vitboken om skadeståndstalan vid brott mot EG:s antitrustregler. Möjligheten till enskild talan mot företag som brutit mot antitrustreglerna gjorde detta till ett mycket omdiskuterat projekt från kommissionens sida på antitrust- och konkurrenslagstiftningens område. EESK uttryckte sitt tydliga stöd för inrättandet av ett gemenskapsinstrument utformat i syfte att harmonisera vissa aspekter av enskilda och gemensamma åtgärder i samband med skadeståndskrav på grund av brott mot artiklarna 101 och 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Kommissionen har också infört ett förenklat förlikningsförfarande för kartellbekämpning. Förlikningspaketet trädde i kraft den 1 juli 2008 och består av förordningar och meddelanden från kommissionen. Böterna för förståndiga kartellmedlemmar som ”erkänner” sedan förfarandet inletts och insyn i handlingarna getts kan till exempel sänkas med 10 %. Detta innebär en verklig förenkling.

3.1.2 Under 2008 offentliggjorde kommissionen också en vägledning om sina prioriteringar vid tillämpningen av artikel 82 på företags missbruk av dominerande ställning genom utestängande åtgärder. Kommissionen förklarar här den analytiska ram som den i sitt beslutsfattande använder för att förstå och förklara hur konsumenterna skadas.

3.1.3 Kommissionen inledde eller fortsatte under 2008 också översynen av gruppundantagsförordningen om vertikala avtal, gruppundantagsförordningen om motorfordonssektorn och gruppundantagsförordningen om försäkringssektorn.

3.1.4 Tillämpning av antitrustbestämmelserna på upphovsrätt som inte omfattas av antitrustlagstiftningen

3.1.4.1 Kommissionen förbjöd under 2008 Cisac (International Confederation of Societies of Authors and Composers) att i sina avtal om ömsesidighet fortsätta tillämpa begränsningar för medlemskap och på så sätt hävda nationella begränsningar.

3.1.4.2 Också när det gäller missbruk av dominerande ställning har kommissionen varit aktiv genom att fastställa ett slutligt vitesbelopp på 899 miljoner euro för Microsoft. Rättstvisten avgjordes i december 2009.

3.2 Statliga åtgärder för offentliga företag eller företag med särskilda och exklusiva rättigheter

3.2.1 Offentliga sektorn omfattas också av konkurrenspolitiken enligt artikel 86 i EU-fördraget.

Kommissionen har på detta område yttrat sig genom beslut om postmonopol och energiekonomi.

3.3 Kontroll av koncentration och övervakning av korrigerande åtgärder

3.3.1 Tillkännagivande om korrigerande åtgärder

Kommissionen antog i oktober 2008 ett nytt meddelande och en tillämpningsförordning på detta område. Båda syftar till att göra konsumentskyddet inom denna sektor bättre och mer påtagligt i form av lägre priser, t.ex. genom strängare informationskrav och krav på att den information som ges tillsammans med produkten ska vara mer systematisk.

3.3.2 Tillämpning av bestämmelserna

Kommissionen förklarade dessutom vilka medel och åtgärder som vidtagits för att skydda konsumenterna. Även här var antalet anmälningar som gjordes till kommissionen mycket stort under 2008: 347 (koncentrationer och fall av samarbete). Kommissionen fattade sammanlagt 340 slutliga beslut.

3.4 Kontroll av statligt stöd, utvecklingen av bestämmelser för konkurrenspolitiken

3.4.1 Här noterade kommissionen under 2008 det största förändringstrycket och det största förändringsbehovet. Mot bakgrund av den finansiella krisen drev kommissionen på det fortsatta genomförandet av handlingsplanen för statligt stöd. Tre meddelanden utfärdades om den statliga stödpolitikens betydelse för krishanteringen och återhämtningsprocessen.

3.4.2 När det rent generellt gäller arbetet med att utveckla bestämmelser för konkurrenspolitiken antog kommissionen som utlovat en genomförandeplan för den allmänna gruppundantagsförordningen.

3.4.3 I tillkännagivanden om statligt stöd i form av garantier (EUT C 155, 20.6.2008 och EUT C 244, 25.9.2008) förklaras hur man ska beräkna stödinslaget i en garanti. Här införs också förenklade regler för små och medelstora företag.

3.4.4 Under 2008 fortsatte kommissionen också sitt arbete för att förbättra efterlevnaden och kontrollen av efterlevnaden vid beslut om statliga stöd. Genom att tillkännage att beslut om återkrav skulle genomföras och genom att effektivt och omedelbart verkställa dem ville kommissionen klargöra att den är beredd och kapabel att begränsa effekterna av de statliga stöden.

Som redan aviserats i handlingsplanen på området har kommissionen i fem fall i enlighet med artikel 88.2 och i åtta fall i enlighet med artikel 228.2 i EU-fördraget inlett förfaranden mot medlemsstater som inte i tillräcklig utsträckning verkställt beslut om återkrav.

3.4.5 Resultattavlan för statligt stöd från 2008 visar att medlemsstaterna hörsammat kommissionens begäran om mer målinriktade stöd. Under 2007 gick exempelvis 80 % av medlemsstaternas stöd till horisontella mål.

3.4.6 När det gäller gemenskapens rambestämmelser för forskning, utveckling och innovation undersökte GD Konkurrens de statliga stöden (88 fall).

När det gäller riskkapitalfinansiering för små och medelstora företag godkände kommissionen 18 riskkapitalordningar inom ramen för riktlinjerna för riskkapital.

4. Utvecklingen inom olika sektorer

4.1 Energi och miljö

Kommissionen undersökte koncentrationen på energiområdet och klimatförändringarnas miljöpolitiska aspekter med stöd till en omställning av energiproduktionen till koldioxidvänliga processer. Rådet (energi) antog den 10 oktober kompromisser.

Antitrustutredningarna på detta område riktades in på utestängande beteende, exploaterande missbruk och samverkan. Framför allt frågan om transitering för nya energileverantörer dyker gång på gång upp i förfaranden i nästan alla EU-stater.

4.2 Finansiella tjänster

4.2.1 Stöden till den finansiella ekonomin fick under 2008 mycket stor inverkan på konkurrensen inom sektorn för finansiella tjänster.

Kommissionen måste tillsammans med medlemsstaterna övervaka de statliga stöden på detta område.

4.2.2 Kommissionen utfärdade en vägledning för statliga ingripanden. Kommissionen har nu undersökt lämpliga åtgärder för rekapitalisering av finansinstitut och vidtagit ett minimum av åtgärder för att förebygga en otillbörlig snedvridning av konkurrensen. På grundval av dessa bestämmelser godkändes konkreta åtgärder i form av garantiordningar, enskilda stöd och likviditetsstöd för över 16 länder i EU och för oräkneliga institut i dessa länder.

4.2.3 Kommissionen anser att den agerade snabbt för att återupprätta förtroendet på marknaderna.

4.2.4 Kommissionen visade med sina åtgärder att konkurrenslagstiftningen är en effektiv uppsättning av instrument vid krishantering.

4.3 Instrument för realekonomin

4.3.1 Kommissionen tillät statliga stöd, garantier på lån, subventionerade lån och riskkapitalstöd för företag i ”den reala ekonomin”.

Kraven på att marknadsmisslyckanden ska bevisas för att exportkreditförsäkringar ska kunna beviljas sänktes.

4.4 Elektronisk kommunikation

4.4.1 På detta område var kommissionen verksam för att omvandla nationella monopol till konkurrensutsatta marknader. Kommissionens rekommendation från 2007 ger resultat. Under 2008 konstaterade de flesta nationella tillsynsmyndigheter att nationella särdrag inte var ett hinder.

4.4.2 På informationsteknikens område lyckades man avsluta vissa stora förfaranden eller göra dem klara för att avslutas. Övergången från analoga till digitala sändningar behandlas också i kommissionens rapport, som också innehåller en kritisk granskning av statliga stöd till public service-företag.

4.5 Transport

4.5.1 Kommissionen rapporterar här om förfaranden på området järnvägstransporter och kombinerade transporter, om att riktlinjerna för statligt stöd till järnvägsföretag trätt i kraft, om beslut om företagskoncentrationer och om beslut om att främja järnvägstransporter inom ramen för kombinerade transporter. Kommissionen förklarar också att reformen av konkurrensbestämmelserna på sjöfartsområdet börjar närma sig sitt slut. På samma sätt som på luftfartsområdet är också på detta område tjänsterna av allmänt ekonomiskt intresse föremål för särskilda aktiviteter.

Vi kan förvänta oss ytterligare koncentrationer på detta område.

4.5.2 Det framförs dock inga synpunkter på respekten för de sociala normerna för konkurrensen på transportområdet.

4.6 Läkemedelsindustrin

4.6.1 Kommissionen undersökte denna sektor på grundval av information och tips. Kommissionen undersökte framför allt införandet av generiska läkemedel på marknaden och konstaterade att innovationen rent generellt minskar.

Mer än 100 företag och stickprov av 219 kemiska verksamma ämnen undersöktes.

Kommissionen konstaterar att införandet av ett enda gemenskapspatent och en enda domstolsordning för patent skulle kunna påverka innovationsförmågan inom denna bransch positivt. Förfarandena för godkännande för saluföring, prissättning och ersättning varierar mellan länderna och borde enligt kommissionens rapport förenklas.

4.7 Livsmedel

4.7.1 När det gäller livsmedel och andra försörjningssektorer kunde kommissionen inte konstatera någon tendens till konsolidering. Kommissionen har utarbetat två meddelanden om livsmedelspriser (KOM(2008) 321 slutlig och KOM(2008) 821 slutlig) som stöder denna slutsats.

5. Sambandsenhet för konsumenter

5.1 GD Konkurrens inrättade under 2008 en sambandsenhet för konsumenter. Denna tillhandahåller information som gör det lättare att förstå marknaderna. Enheten erhåller dessutom information om marknadsmisslyckanden. Den har också genomfört lyckade samråd med konsumentförbunden och deltagit i debatten med EESK i samband med utarbetandet av yttrandet på eget initiativ om ”ekonomisk demokrati på inre marknaden”. Enhetens förhoppning är att denna samarbetslinje ska fortsätta även i framtiden, och att detta ska bidra till att konsumenternas välbefinnande och skyddet av det civila samhällets värde sätts i centrum för konkurrenspolitiken

6. Europeiska konkurrensnätverket (ECN) och de nationella domstolarna

6.1 Under 2008 har samarbetet mellan de nationella konkurrensmyndigheterna och EU:s generaldirektorat inom europeiska konkurrensnätverket fungerat problemfritt. Kommissionen ser detta som en framgång.

6.2 Samma sak gäller för arbetet vid och samverkan med domstolarna.

7. Internationell verksamhet

7.1 På området internationellt samarbete rapporterar kommissionen att den under 2008 samarbetat med Kina och Korea. Kommissionen är aktiv inom OECD, liksom även inom det internationella konkurrensnätverket.

8. Interinstitutionellt samarbete

8.1 GD Konkurrens framhåller sina utmärkta kontakter med Europaparlamentet, rådet och EESK.

9. EESK:s ståndpunkter

9.1 Konsumentskydd

9.1.1 Kommittén ställer sig positiv till att GD Konkurrens lagt större tonvikt vid konsumentfrågor, särskilt mot bakgrund av offentliggörandet av dess ”Vitbok om skadeståndstalan vid brott mot EG:s antitrustregler” som kommittén stöder. Vi finner det dock beklagligt att man efter mer än två år ännu inte infört en rättslig mekanism för grupptalan inom ramen för konsumentskyddet i linje med den som förs fram i vitboken och för vilken EESK uttalat sitt stöd i flera yttranden.

9.1.2 Även om man lägger tonvikt vid samarbetet med konsumentskyddet – om denna verksamhet fortsätter utan inskränkningar – får man enligt kommittén inte glömma att antitrustlagstiftningen måste omfatta även andra aspekter än konsumentskyddet, t.ex. följande:

— Att säkra tillgången till grundläggande rättigheter och friheter.

— Att se till att de demokratiska och fria institutionerna inte äventyras av aktörer med ekonomisk makt (too big to fail).

— Att förebygga system- eller sektorsdominans.

— Att skydda de små och medelstora företagens strukturer.

9.2 Offentligt stöd

9.2.1 Kommittén stöder ansträngningarna för att övervaka hur medlemsstaterna sköter sina återkrav av lån och garantier, så att lika konkurrensvillkor återställs.

9.2.2 Av den konkreta rapporteringen om enskilda förfaranden framgår att kommissionen nått stora framgångar med de nya uppsättningarna av instrument när det handlar om att skapa nya paket som syftar till att lösa antitrustförfaranden genom förlikning. Kommittén anser därför att just processrätten hela tiden måste anpassas till de föränderliga förhållandena.

9.2.3 På det finansiella området kommer trovärdigheten hos den europeiska konkurrenslagstiftningen att sättas på prov under de kommande årtiondena. ”Lika konkurrensvillkor” har inte återställts. Kommissionens agerande är här av avgörande betydelse för EU-medborgarnas förtroende för EU:s institutioner och lagstiftning.

9.2.4 Kommittén uppmanar Europeiska kommissionen att i samband med kontrollen av de statliga stöden och villkoren för dessa se till att rekapitaliseringen av bankerna på det finansiella området även i fortsättningen kopplas till att funktionaliteten i penningströmmarna och kreditgivningsmekanismerna återställs. Att belasta de offentliga budgetarna är endast motiverat om man varaktigt stöder stödmottagarnas realekonomiska mål.

9.3 Kommittén uppmanar kommissionen att förklara huruvida och i vilken mån a) dess agerande från fall till fall och de politiska övervägandena vid beviljandet av statliga stöd till finanssektorn innebär att den varaktigt övergett de principer och regler den tillämpat hittills och b) tillstånd enligt artikel 107 (2A3) också kommer att finnas tillgängliga för andra industrier med systemrelevans, t.ex. arbetsmarknaden (bilindustrin), i framtiden.

9.4 Tjänster av allmänt intresse

9.4.1 Kommittén stöder kommissionen i dess strävan efter konsumentvänliga lösningar för el-, gas-, telefon- och transporttjänster.

9.5 Transport

9.5.1 Kommittén stöder EU:s ansträngningar.

I en kommentar till rapporten om 2007 konstaterade kommittén att det finns en konkurrensaspekt på respekten för de sociala bestämmelserna inom denna sektor.

9.5.2 EESK anser att denna aspekt i transportarbetarnas intresse måste ägnas större uppmärksamhet. Det finns fortfarande skillnader i de sociala normerna inom den europeiska transportsektorn och dessa snedvrider konkurrensen. Kommittén anser att kommissionen borde inta en striktare hållning gentemot medlemsstaterna på detta område.

9.6 Elektronisk kommunikation och medier

9.6.1 EESK ser att såväl konsumentintressen och demokrati som öppenhet och det civila samhällets yttrandefrihet berörs.

Dessa mål borde uppmärksammas mer.

9.7 Sambandsenhet för konsumenter

9.7.1 Kommittén välkomnar inrättandet av och arbetet vid sambandsenheten för konsumenter och stöder kommissionens planer på att utöka den.

9.8 Det europeiska nätverket och samverkan mellan medlemsstaterna

9.8.1 EESK konstaterar att det europeiska konkurrensnätverket fungerar – både mellan de nationella konkurrensmyndigheterna och de rättsliga instanserna.

9.8.2 EESK anser att konkurrenslagstiftningens internationella betydelse inte ägnas tillräcklig uppmärksamhet.

9.8.3 Redan i sitt yttrande om konkurrensrapporten om 2007 uttalade sig EESK tydligt om den betydelse som social dumpning, bristande respekt för arbetsrätten och miljörätten har för konkurrenslagstiftningen. Kommittén uppmanade i samband med detta kommissionen att rapportera om sådana frågor. Detta har inte gjorts och borde åtgärdas.

9.8.4 EESK uppmanar kommissionen att jämka samman industri- och konkurrenspolitiken.

9.9 Konkurrens och globalisering

9.9.1 EESK anser att man vid bedömningen av konkurrensfrågor också måste ta hänsyn till vissa globaliseringsaspekter, nämligen riktlinjerna från GATT och WTO.

9.9.2 Enligt EESK borde kommissionen i sin konkurrensrapport om 2008 ha tagit upp vilka åtgärder man kan vidta mot den konkurrenssnedvridande inverkan som statlig egendom i finansiella holdingbolag har, även utanför EU. Kommittén anser dessutom att effekterna av att europeiska företag köps upp av fonder i andra stater – också utanför EU – och av att stater försvarar sina egna strategiska intressen genom aktieförvärv är oroväckande.

10. Konkurrens och upphovsrätt

10.1 Detta avsnitt borde kompletteras med en genomgång av upphovsrättens konkurrensaspekt.

10.2 Rättvis handel och frihandel kan endast fungera under vissa omständigheter vid brott mot upphovsrätten. Konkurrenslagstiftningen är ett kraftfullt vapen också på detta område. Kommissionen bör uppmärksamma detta.

11. Samarbete med andra europeiska institutioner

11.1 Kommittén vill framhålla att den gärna står till kommissionens förfogande.