[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 16.10.2007

KOM(2007) 625 slutlig

2007/0220 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om europeisk statistik

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. BAKGRUND

- Allmän bakgrund

Officiell statistik har en central roll i dagens samhälle. Institutioner, beslutsfattare, näringsliv, marknader och enskilda är i stor utsträckning beroende av statistik av hög kvalitet som så exakt som möjligt beskriver den ekonomiska, sociala, miljömässiga och kulturella utvecklingen. Den snabba utvecklingen har betydelse dels för statistikanvändarna, eftersom deras information måste uppdateras snabbt, vilket innebär att de behöver lättåtkomliga och aktuella statistiska uppgifter, dels för de statistikansvariga myndigheterna, eftersom de måste anpassa statistiken efter användarnas krav. Att det finns opartisk och objektiv statistik är avgörande för alla beslutsfattare – för politiker så att de kan fatta väl underbyggda beslut, för företagsledare så att de kan bedriva sin verksamhet eller helt enkelt för medborgarna i deras vardag. Statistiken bidrar till öppenhet och insyn i det politiska beslutsfattandet. Den officiella statistiken är på så sätt en kollektiv nytta som utgör underlaget för en väl fungerande demokrati. Väsentligt för att man ska kunna framställa sådan statistik är tydliga strukturer för de statistikansvariga myndigheternas funktion, vid sidan av olika arrangemang för internationellt samarbete, spridning av statistiska uppgifter och kommunikation med användarna.

På EU-nivå spelar den europeiska statistiken en allt större roll för utvecklingen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av EU:s politik. Den europeiska statistiken kommer att få ännu större betydelse i framtiden i takt med att också EU-politiken utvecklas. Exempelvis är tillförlitlig information för att kunna bedöma den makroekonomiska utvecklingen, t.ex. inflationen, den ekonomiska tillväxten och konjunkturen i stort, en absolut förutsättning för samarbetet mellan medlemsstaterna och en fördjupad samordning av den ekonomiska politiken. Dessutom behövs stora mängder statistiska uppgifter av allra högsta kvalitet för att EU ska uppnå de strategiska målen om långsiktigt välstånd, genom bl.a. den reviderade Lissabonstrategin och de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning, eller målen att intensifiera satsningarna på solidaritet och social rättvisa.

Den europeiska statistiken är med andra ord ett väsentligt inslag i uppbyggnaden av den informationskapacitet som krävs för EU:s strategiska mål och den politik och de åtgärder som ligger till grund för målen.

- Motiv och syfte

Syftet med detta förslag är att se över den gällande grundläggande lagstiftning som reglerar statistikframställningen på EU-nivå. Översynen föranleds i första hand av samhällsförändringar och behovet att klargöra vilken roll det europeiska statistiksystemet (ESS) ska spela.

Den europeiska statistiken framställs och sprids genom ESS, som är partnerskapet mellan Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat), de nationella statistikbyråerna och andra nationella och regionala myndigheter som i sina respektive medlemsstater ansvarar för att framställa och sprida europeisk statistik. Europeisk statistik tillhandahålls också av Europeiska centralbanken (ECB) och av Europeiska centralbankssystemet (ECBS), men deras statistikframställning styrs genom en separat struktur och följer andra bestämmelser[1]. För att göra arbetet mer effektivt, göra statistikinsamlingen mindre betungande och förbättra kvaliteten måste samarbetet mellan ESS och ECBS intensifieras, utan att det går ut över deras respektive behörighetsområden.

Som såväl rådet som kommissionen konstaterat vid ett flertal tillfällen fungerar ESS effektivt och uppfyller kraven på oberoende, integritet och ansvar. Utöver kvaliteten på den statistik som ESS framställt har också styrningen förbättrats på senare år, särskilt sedan man antagit och börjat tillämpa den europeiska uppförandekoden avseende statistik[2]. Förslagen att inrätta ett rådgivande organ för styrning av den europeiska statistiken[3] och en rådgivande kommitté för europeisk statistik[4] är också steg i rätt riktning för att förbättra och komplettera den nuvarande styrningen av ESS.

Denna senaste utveckling avspeglar med sina konkreta resultat en viss dynamik, men den belyser ännu tydligare att det europeiska statistiksystemets institutionella utformning måste förankras i gemenskapsrätten, att ansvarsområden och principer måste omdefinieras och de underliggande strukturerna förenklas, så att systemet står bättre rustat inför framtida utmaningar. I synnerhet bör man stärka den roll som de nationella statistikbyråerna har i medlemsstaterna och Eurostat inom kommissionen när det gäller att samordna och leda statistikarbetet. Man behöver finna gemensamma lösningar för att kunna tillgodose den ökade efterfrågan på europeisk statistik och ställa upp prioriteringar i och med att resurserna blir alltmer begränsade.

Samtidigt behöver Eurostats roll och ansvarsområden gentemot sina nationella samarbetspartner preciseras, så att ESS kan öka sin effektivitet på en grundval av ömsesidig förståelse och tillit. Eurostat har en nyckelroll när det gäller att förmedla de europeiska beslutsfattarnas behov till de statistiska samarbetspartnerna i medlemsstaterna, och strävar samtidigt efter att sammanjämka efterfrågan med vad som är realistiskt och genomförbart.

Förslaget om en ”modell för europeisk statistik” kommer att ge Eurostat möjlighet att hantera den allt större efterfrågan på statistik. Detta angreppssätt, som innebär att europeiska totalvärden kan framställas och spridas även utan alla medlemsstaters nationella uppgifter, är en viktig förändring i uppgiftsinsamlingen.

Vidare har forskarvärlden efterlyst bättre tillgång till statistiska uppgifter för analys när så är av vetenskapligt intresse i Europa. Detta kräver en viss flexibilitet i statistiksekretessen, så att kontrollerad tillgång till detaljerade statistiska uppgifter kan tillåtas utan att man äventyrar den höga skyddsnivå som konfidentiella statistiska uppgifter kräver. Utbytet av konfidentiella uppgifter inom ESS och reglerna för vem som ska ha tillgång till sådana uppgifter i forskningssyfte är centrala aspekter i detta sammanhang, och den gällande lagstiftningen på området behöver moderniseras.

Sist men inte minst kommer översynen av gällande lagstiftning att ge nya impulser åt samarbetet mellan medlemsstaternas statistikbyråer och Eurostat, vilket gynnar samtliga aktörer inom ESS och användare av europeisk statistik, och det kommer att skapas nya förutsättningar för hur man ska hantera framtida statistiska utmaningar.

- Gällande bestämmelser

Följande rättsakter utgör i dagsläget det grundläggande regelverket för framställning och spridning av statistik på EU-nivå:

- Rådets beslut 89/382/EEG, Euratom av den 19 juni 1989 om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program[5].

- Rådets förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90 av den 11 juni 1990 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor[6].

- Rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik[7].

- Europaparlamentets och rådets beslut nr 2367/2002/EG av den 16 december 2002 om gemenskapens statistiska program 2003–2007[8].

Ovannämnda rättsakter utgör en övergripande ram som kompletteras av lagstiftning på specifika statistikområden.

2. SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANLYS

- Samråd med berörda parter

Som underlag till förslaget ligger ett omfattande förberedelsearbete som gjorts under senare år. Textens beståndsdelar och utkasten har ingående diskuterats och setts över tillsammans med de närmast berörda, dvs. de nationella statistikbyråerna och övriga samarbetspartner inom ESS, bl.a. ECB.

Förslaget bygger till stor del på vad som framkommit i olika arbetsgrupper som kommittén för det statistiska programmet tillsatt sedan 2003 för att överväga olika aspekter av frågan. Medlemsstaterna har genomgående deltagit i arbetsgruppernas arbete, kommittén för det statistiska programmet har hållits underrättad om hur arbetet fortskridit, och alla medlemsstater har fått yttra sig under arbetets gång. Resultaten från alla dessa samråd återspeglar sig i stor utsträckning i förslaget. Ett formellt samråd har ägt rum med kommittén för det statistiska programmet om ett utkast till förslaget.

- Konsekvensanalys

När man övervägde de olika möjligheterna utkristalliserades följande alternativ:

- Att behålla lagstiftningen så som den ser ut idag:

- Denna lösning skulle förvisso inte äventyra framställningen av europeisk statistik eftersom den gällande lagstiftningen redan utgör en referensram. Detta alternativ skulle dock förmodligen innebära att klyftan mellan de allmänna bestämmelser som finns och avvikande lösningar i vissa fall skulle bli ännu större. På sikt skulle detta kunna skada allmänhetens tilltro till statistik och medföra att man ifrågasätter regelverkets existensberättigande. Då skulle det dessutom vara för sent att förbättra det europeiska statistiksystemets funktion så som det förklaras ovan.

- Att lägga fram ett förslag till översyn som skulle undanröja de tvivel som uttryckts och få ESS att fungera mer öppet och effektivt enligt vad som klargörs ovan:

- Det är uppenbart att målen med detta förslag skulle kunna uppnås endast om förslaget inte genomgår några avgörande förändringar under lagstiftningsförfarandet.

3. RÄTTSLIGA ASPEKTER

- Sammanfattning av den föreslagna åtgärden

Syftet med förslaget är att se över gällande grundläggande lagstiftning för europeisk statistik, anpassa den till den rådande verkligheten och se till att den står bättre rustad inför framtida utvecklingstendenser och utmaningar.

Bland annat föreslås det att man förbättrar statistikstyrningen genom att anpassa de relevanta definitionerna till fördragets krav, förankrar ESS och dess verksamhet i gemenskapsrätten, ytterligare klargör de nationella statistikbyråernas och Eurostats roll, gör en tydligare hänvisning till den europeiska uppförandekoden avseende statistik, formellt erkänner modellen för europeisk statistik och stärker kvalitetsaspekterna i samband med den europeiska statistiken.

Förslaget behandlar även hur ESS arbetar, bl.a. genom att man inrättar en ESS-kommitté och stärker samarbetet med andra organ inom ESS och med ECBS.

Planeringen och genomförandet av de fleråriga programmen ses också över. Bland annat föreslås att kommissionen ska genomföra enskilda statistiksatsningar under mindre restriktiva förhållanden.

Det föreslås också större flexibilitet i de gällande bestämmelserna om statistiksekretess, men att man ska behålla det omfattande dataskyddet.

- Rättslig grund

Artikel 285 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen utgör den rättsliga grunden för gemenskapsstatistiken. Rådet ska i enlighet med medbeslutandeförfarandet besluta om åtgärder för att framställa sådan statistik som behövs för gemenskapens verksamhet. I nämnda artikel fastslås att framställningen av gemenskapsstatistik ska uppfylla kraven på opartiskhet, tillförlitlighet, objektivitet, vetenskapligt oberoende, kostnadseffektivitet och insynsskydd för statistiska uppgifter.

- Subsidiaritetsprincipen

Förslaget följer helt subsidiaritetsprincipen eftersom översynen av gällande lagstiftning för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik inte kan göras annat än på gemenskapsnivå.

Subsidiaritetsprincipen ligger också till grund för ansvarsfördelningen mellan medlemsstaterna och gemenskapen när det gäller utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik.

4. BUDGETKONSEKVENSER |

Förslaget påverkar inte gemenskapens budget. |

5. ÖVRIGA UPPLYSNINGAR |

Förenklingar |

Förslaget innebär en förenkling ur rättslig, institutionell och operativ synvinkel. För det första är syftet med förslaget att förenkla den gällande lagstiftningen för framställning och spridning av statistik inom EU, bl.a. genom att flera olika statistiska rättsakter samlas i en och samma rättsakt. För det andra förenklas den institutionella strukturen eftersom kommittén för det statistiska programmet och kommittén för insynsskydd i statistik slås ihop till en enda kommitté. För det tredje kommer ESS att förenklas i praktiken också genom att man erkänner och i större utsträckning använder nya verktyg, t.ex. europeiska aggregat med utgångspunkt i modellen för europeisk statistik som beskrivs i förslagets artikel 17, eller genom bättre planering i samband med utformningen av de årliga statistiska programmen. Att dessa satsningar medför förenklingar har redan konstaterats i kommissionens meddelande om minskning av svarsbördan, förenkling och prioriteringar i fråga om gemenskapsstatistik[9]. I detta sammanhang bör det också erinras om att den europeiska statistiken är ett av de prioriterade områdena när det gäller kommissionens bedömning av administrativa bördor på grund av skyldigheten att lämna uppgifter[10]. Detta initiativ är heller inte nytt med tanke på att en eventuell översyn av statistiklagstiftningen, dvs. rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik, övervägdes redan i den första rapporten om genomförandet av handlingsramen ”Uppdatera och förenkla gemenskapens lagstiftning”, som kommissionen antog under 2003[11]. |

Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) Förslaget gäller en EES-fråga och bör därför omfatta Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |

2007/0220 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om europeisk statistik

(Text av betydelse för EES) (Text av betydelse för avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om samarbete på statistikområdet)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1,

med beaktande av kommissionens förslag[12],

efter samråd med Europeiska datatillsynsmannen,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget[13], och

av följande skäl:

(1) För att säkra att den europeiska statistik som framställs i enlighet med principerna i artikel 285.2 i fördraget är samanvändbar och jämförbar, bör man stärka samarbetet och samordningen mellan de myndigheter som medverkar till att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik.

(2) Dessa myndigheters samarbete och samordning bör därför utvecklas på ett mer systematiskt och organiserat sätt, samtidigt som man tar hänsyn till medlemsstaternas och gemenskapens respektive befogenheter och institutionella uppbyggnad och till behovet att se över gällande grundläggande lagstiftning för att anpassa den till den rådande situationen och stå bättre rustad inför framtida utmaningar.

(3) Det är därför nödvändigt att konsolidera verksamheten inom det europeiska statistiksystemet (ESS) och förbättra styrningen av systemet, särskilt i syfte att ytterligare klargöra de nationella statistikbyråernas och kommissionens (Eurostats) respektive roller.

(4) Med tanke på den särställning som innehas av de nationella statistikbyråerna och övriga nationella myndigheter som i varje medlemsstat ansvarar för att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik, bör det fastställas att de kan få bidrag utan någon ansökningsomgång i enlighet med artikel 168.1 d i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[14].

(5) De statistikansvariga myndigheterna i de Efta-stater som omfattas av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) samt Schweiz bör vara nära knutna till det fördjupade samarbetet och samordningen, i enlighet med vad som sägs i EES-avtalet, särskilt artikel 76 och protokoll 30 till avtalet, respektive i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om samarbete på statistikområdet, särskilt artikel 2.

(6) Det är dessutom viktigt med ett nära samarbete och ändamålsenlig samordning mellan ESS och Europeiska centralbankssystemet (ECBS), i synnerhet för att främja utbyte av konfidentiella uppgifter mellan de båda systemen för statistiska ändamål, mot bakgrund av artikel 5 i det protokoll (nr 18) om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken som fogats till fördraget.

(7) Europeisk statistik kommer alltså att utvecklas, framställas och spridas av både ESS och ECBS, men eftersom de båda systemen har olika styrningsstruktur regleras de av olika rättsakter. Denna förordning bör därför inte påverka tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter[15].

(8) Även om Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna inte deltar i framställningen av europeisk statistik enligt denna förordning, kan emellertid uppgifter som tagits fram av en nationell centralbank direkt eller indirekt användas av nationella myndigheter och gemenskapsmyndigheten för att framställa europeisk statistik, efter överenskommelse mellan en nationell centralbank och gemenskapsmyndigheten inom deras respektive behörighetsområden och utan att det påverkar nationella överenskommelser mellan den nationella centralbanken och den nationella myndigheten. På motsvarande sätt får ECB och de nationella centralbankerna inom sina respektive behörighetsområden direkt eller indirekt använda uppgifter som tagits fram av ESS.

(9) När det gäller förbindelserna mellan ESS och ECBS spelar den kommitté för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik som inrättades genom rådets beslut 2006/856/EG[16] en viktig roll, särskilt genom att den bistår kommissionen i utarbetandet och genomförandet av arbetsprogram för valuta-, finans- och betalningsbalansstatistik.

(10) Det är viktigt med ett nära samarbete och ändamålsenlig samordning mellan ESS och andra aktörer inom det internationella statistiksystemet.

(11) Hur ESS fungerar behöver också ses över eftersom det krävs flexiblare metoder för utveckling, framställning och spridning av den europeiska statistiken samt tydliga prioriteringar för att minska bördan på uppgiftslämnarna och förbättra den europeiska statistikens tillgänglighet och aktualitet. Därför har man tagit fram en ”modell för europeisk statistik”.

(12) Den europeiska statistiken grundar sig vanligtvis på nationella uppgifter som alla medlemsstaternas statistikansvariga myndigheter framställt och spridit, men den kan också framställas av uppgifter som inte tidigare offentliggjorts och som medlemsstaterna lämnat in, delmängder av nationella uppgifter, europeiska statistiska undersökningar eller med hjälp av harmoniserade begrepp eller metoder som tagits fram för ändamålet.

(13) I sådana fall kan man använda modellen för europeisk statistik, som är en pragmatisk strategi för att underlätta sammanställningen av europeiska statistiska aggregat som är av särskild betydelse för gemenskapens politik.

(14) Gemensamma strukturer, verktyg och rutiner kan också fastställas och vidareutvecklas genom nätverk för samarbete, där nationella myndigheter och berörda avdelningar inom kommissionen är delaktiga och där vissa medlemsstater kan specialisera sig på viss statistisk verksamhet, vilket skulle gynna ESS överlag. Sådana nätverk för samarbete mellan aktörer inom ESS skulle motverka dubbelarbete och på så sätt öka effektiviteten och minska uppgiftslämnarbördan för näringsidkarna.

(15) Det förbättrade regelverk som föreslås för den europeiska statistiken bör framför allt tillgodose behovet att minska uppgiftslämnarbördan för företagen och bidra till det mer övergripande målet att minska de administrativa bördorna inom EU i enlighet med ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 8–9 mars 2007, men man bör också framhålla den viktiga roll som de nationella myndigheterna spelar när det gäller att minska bördan på företagen på nationell nivå.

(16) För att den europeiska statistiken ska inge förtroende måste de statistikansvariga myndigheterna vara yrkesmässigt oberoende samt garantera opartiskhet och hög kvalitet vid framställningen av europeisk statistik, såväl i enlighet med artikel 285.2 i fördraget som med hänsyn till de grundläggande principer för officiell statistik som antogs av FN:s ekonomiska kommission för Europa den 15 april 1992 och av FN:s statistikkommission den 14 april 1994 samt principerna i den uppförandekod avseende europeisk statistik som kommissionen ställde sig bakom i sin rekommendation om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar.

(17) Utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik bör följa bästa internationella praxis.

(18) Rätten till respekt för privatlivet och familjelivet och skydd av personuppgifter enligt artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna bör säkerställas.

(19) Genom denna förordning garanteras skyddet av enskilda vid behandling av personuppgifter. Genom förordningen preciseras också, med avseende på europeisk statistik, bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter[17] och i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter[18].

(20) För att vinna och bevara de uppgiftsskyldigas förtroende bör man skydda de konfidentiella uppgifter som medlemsstaternas och gemenskapens statistikansvariga myndigheter samlar in för att framställa europeisk statistik, och sekretesskyddet av statistiska uppgifter bör följa samma principer i alla medlemsstater.

(21) Det är därför nödvändigt att fastställa gemensamma bestämmelser för konfidentiell behandling av uppgifter som används för framställning av den europeiska statistiken samt för tillgång till sådana konfidentiella uppgifter med hänsyn till den tekniska utvecklingen och användarnas behov i ett demokratiskt samhälle.

(22) Att ESS har tillgång till de enskilda uppgifter som behövs är särskilt viktigt för att få största möjliga utbyte av statistiken och säkra en bättre harmonisering av den europeiska statistiken.

(23) Forskarvärlden bör få bättre möjligheter att ta del av statistiska uppgifter för analys när så är av vetenskapligt intresse i Europa, och forskarnas tillgång till konfidentiella uppgifter på gemenskapsnivå i vetenskapligt syfte bör därför förbättras utan att man äventyrar den höga skyddsnivå som krävs för konfidentiella statistiska uppgifter.

(24) Att använda konfidentiella uppgifter för administrativa eller rättsliga ändamål, för skatteändamål eller för samkörning av uppgifter bör vara strängt förbjudet.

(25) Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation[19] eller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ[20].

(26) Eftersom målet för denna förordning, dvs. att skapa ett regelverk för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

(27) De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter[21].

(28) Kommissionen bör få befogenhet att besluta om åtgärder för den europeiska statistikens kvalitetsaspekter och att fastställa på vilka villkor tillgång kan ges till konfidentiella uppgifter i vetenskapligt syfte. Eftersom sådana åtgärder har allmän räckvidd och är avsedda att komplettera denna förordning genom att nya icke väsentliga delar läggs till, bör de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

(29) De åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör ersätta åtgärderna i Europaparlamentets och rådets förordning (Euratom, EG) nr …/… av den … om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor[22] [KOM(2006) 477], rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik[23] och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom av den 19 juni 1989 om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program[24]. Dessa rättsakter bör därför upphöra att gälla. Tillämpningsåtgärderna i kommissionens förordning (EG) nr 831/2002 av den 17 maj 2002 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik, med avseende på tillgång till förtroliga uppgifter för vetenskapliga syften[25] och kommissionens beslut 2004/452/EG av den 29 april 2004 om upprättande av en förteckning över organ vars forskare kan få tillgång till konfidentiella uppgifter i vetenskapligt syfte[26] bör fortsätta gälla.

(30) Kommittén för det statistiska programmet har hörts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I Allmänna bestämmelser

Artikel 1 Europeisk statistik

Denna förordning innehåller bestämmelser om utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik.

Europeisk statistik är relevant statistik som behövs för gemenskapens verksamhet och som följer subsidiaritetsprincipen och bestämmelserna om medlemsstaternas och gemenskapens myndigheters oberoende, integritet och ansvar. Den europeiska statistiken ska utvecklas, framställas och spridas i enlighet med de statistiska principerna i artikel 285.2 i fördraget, i artikel 2 i denna förordning och inom ramen för programmet för europeisk statistik.

Artikel 2 Statistiska principer

1. När den europeiska statistiken utvecklas, framställs och sprids ska följande statistiska principer följas:

1. yrkesmässigt oberoende : att statistiken ska utvecklas, framställas och spridas på ett oberoende sätt, utan några påtryckningar från politiskt håll eller från intressegrupper, särskilt när det gäller val av vilken teknik eller vilka definitioner, metoder eller källor som ska användas, tidsplanen för spridning av uppgifter och uppgifternas innehåll.

2. opartiskhet : att statistiken ska utvecklas, framställas och spridas på ett neutralt sätt och att alla användare ska behandlas lika.

3. objektivitet : att statistiken ska utvecklas, framställas och spridas systematiskt, förutsättningslöst och på ett tillförlitligt sätt, vilket i sin tur innebär att yrkesetiska regler ska tillämpas och att det ska framgå för användare och uppgiftslämnare vilka riktlinjer och rutiner som följts.

4. tillförlitlighet : att statistiken så troget, noggrant och exakt som möjligt ska återspegla den verklighet som den är avsedd att återge, vilket innebär att vetenskapliga kriterier ska användas vid val av källor, metoder och förfaranden.

5. statistiksekretess : att sådana konfidentiella uppgifter om enskilda registrerade som erhålls direkt för statistiska ändamål eller indirekt från administrativa eller andra källor ska skyddas, att uppgifterna inte får användas för andra ändamål än statistiska och att de inte får röjas.

6. kostnadseffektivitet : att kostnaderna för att framställa statistiken ska stå i proportion till vikten av resultaten och den eftersträvade nyttan, att resurserna måste användas på bästa möjliga sätt och att uppgiftslämnarbördan ska vara så liten som möjligt. De uppgifter man begär in ska när så är möjligt kunna hämtas direkt från tillgängliga register eller källor.

2. Utvecklingen, framställningen och spridningen av europeisk statistik ska följa bästa internationella praxis.

Artikel 3 Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

7. statistik : kvantitativa eller kvalitativa, aggregerade och representativa uppgifter som beskriver en gemensam egenskap hos en bestämd population.

8. statistiska uppgifter : alla olika former av statistik, t.ex. grunddata, indikatorer, räkenskaper och metadata.

9. utveckling : all verksamhet som syftar till att utarbeta och förbättra de statistiska metoder, standarder och förfaranden som används för att framställa och sprida statistik, samt att utforma ny statistik och indikatorer.

10. framställning : all verksamhet som är nödvändig för att samla in, lagra, bearbeta, sammanställa och analysera statistiska uppgifter.

11. spridning : den verksamhet varigenom statistiken och den statistiska analysen görs tillgänglig för användarna.

12. uppgiftsinsamling : undersökningar och alla andra sätt att hämta uppgifter från olika källor.

13. registrerad/den (de) registrerade : den grundläggande observationsenhet, dvs. en fysisk person, ett hushåll, en näringsidkare eller ett företag, som uppgifterna avser.

14. konfidentiella uppgifter : data som de nationella myndigheterna och Eurostat använder för statistiska ändamål och där det är möjligt att antingen direkt eller indirekt identifiera de registrerade och därmed röja uppgifter om enskilda. För att avgöra om någon av de registrerade kan identifieras ska alla relevanta sätt som en utomstående rimligen kan använda för att identifiera de registrerade beaktas.

15. användning för statistiska ändamål : användning uteslutande för att utveckla och framställa statistiska sammanställningar och analyser.

16. direkt identifiering : identifiering av en registrerad genom namn och adress eller genom ett allmänt tillgängligt identifikationsnummer.

17. indirekt identifiering : identifiering av en registrerad på något annat sätt än genom direkt identifiering.

18. tjänstemän vid kommissionen (Eurostat) : de tjänstemän i gemenskaperna som avses i artikel 1 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och som arbetar vid kommissionen (Eurostat).

19. övriga anställda vid kommissionen (Eurostat) : de anställda vid gemenskaperna som avses i artiklarna 2–5 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och som arbetar vid kommissionen (Eurostat).

KAPITEL IIStatistikstyrning

Artikel 4 Det europeiska statistiksystemet

1. Det europeiska statistiksystemet (ESS) är partnerskapet mellan gemenskapens statistikmyndighet, dvs. kommissionen (Eurostat), och de nationella statistikbyråerna samt andra nationella myndigheter som i medlemsstaterna ansvarar för att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik.

2. Generaldirektörerna för medlemsstaternas statistikbyråer och kommissionen (Eurostat) ska minst tre gånger per år sammanträda i partnerskapsgruppen för ESS för att ge sakkunnig vägledning åt ESS när det gäller att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik enligt de statistiska principerna.

3. Partnerskapsgruppen för ESS ska utreda följande frågor:

20. Åtgärder för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik, däribland modellen för europeisk statistik, och hur de kan motiveras från kostnadseffektivitetssynpunkt, vilka resurser och tidsplaner man behöver för att uppnå målen med åtgärderna och hur betungande detta blir för uppgiftslämnarna.

21. Utformningen av programmet för europeisk statistik.

22. Utvecklingstendenser och prioriteringar i programmet för europeisk statistik, särskilt med utgångspunkt i den delrapport som kommissionen (Eurostat) ska sammanställa enligt artikel 11.2.

23. Frågor om statistiksekretess.

24. Andra frågor, främst metodfrågor, som uppkommer i samband med att statistiska program inrättas eller genomförs.

4. Partnerskapsgruppen för ESS ska utarbeta en uppförandekod för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik, och den ska offentliggöras av kommissionen. Syftet med uppförandekoden är att skapa förtroende för europeisk statistik hos allmänheten genom att klargöra hur den europeiska statistiken ska utvecklas, framställas och spridas i enlighet med de statistiska principerna och bästa internationella praxis i fråga om statistik. Uppförandekoden ska ses över och uppdateras vid behov.

Artikel 5 Nationella statistikbyråer och andra nationella myndigheter

1. Medlemsstaternas respektive statistikbyråer ska ansvara för samordningen av all verksamhet på nationell nivå när det gäller utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik. Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som behövs för att se till att denna punkt tillämpas.

2. På kommissionens (Eurostats) webbplats ska det finnas en uppdaterad förteckning över de andra statistikansvariga nationella myndigheter som medlemsstaterna utsett.

3. De nationella statistikbyråerna och de andra nationella myndigheter som avses i punkt 2 kan få bidrag utan någon ansökningsomgång.

Artikel 6 Kommissionen (Eurostat)

1. På gemenskapsnivå ska kommissionen (Eurostat) se till att framställningen av europeisk statistik följer fastställda regler och statistiska principer; i detta avseende ska den ensam ansvara för att besluta om processer, statistiska metoder, standarder och förfaranden samt om statistikens innehåll och tidsplanen för offentliggörande.

2. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 i protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken ska kommissionen (Eurostat) samordna statistikarbetet inom gemenskapens institutioner och organ, särskilt för att se till att uppgifterna är konsistenta och håller hög kvalitet samt för att se till att uppgiftslämnarbördan blir minsta möjliga. Kommissionen (Eurostat) får därför uppmana andra gemenskapsinstitutioner eller gemenskapsorgan att samråda eller samarbeta med kommissionen i syfte att utveckla metoder och system för statistiska ändamål på deras respektive ansvarsområden; de institutioner eller organ som avser att framställa statistik ska samråda med kommissionen (Eurostat) och beakta dess eventuella rekommendationer.

Artikel 7 Samarbete med andra organ

Den rådgivande kommittén för europeisk statistik och det rådgivande organet för styrning av den europeiska statistiken ska höras på sina respektive behörighetsområden.

Artikel 8 Samarbete med ECBS

För att minska uppgiftslämnarbördan i möjligaste mån och garantera den samanvändbarhet som är nödvändig för att framställa europeisk statistik ska ECBS och ESS ha ett nära samarbete och följa de statistiska principerna.

Artikel 9 Internationellt samarbete

Utan att det påverkar de enskilda medlemsstaternas ställningstaganden ska det europeiska statistiksystemets ståndpunkt i frågor som är av särskild betydelse för europeisk statistik på internationell nivå samt särskilda bestämmelser om representation i internationella statistikorgan samordnas av kommissionen (Eurostat).

Artikel 10 Statistikens kvalitet

1. För att man ska kunna säkra kvaliteten på de statistiska sammanställningarna ska den europeiska statistiken framställas på grundval av enhetliga standarder och harmoniserade metoder. Följande kvalitetsaspekter ska därför beaktas:

25. relevans : i vilken omfattning statistiken tillgodoser användarnas aktuella och potentiella behov.

26. noggrannhet : hur nära skattningarna ligger de okända sanna värdena.

27. aktualitet : hur lång tid som har gått från den händelse eller företeelse som beskrivs tills de statistiska uppgifterna finns tillgängliga.

28. punktlighet : hur lång tid som har gått från det datum då uppgifterna skulle ha funnits tillgängliga tills de faktiskt offentliggörs.

29. tillgänglighet och förståelighet : hur användarna kan få tillgång till, använda och tolka uppgifterna.

30. jämförbarhet : hur man ska mäta effekten av skillnader i de statistiska begrepp och mätverktyg eller mätmetoder som använts, när man jämför statistiken från olika geografiska områden eller ämnesområden eller från olika tidsperioder.

31. samanvändbarhet : hur väl uppgifterna kan kombineras på olika sätt och för olika ändamål.

2. När kvalitetsaspekterna i punkt 1 tillämpas på statistiska uppgifter som omfattas av sektorsspecifik lagstiftning på särskilda statistikområden ska kommissionen meddela närmare föreskrifter för de kvalitetsrapporter som avses i den sektorsspecifika lagstiftningen samt för rapporternas struktur och frekvens, i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 27.2. Särskilda kvalitetskrav som målvärden och minimikrav för statistikframställningen får fastställas i den sektorsspecifika lagstiftningen. Om den sektorsspecifika lagstiftningen inte innehåller några sådana bestämmelser får kommissionen besluta om åtgärder. Sådana åtgärder, som är avsedda att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom tillägg, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 27.3.

3. Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) avlägga rapport om de inlämnade uppgifternas kvalitet. Kommissionen (Eurostat) ska bedöma de inlämnade uppgifternas kvalitet och offentliggöra rapporterna.

KAPITEL III Framställning av europeisk statistik

Artikel 11 Programmet för europeisk statistik

1. Programmet för europeisk statistik ska utgöra stommen för utvecklingen, framställningen och spridningen av den europeiska statistiken samt ange huvudområdena och målen för de åtgärder som planeras under högst fem år. Beslut om programmet ska fattas av Europaparlamentet och rådet.

2. För varje omgång av programmet för europeisk statistik ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en delrapport under programmets tredje år och en slutrapport inom tolv månader efter programperiodens slut.

Artikel 12 Genomförandet av programmet för europeisk statistik

1. Programmet för europeisk statistik ska genomföras genom enskilda statistikåtgärder, och beslut om dessa ska fattas

32. av Europaparlamentet och rådet, eller

33. i undantagsfall av kommissionen enligt bestämmelserna i artikel 15, eller

34. genom överenskommelse mellan de nationella myndigheterna och Eurostat inom deras respektive behörighetsområden. Överenskommelserna ska vara skriftliga.

2. När en sådan åtgärd som avses i punkt 1 a och 1 b vidtas ska kommissionen ställa upp målen för åtgärden och göra en kostnadseffektivitetsanalys, med en bedömning av uppgiftslämnarbördan.

Artikel 13 Nätverk för samarbete

Inom de enskilda statistikåtgärderna ska synergieffekter eftersträvas inom ESS genom nätverk för samarbete, där deltagarna delar med sig av sakkunskap och resultat eller där man främjar specialisering på särskilda uppgifter. För detta ändamål ska en lämplig finansieringsstruktur tas fram.

Artikel 14 Modellen för europeisk statistik

1. Syftet med modellen för europeisk statistik är att

35. förbättra tillgängligheten och aktualiteten för europeiska totalvärden, då framställningen och spridningen av europeisk statistik kan grunda sig helt eller delvis på nationella uppgifter som tagits fram och spridits av de nationella myndigheterna i alla medlemsstater,

36. optimera inrapporteringen av uppgifter samt offentliggörandet och översynen av statistiken då det behövs ett samordnat angrepps- och tillvägagångssätt.

2. Vilka åtgärder som ska vidtas ska fastställas inom de enskilda statistikåtgärder som avses i artikel 12.1 för de olika statistikområdena eller i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll.

Artikel 15 Kommissionens (Eurostats) tillfälliga direkta statistikåtgärder

Kommissionen får besluta om en tillfällig direkt statistikåtgärd i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 27.2 under förutsättning att

37. åtgärden inte pågår längre än det gällande programmet för europeisk statistik,

38. de uppgifter som ska samlas in redan finns att tillgå eller är möjliga att få tag på hos den ansvariga nationella myndigheten, eller kan inhämtas direkt med lämpliga urval för observation av den statistiska populationen på europeisk nivå.

Artikel 16 Årligt arbetsprogram

Varje år ska kommissionen före maj månads utgång lägga fram sitt arbetsprogram för det kommande året för granskning i ESS-kommittén. I arbetsprogrammet ska särskilt anges

39. de åtgärder som kommissionen anser har prioritet, med beaktande av gemenskapspolitiska behov och både nationella och gemenskapens budgetrestriktioner,

40. de förfaranden och eventuella rättsakter som kommissionen överväger för att genomföra programmet.

Kommissionen ska ta största möjliga hänsyn till ESS-kommitténs synpunkter.

KAPITEL IV Spridning av europeisk statistik

Artikel 17 Åtgärder för spridning

1. Spridningen av europeisk statistik ska följa de statistiska principerna, särskilt så att sekretesskyddet för uppgifterna kan garanteras och lika tillgång säkras enligt principen om opartiskhet.

2. Kommissionen (Eurostat), medlemsstaternas statistikbyråer och andra nationella myndigheter ska ansvara för att sprida den europeiska statistiken inom sina respektive behörighetsområden.

3. Medlemsstaterna och kommissionen ska ge det stöd som behövs för att se till att alla användare har lika tillgång till den europeiska statistiken.

Artikel 18 Anonymiserade filer (Public Use Files)

Enskilda uppgifter får spridas i form av en anonymiserad fil med avidentifierade poster som har bearbetats ytterligare så att de registrerade inte kan identifieras på något sätt som en utomstående kan tänkas använda.

KAPITEL V Statistiksekretess

Artikel 19 Skydd av konfidentiella uppgifter inom ESS

1. Syftet med följande bestämmelser och åtgärder är att se till att konfidentiella uppgifter används uteslutande för statistiska ändamål och att förhindra otillåtet röjande.

2. De nationella myndigheterna och kommissionen (Eurostat) ska se till att konfidentiella uppgifter används uteslutande för statistiska ändamål såvida inte de registrerade har gett sitt skriftliga medgivande till att de används för andra angivna ändamål.

3. De nationella myndigheterna och kommissionen (Eurostat) får i undantagsfall och på särskilda villkor som ska anges i gemenskapsrätten sprida statistiska sammanställningar som kan göra det möjligt att identifiera en registrerad. De statistiska sammanställningarna ska då justeras på ett sådant sätt att spridningen inte bryter mot statistiksekretessen då den registrerade har begärt konfidentiell behandling.

4. De nationella myndigheterna och kommissionen (Eurostat) ska vidta alla nödvändiga rättsliga, administrativa, tekniska och organisatoriska åtgärder för att se till att metoder, kriterier och rutiner inom ESS harmoniseras i fråga om fysiskt och logiskt skydd av konfidentiella uppgifter (statistisk röjandekontroll).Kommissionen ska i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 27.2 vidta åtgärder för att se till att första stycket tillämpas.

5. De nationella myndigheternas tjänstemän och övriga anställda som har tillgång till konfidentiella uppgifter ska iaktta sekretessen även efter att deras tjänstgöring har upphört.

Artikel 20 Överföring av konfidentiella uppgifter

1. Konfidentiella uppgifter får överföras mellan nationella myndigheter och mellan de nationella myndigheterna och kommissionen (Eurostat) om överföringen är nödvändig för att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik. All övrig överföring måste uttryckligen godkännas av den nationella myndighet som samlat in uppgifterna.

2. Nationella bestämmelser om statistiksekretess får inte åberopas för att hindra överföring av konfidentiella uppgifter om överföringen föreskrivs i en gemenskapsrättsakt.

3. Utbyte av konfidentiella uppgifter för statistiska ändamål får ske mellan ESS och ECBS om så anses nödvändigt för att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik eller ECBS-statistik och om så uttryckligen föreskrivs i gemenskapsrätten .

4. Skyddsåtgärderna i denna förordning ska gälla alla konfidentiella uppgifter som överförs inom ESS samt mellan ESS och ECBS.

Artikel 21 Skydd av konfidentiella uppgifter inom kommissionen (Eurostat)

1. Konfidentiella uppgifter ska vara tillgängliga endast för tjänstemän vid kommissionen (Eurostat), med undantag för vad som sägs i punkt 2, och får användas av dem uteslutande för statistiska ändamål.

2. Kommissionen (Eurostat) får i undantagsfall ge tillgång till konfidentiella uppgifter till annan personal och andra fysiska personer som arbetar för kommissionen (Eurostat) på kontraktsbasis.

3. Personer som har tillgång till konfidentiella uppgifter får inte använda dessa uppgifter annat än för de ändamål som anges i denna förordning. Detta gäller även efter att deras tjänstgöring har upphört.

Artikel 22 Tillgång till konfidentiella uppgifter i vetenskapligt syfte

På gemenskapsnivå kan kommissionen (Eurostat) ge forskare som gör statistiska analyser i vetenskapligt syfte tillgång till konfidentiella uppgifter. Om uppgifterna har överförts till Eurostat krävs tillstånd från den nationella myndighet som lämnat uppgifterna.

Vilka regler och villkor som gäller för tillgången ska fastställas av kommissionen. Sådana åtgärder, som är avsedda att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom tillägg, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 27.3.

Artikel 23 Tillgång till administrativa källor

För att göra arbetet mindre betungande för uppgiftslämnarna ska de nationella myndigheterna och kommissionen (Eurostat) ha tillgång till administrativa uppgiftskällor, var och en inom sina offentliga förvaltningars respektive verksamhetsområden, i den utsträckning som dessa uppgifter behövs för att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik.

Varje medlemsstat och kommissionen ska inom sina respektive behörighetsområden vid behov fastställa vilka rutiner samt begränsningar och villkor som ska gälla för den faktiska tillgången till uppgifterna.

Artikel 24 Uppgifter från offentliga källor

Uppgifter som hämtats ur källor som enligt lag är tillgängliga för allmänheten ska inte anses konfidentiella i samband med spridningen av statistik som bygger på dessa uppgifter.

Artikel 25 Tillstånd från den registrerade

Statistiksekretessen ska inte hindra spridning om den registrerade har godkänt att uppgifterna röjs.

Artikel 26 Brott mot statistiksekretessen

Medlemsstaterna och kommissionen ska vidta åtgärder för att förhindra, och införa påföljder för, brott mot statistiksekretessen.

KAPITEL VI Slutbestämmelser

Artikel 27 Kommittéförfarande

1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté för det europeiska statistiksystemet (ESS-kommittén).

2. När det hänvisas till denna punkt ska förfarandet i artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG ska vara tre månader.

3. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 28 Upphävande

1. Europaparlamentets och rådets förordning (Euratom, EG) [ nr …/… av den … om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor [KOM(2006) 477] ] ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen.

Hänvisningar till den kommitté för insynsskydd i statistik som inrättades genom den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till ESS-kommittén, som inrättas genom artikel 27 i den här förordningen.

2. Förordning (EG) nr 322/97 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen.

3. Beslut 89/382/EEG, Euratom ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till den kommitté som inrättades genom det upphävda beslutet ska anses som hänvisningar till ESS-kommittén, som inrättas genom artikel 27 i denna förordning.

Artikel 29 Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

[…] […]

Ordförande Ordförande

[1] Rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (EGT L 318, 27.11.1998, s. 8).

[2] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 25 maj 2005 om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar samt kommissionens rekommendation om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar (KOM(2005) 217).

[3] Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det rådgivande organet för styrning av den europeiska statistiken (KOM(2006) 599).

[4] Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta en europeisk rådgivande kommitté för gemenskapens politik inom statistisk information (KOM(2006) 653).

[5] EGT L 181, 28.6.1989, s. 47.

[6] EGT L 151, 15.6.1990, s. 1.

[7] EGT L 52, 22.2.1997, s. 1.

[8] EGT L 358, 31.12.2002, s. 1.

[9] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 14 november 2006 om minskning av svarsbördan, förenkling och prioriteringar i fråga om gemenskapsstatistik (KOM(2006) 693).

[10] Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 24 januari 2007 – Åtgärdsprogram för minskning av administrativa bördor i Europeiska unionen (KOM(2007) 23).

[11] Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 24 oktober 2003 – Första rapporten om genomförandet av handlingsramen ”Uppdatera och förenkla gemenskapens lagstiftning” (KOM(2003) 623).

[12] EUT C […], […], s. […].

[13] EUT C […], […], s. […].

[14] EGT L 357, 31.12.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 478/2007 av den 23 april 2007.

[15] EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.

[16] EUT L 332, 30.11.2006, s. 21 .

[17] EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

[18] EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

[19] EUT L 41, 14.2.2003, s. 26.

[20] EUT L 264, 25.9.2006, s. 13.

[21] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

[22] EUT L , , s. .

[23] EGT L 52, 22.2.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

[24] EGT L 181, 28.6.1989, s. 47.

[25] EGT L 133, 18.5.2002, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1104/2006 (EUT L 197, 19.7.2006, s. 3).

[26] EUT L 156, 30.4.2004, s. 1. Rättad i EUT L 202, 7.6.2004, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut 2007/439/EG (EUT L 164, 26.6.2007, s. 30).