Verksamhetsrapport om Eures för 1998-1999 "Mot en integrerad europeisk arbetsmarknad: EURES bidrag"

(framlagt av kommissionen)

Verksamhetsrapport om Eures för 1998-1999

"Mot en integrerad europeisk arbetsmarknad: EURES bidrag"

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning 3

1. Eures uppgifter och prioriteringar 4

1.1. Eures - konkreta tjänster till europeiska medborgare 4

1.2. Ett verktyg i den europeiska sysselsättningstrategins tjänst 4

1.3. Väldefinierade prioriteringar 5

2. Konsolidering och utvidgning av Eures-nätverket 5

2.1. Ökad integrering av Eures-tjänster i arbetsförmedlingarna 5

2.2. Konsolidering av gränsöverskridande Eures-partnerskap 6

2.3. Europa-arbetsförmedlare: nätverkets drivande kraft 7

3. Utveckling av Eures tjänsteutbud 10

3.1. Att öka antalet lediga tjänster och förbättra tillgången till dessa 10

3.2. Kvalitetstjänster 13

3.3. Eures-T-tjänster 15

4. Finansiering 17

5. Prioriterade områden och utmaningar 18

5.1. Främja politisk och funktionell integration 18

5.2. Modernisera produktionen av Eures-tjänster 19

5.3. Förbättra tjänstepaketet 20

5.4. Förvalta nätverket effektivare 20

Inledning

Under senare år har utvecklingen på arbetsmarknaden inom EES-området gjort arbetstagarnas geografiska rörlighet till en allt viktigare ekonomisk fråga. Arbetslösheten ligger visserligen fortfarande på en alltför hög nivå i flera medlemsstater eller regioner och förebyggandet och minskningen av långtidsarbetslösheten förblir en stor utmaning, men samtidigt börjar bristen på arbetskraft som motsvarar arbetsgivarnas behov bli ett allt större problem för sysselsättningen. Dessa spänningar på arbetsmarknaden har negativa effekter på tillväxten och prisstabiliteten, samtidigt som bristen på kvalificerad arbetskraft hämmar företagens konkurrenskraft.

Geografisk rörlighet - både inom enskilda medlemsstater och inom EES-området - är en av de faktorer som kan minska dessa spänningar på arbetsmarknaden.

Nya ekonomiska villkor kommer tydligt till uttryck i de politiska förklaringar som görs på EU-nivå. Så betonade t.ex. kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad i sitt yttrande till Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2000 behovet att uppmuntra rörligheten på den europeiska arbetsmarknaden. Kommittén pekade på en rad konkreta åtgärder som borde vidtas, bl.a. inom ramen för Eures, för att främja större rörlighet. I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2000, uppmanas rådet och kommissionen dels att inrikta sig på att "anställbarheten skall förbättras och kunskapsklyftorna minskas, särskilt genom att arbetsförmedlingarna får en Europatäckande databas över lediga platser och utbildningsmöjligheter" [1], dels att utveckla "en gemensam europeisk modell för meritförteckningar, vilken kan användas på frivillig basis för att underlätta rörligheten och som kan tjäna som ett stöd i bedömningen av inhämtad kunskap, både av utbildningsanstalter och arbetsgivare". [2]

[1] Punkt 29 i ordförandeskapets slutsatser.

[2] Punkt 26 i ordförandeskapets slutsatser.

Europaparlamentet har också i en resolution från april 2000 om den inre marknaden föreslagit att Eures skall utvecklas till en "europeisk sysselsättningstjänst". [3]

[3] Resolution av den 13 april 2000 om kommissionens meddelande "Strategin för den inre marknaden" KOM(1999) 464

Utvecklingen av Eures under de två år som omfattas av denna rapport (1998 och 1999) bör granskas mot bakgrund av dessa nya ekonomiska och politiska förutsättningar, bl.a. för att fastställa om det arbete som genomförts under denna period gör att Eures kommer att kunna uppfylla Europeiska rådets förväntningar.

Eures utveckling har i första hand präglats av att nätverkets medlemmar, framför allt de offentliga arbetsförmedlingarna, har blivit mycket mer medvetna om sin nya roll inom ramen för en europeisk sysselsättningsstrategi och en europeisk arbetsmarknad, vilket har lett till att Eures-tjänster bättre införlivats i deras utbud av tjänster till arbetssökande och arbetsgivare.

Antalet utväxlade lediga platser har således ökat kraftigt, från 43 000 i början av 1998 till 166 000 i början av 2000. En annan viktig händelse under perioden är användningen av Internet som stöd för Eures-tjänsterna. Eures webbplats invigdes av den brittiske premiärministern och kommissionens ordförande vid det europeiska toppmötet i Cardiff i juni 1998 och har på några månader blivit en av kommissionens mest besökta webbplatser.

Trots de uppenbara framsteg som framgår av rapporten, återstår stora utmaningar för kommissionen och samarbetspartnerna inom Eures-nätverket för att under kommande månader och år på ett tillfredsställande sätt leva upp till förväntningarna hos arbetssökande och arbetsgivare som berörs av geografisk rörlighet samt tillmötesgå Europeiska rådets och Europaparlamentets uppmaningar.

1. Eures uppgifter och prioriteringar

1.1. Eures - konkreta tjänster till europeiska medborgare

Eures-nätverket har sitt ursprung i förordning nr 1612/68 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen och har som uppgift att göra det lättare för EU- och EES-medborgare att utöva sin rätt att arbeta i en annan medlemsstat.

Eures har därför utvecklats som en direkt tjänst till medborgarna, såväl arbetssökande som arbetsgivare, och har blivit ett av de mest synliga och effektiva inslagen i kommissionens ansträngningar för att närma sig medborgarna.

Eures bastjänster består i att erbjuda allmän information, vägledning och arbetsförmedlingsstöd. Eures stödjer sig därvid på ett nätverk av experter (Europa-arbetsförmedlare), på ett stort antal kontaktpunkter i partnerorganisationerna och på fria Internettjänster.

Eures är en av de viktiga aktörerna i "Europa direkt", ett initiativ som lanserades av kommissionen vid Europeiska rådets möte i Cardiff i juni 1998 och har till syfte att föra medborgarna närmare Europa.

1.2. Ett verktyg i den europeiska sysselsättningstrategins tjänst

Utöver de individuella tjänster som nätverket erbjuder medborgarna, stödjer Eures också i flera avseenden den europeiska sysselsättningsstrategin.

För det första bidrar Eures till större öppenhet på den europeiska arbetsmarknaden. Det är nämligen nätverkets uppgift att tillhandahålla information om lediga platser, regionala arbetsmarknader eller levnads- och arbetsförhållanden i de olika medlemsstaterna. Genom att underlätta arbetskraftens fria rörlighet bidrar Eures också till ökad flexibilitet på arbetsmarknaden. Företagens anpassningsförmåga förbättras genom att Eures ger dem tillgång till ett bredare utbud av arbetskraft, även i fråga om kvalifikationer, arbetskultur och språkkunskaper. Arbetstagarnas anställbarhet förbättras också i hög grad, tack vare arbetslivserfarenhet från utlandet, även om den varit kortvarig. De gränsöverskridande tjänsterna inom Eures bidrar särskilt till den lokala utvecklingen, eftersom de utgår från lokala partnerskap. Slutligen uppmuntrar Eures gränsöverskridande tjänster till social dialog i fråga om sysselsättningspolitik.

Sammanfattningsvis är syftet med Eures således att förbättra den europeiska arbetsmarknaden genom att underlätta utövandet av rätten till fri rörlighet för arbetstagare.

1.3. Väldefinierade prioriteringar

Under 1998 och 1999 har såväl partnerna som kommissionen drivit Eures-verksamheten efter följande gemensamt fastställda prioriteringar:

A. Förbättra Eures resultat vad gäller antalet erbjudna lediga platser. Målet var att höja antalet lediga platser i Eures databas för att uppnå en kritisk massa. Lika viktigt var att höja kvaliteten på de erbjudna platserna. Slutligen skulle partner-organisationernas sätt att behandla anmälda lediga tjänster förbättras.

B. Förbättra tillgången till Eures-tjänster. Målet var inte enbart att förstärka den personalinfrastruktur som står till förfogande, bl.a. genom ett bättre utnyttjande av arbetsförmedlingarnas resurser, utan även att utveckla det fria tillträdet till vissa bastjänster med avseende på fri rörlighet, särskilt genom användning av Internet.

C. Förbättra kvaliteten på Eures-tjänster. Målet var att införa kvalitetsnormer för Eures, utbilda Europa-arbetsförmedlare och se till att de ställs till förfogande för Eures-tjänster.

D. Förbättra kommunikationen inom nätverket. Syftet var bl.a. att öka inblandningen av hela hierarkin inom arbetsförmedlingarna. Vidare föreslogs åtgärder för att förbättra kommunikationen mellan nätverkets främsta aktörer genom ny informations- och kommunikationsteknik.

Med utgångspunkt från dessa gemensamma mål uppmanades varje partner att definiera en årlig utvecklingsplan för Eures, som kunde genomföras med finansiellt stöd från kommissionen. I det följande förklaras i vilken utsträckning dessa mål har uppfyllts.

2. Konsolidering och utvidgning av eures-nätverket

2.1. Ökad integrering av Eures-tjänster i arbetsförmedlingarna

Eures centrala parter är "medlemsstaternas arbetsmarknadsmyndigheter och eventuella övriga nationella partners". [4]

[4] Artikel 1 i kommissionens beslut EEG/ 93/569.

Dessa partner har inte ändrats under den aktuella perioden och är följande:

A-Arbeitsmarktservice Österreich (AMS) // F-Office des migrations (OMI)

B-FORmation EMploi (FOREM) // GR-Office de l'emploi et de la main-d'oeuvre (OEAD)

B-Vlaamse Dienst voor Arbeidsvoorziening (VDAB) // IRL-Foras Aseanna Saothair (FAS)

B-Office régional bruxellois de l'emploi/Brusselse Gewestelijke Dienst voor Arbeidsbemiddeling (ORBEM/BGDA) // ISL-Direction générale de l'emploi

D-Bundesanstalt für Arbeit (BA) // I-Ministero del Lavoro

D-Bundesverwaltungsamt (BVA) // L-Administration de l'emploi (ADEM)

DK-Arbejdsmarkedsstyrelsen (AMS) // NL-Arbeidsvoorziening (ARBVO)

E-Instituto Nacional de Empleo (INEM) // N-Arbeidsdirektoratet

SF-Ministère du Travail // P-Instituto do Emprego e Formaçao Profissional (IEFP)

F-Agence nationale pour l'emploi (ANPE) // S-Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS)

F-Association pour l'emploi des cadres (APEC) // UK-Employment Service

Den mest betydelsefulla utvecklingen under referensperioden var det avtalsmemorandum om utveckling av Eures-tjänster som antogs den 16 november 1998 av cheferna för arbetsförmedlingarna. I detta memorandum erkänner arbetsförmedlingarna Eures som en fullvärdig del av deras tjänsteutbud. De åtar sig att närmare integrera Eures-tjänsterna med sin egen verksamhet såväl vad gäller planering och förvaltning av personalresurser som hantering av lediga platser. Den utvärdering av avtalsmemorandumets genomförande som gjordes efter ett år visar att detta har bidragit till att förbättra kunskaperna och insikterna om Eures inom arbetsförmedlingarna. En rad värdefulla initiativ har tagits, bl.a. i fråga om utbildning av ett stort antal andra tjänstemän än Europa-arbetsförmedlare, däribland utbildning i andra länder för linjechefer vid samtliga offentliga arbetsförmedlingar som deltar i Eures.

Eures visar sig således vara ett effektivt medel för europeisering av offentliga arbetsförmedlingar, som alltmer ser sig själva som aktörer på den europeiska arbetsmarknaden och inte längre enbart på den nationella eller regionala marknaden.

2.2. Konsolidering av gränsöverskridande Eures-partnerskap

Efter en kraftig ökning av antalet gränsöverskridande partnerskap (Eures-T) under 1996 och 1997 (från 11 till 18 organisationer), har nätverket mer eller mindre stabiliserat sig och endast utökats med ett nytt, men viktigt, partnerskap i regionen Oberrhein.

EURES-T "Oberrhein/Övre Rhen" har varit verksamt sedan juli 1999. Denna gränsregion omfattar drygt 500 km av gränsen mellan Tyskland (Baden-Württemberg), Frankrike (Alsace) och Schweiz (området kring Basel). Schweiz har inbjudits att delta i Eures-T som observatör. Det totala antalet pendlare i regionen har uppskattats till 73 000 (31 000 pendlar från Frankrike till Tyskland, 1 000 från Tyskland till Frankrike, 31 000 från Frankrike och 10 000 från Tyskland till Schweiz).

Ett gränsöverskridande partnerskap har upprättats med framgång mellan Irland och Nordirland i slutet av 1997. Partnerskapet består av offentliga arbetsförmedlingar, fackföreningar och företrädare för arbetsgivare och täcker hela Nordirland samt sex gränsgrevskap i Irland. Fredsprocessen har varit till stor hjälp för etableringen av den gränsöverskridande organisationen, som på båda sidor av gränser betraktas som ett mycket konkret exempel på hur ett effektivt samarbete kan vara till gagn för såväl arbetssökande som arbetsgivare.

Flera andra gränsregioner, bl.a. i de nordiska länderna, håller på att undersöka möjligheten att söka etablering av ett EURES-T.

Från och med 1999 har ordförandeskapet för styrkommittéerna för gränsöverskridande partnerskap gradvis överförts från kommissionen till de lokala partnerna (den 31.12.1999 hade 11 sådana överföringar gjorts). Syftet är att öka de lokala aktörernas ansvar för utvecklingen av den gränsöverskridande Eures-verksamheten.

2.3. Europa-arbetsförmedlare: nätverkets drivande kraft

Europa-arbetsförmedlare är drivkraften i Eures-nätverket, eftersom de spelar en central roll när det gäller att tillhandahålla information, vägledning och placerings- eller rekryteringshjälp, både för arbetssökande och arbetsgivare. Det finns ungefär 520 sådana arbetsförmedlare i samtliga EES-länder, inklusive gränsöverskridande områden.

Fördelning

Merparten Europa-arbetsförmedlare kommer från de offentliga arbetsförmedlingarna (430), medan fackföreningar (77) och arbetsgivarföreningar (13) endast är representerade i gränsregionerna.

I slutet av 1998 beslutades att sluta med den särskilda utbildningen av Europa-arbetsförmedlare vid universitet och att i stället utveckla andra former av samarbete mellan Eures och högre utbildningsanstalter (inklusive universitet) med hänsyn till lokala traditioner och förhållanden.

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

Europa-arbetsförmedlarens roll håller på att ändras

Europa-arbetsförmedlare var från början de enda personer som tillhandahöll Eures-tjänster, framför allt genom direktkontakter med arbetssökande och arbetsgivare, eftersom de var de enda som hade direkt tillgång till databaserna (lediga platser och allmän information). Huvudparten av deras arbete gick ut på att tillgodose kundernas önskemål. I takt med den fortsatta integrationen av Eures-tjänster i de offentliga arbetsförmedlingarnas totala verksamhet, har Europa-arbetsförmedlarnas roll ändrats från en första informationskälla till en resursperson som samordnar och främjar Eures-tjänsterna på lokal och regional nivå. De flesta offentliga arbetsförmedlingar har utbildade Europa-arbetsförmedlarassistenter till sitt förfogande, och eventuellt ytterligare personal, vars huvudsakliga uppgift är att ge kunderna grundläggande information. De gör ett första urval och hänvisar dem slutligen till Europa-arbetsförmedlaren för vägledning och förmedlingshjälp. Dessutom har många offentliga arbetsförmedlingar redan installerat självbetjäningsterminaler där kunderna i regel kan koppla upp sig till Eures databas över lediga platser och till Eures webbplats på Internet.

Utbildning

Fortbildning av personalstyrkan inom Eures-nätverk har ökat i omfattning. Kommissionen svarar för grundutbildning av nya Europa-arbetsförmedlare (ungefär 80 om året), med stöd av ett utbildningscentrum som står för utbildningens utformning, organisation och genomförande. Kommissionen utarbetar varje år ett transnationellt fortbildningsprogram som skräddarsys efter Europa-arbetsförmedlarnas behov (t.ex. arbets- och levnadsförhållanden i vissa länder, socialförsäkringsfrågor, hantering av lediga platser, rekrytering i större skala, osv). Linjechefer (dvs. chefer för lokala eller regionala arbetsförmedlingar) bjuds in till vissa sammankomster för att få större kunskaper om nätverket (så organiserades t.ex. ett särskilt seminarium för linjechefer för första gången i Turin i februari 1999). Dessutom utarbetar varje land egna nationella eller lokala utbildningsprogram för Europa-arbetsförmedlare, assistenter till dessa eller annan personal, som behandlar särskilda utbildningsfrågor som inte tas upp i det transnationella programmet.

>Hänvisning till>

3. Utveckling av Eures tjänsteutbud

3.1. Att öka antalet lediga tjänster och förbättra tillgången till dessa

Ett viktigt inslag i Eures tjänsteutbud är att ge arbetssökande möjlighet att hitta lediga tjänster som kan vara av intresse i andra länder inom den inre marknaden. På så sätt förbättras öppenheten på den europeiska arbetsmarknaden. I detta hänseende har satsningar gjorts på två parallella och inbördes kompletterande områden:

-För det första har betydande framsteg gjorts vad gäller antalet lediga platser som anmälts av offentliga arbetsförmedlingar till Eures-databasen i Bryssel, för förmedling i andra länder eller i gränsregioner.

-För det andra har den snabba utvecklingen av informations- och kommunikationstekniken i hög grad breddat vägen för spridning av och tillgång till information om lediga platser.

Eures databas över lediga platser

Själva databasen finns hos kommissionen i Bryssel. Europa-arbetsförmedlare kan koppla upp sig till databasen genom ett snabbtelekommunikationsnät som finansieras genom Testa-programmet vid Generaldirektoratet för näringsliv. Testa-programmet ingår i generaldirektoratets IDA-program för datautbyte mellan förvaltningar, där Eures betraktas som ett gott exempel på hur offentliga förvaltningar kan utbyta information på ett modernt, snabbt och effektivt sätt.

Europa-arbetsförmedlare kan direkt föra in lediga platser i databasen eller utnyttja den för att söka efter lediga tjänster i andra länder. De flesta lediga platserna matas dock inte in av enskilda Europa-arbetsförmedlare, utan förs över direkt från offentliga arbetsförmedlingars nationella databaser. Detta integrerade arbetssätt, som infördes som en del av 1998 års avtalsmemorandum, har medfört en kraftig ökning av antalet lediga tjänster som kan erbjudas personer som söker arbete i gränsregioner eller i andra länder. Följande länder har införlivat sina system med Eures: Frankrike, Österrike, Tyskland, Norge och Belgien. Dessutom får Finland och Nederländerna automatiskt information om lediga platser i Eures. Det finns ett engagemang att integrera alla offentliga arbetsförmedlingssystem med Eures senast i slutet av 2002, som börjar med den planerade integrationen av de offentliga arbetsförmedlingarna i Irland, Nordirland, Storbritannien och Portugal.

>Hänvisning till>

Diagram nr 1 visar antalet lediga platser på transnationell nivå i de 17 länderna. Spridningen över de olika länderna har blivit jämnare med åren, även om Österrike fortfarande dominerar. Man räknar med att fördelningen kommer att bli ännu jämnare i takt med att de olika länderna integrerar sina nationella system med Eures.

De största sektorerna med avseende på antalet utannonserade lediga platser (se diagram nr 2) är alltjämt hotell-, restaurang- och turistbranschen samt informations- och kommunikationsteknik. Det finns, förvånansvärt nog kanske, en ihållande stor efterfrågan på kvalificerad arbetskraft inom tillverkningssektorn. Den relativt stora andelen lediga platser inom jordbruk beror till stor del på antalet säsongsbetonade arbetstillfällen som anmäls till Eures (t.ex. för plockning av frukt) och som har visat sig vara särskilt populära bland ungdomar.

Även om antalet transnationella lediga platser har ökat stadigt från 4 000 lediga platser 1997 till drygt 26 000 lediga platser 1999 (se diagram 3) är det framför allt ökningen av antalet lediga platser som förmedlas i gränsregionerna som har lett till den ytterst kraftiga ökningen av det totala antalet lediga platser. I början av 2000 gick det totala utbudet av lediga platser förbi 200 000-strecket.

Ökad öppenhet

Integration bidrar till att uppfylla ett av Eures huvudmål, nämligen att erbjuda en öppen och tydlig service som gör att medborgarna lätt kan få tillgång till den europeiska arbetsmarknaden. På nationell nivå kan de offentliga arbetsförmedlingar som deltar erbjuda tillgång till lediga platser inom Eures via självbetjänings-terminaler som installeras i lokala arbetsförmedlingar, som t.ex. i Tyskland, Österrike och Nederländerna. I Frankrike är informationen tillgänglig på Minitel. I andra länder har Internet-terminaler installerats på lokala arbetsförmedlingar som är

>Hänvisning till>

kopplade till Eures webbplats. Trenden mot allt mer självbetjäning växer snabbt inom det europeiska arbetsförmedlingsnätet och ger de offentliga arbetsförmedlingarna och Eures ett utmärkt tillfälle att erbjuda sina tjänster på den plats där de efterfrågas. För Eures vidkommande medför denna trend dessutom fördelen att värdefulla mänskliga resurser som Europa-arbetsförmedlare kan ägna mer av sin tid åt att erbjuda extra rådgivning och vägledning till arbetssökande som behöver mer skräddarsydd handledning.

Den ökande användningen av Internet och av tekniken däromkring erbjuder också nya möjligheter som bidrar till att uppfylla detta mål. Eures webbplats http://europa.eu.int/jobs/eures/ lanserades 1998. Den innehåller information om Eures-nätverket, levnads- och arbetsvillkor i samtliga 17 länder, ett urval av lediga platser i andra länder och användbara länkar till andra webbplatser. Den fungerar också som länk till de offentliga arbetsförmedlingarnas webbplatser där en stor mängd extra information och ytterligare lediga platser erbjuds. Tack vare tillgången till lediga platser inom Eures via Internet och länkarna till de nationella arbetsförmedlingarnas egna databaser, kan den arbetssökande numera få information om ungefär 1 miljon lediga platser varje dag.

Ny service till arbetssökande

Under 2000 kommer en ny tjänst att tillhandahållas på Eures webbplats, som innebär att den arbetssökande har möjlighet att registrera sitt intresse för ett arbete i ett annat land genom att lägga in sin meritförteckning, öppet eller anonymt, på en databas som endast är tillgänglig för registrerade arbetsgivare. Systemet kommer att fungera på prov i ett år och kommer att utvärderas under 2001. Eures webbplats kommer i många avseenden att erbjuda samma typ av tjänster på europeisk nivå som offentliga

>Hänvisning till>

arbetsförmedlingar tillhandahåller på nationell och regional nivå och samtidigt bidra till att uppfylla ett av de mål som anges i slutsatserna från Europeiska rådet i Lissabon.

3.2. Kvalitetstjänster

Kommissionen vill säkerställa att arbetet med att byta ut stora mängder lediga platser och se till att de blir tillgängliga i största möjliga utsträckning kopplas till ett åtagande att leverera kvalitetstjänster till både arbetssökande och arbetsgivare. Man har därför, efter ingående överläggningar med samarbetspartnerna, under 1999 enats om ett antal kvalitetsnormer inom Eures för handläggning av lediga platser och platsansökningar. Dessa normer kommer att tillämpas i varje organisation som en del av de egna nationella kvalitetsnormerna och kommer att förstärkas ytterligare genom utbildningsinsatser på nationell och regional nivå för Europa-arbetsförmedlare och annan personal som handlägger lediga platser och platsansökningar på europeisk nivå.

En jämförelse mellan statistiska uppgifter om Europa-arbetsförmedlarnas verksamhet under de två åren 1996/1997 och åren 1998/1999 visar att Eures-nätverket utvecklas på ett tillfredsställande sätt, även om jämförelsen endast återspeglar en del av aktiviteterna.

>Plats för tabell>

Arbetsförmedlingsverksamheten har också ökat, från 26 449 år 1998 till 44 460 år 1999 [5].

[5] Dessa siffror motsvarar antalet arbetssökande som har fått ett arbete i ett annat partnerland genom Eures.

En undersökning som gjordes i början av 1999 [6] visar att de informations- och rådgivningstjänster som tillhandahålls genom Eures-nätverket mottas mycket positivt av användarna. De flesta arbetssökande och arbetsgivare förklarade sig vara nöjda med kvaliteten på de upplysningar som givits och Europa-arbetsförmedlarnas yrkesmässiga kompetens. Sju av tio tillfrågade ansåg att rådgivningen, både i muntlig och skriftlig form, vare sig den innebar en direkt lösning av problemet eller en omdirigering till den behöriga tjänsten, var tillfredsställande eller mycket tillfredsställande.

[6] "Eures Cross-border Partnerships - (net)work in progress", B&A Groep Beleidsonderzoek & -Advies b.v., Haag, 1999.

Vad gäller det informationsmaterial som ställs till Europa-arbetsförmedlarnas förfogande har Eures-databasens informationsinnehåll om levnadsförhållanden, arbetsvillkor och regionala arbetsmarknader (som endast sprids inom nätverket) byggts ut i betydande omfattning. Inom kommissionen finns dock även andra databaser som rör arbetskraftens fria rörlighet inom Europa, vilket föranlett Eures att deltaga i sammanslagningen av tre databaser (Citizens First, Scadplus och en del av EuresInfo). Arbetet planeras under våren 2000 ge upphov till en samlad databas för gemenskapen som kommer att göras tillgänglig under namnet "Dialog med medborgarna". Denna nya databas kommer att ha en bredare tematisk och språklig täckning än EuresInfo.

Själva informations- och rådgivningsverksamheten, som är av central betydelse för Eures-nätverket och som hittills har skötts nästan uteslutande av Europa-arbetsförmedlare, håller också på att byta karaktär. Detta beror på att Europa-arbetsförmedlarna nu har slutfört uppgiften att sprida kunskap om den europeiska dimensionen i sina respektive organisationer och att denna uppgift nu alltmer tas över av andra tjänstemän, som i sin tur på en mer lokal nivå sprider budskapet till den breda allmänheten (jfr punkt 2.3 i denna rapport).

3.3. Eures-T-tjänster

De gränsöverskridande Eures-partnerskapen bidrar till Eures övergripande uppgifter genom att förmedla information, rådgivning och placeringshjälp till arbetssökande, arbetstagare eller arbetsgivare i de berörda regionerna. I Eures rättsliga grund föreskrivs att dessa partnerskap på grund av sin specifika karaktär dessutom skall ta sig an en del andra uppgifter.

Gränsöverskridande yrkesutbildning

En av de uppgifter som tilldelats de gränsöverskridande partnerskapen är att upprätta en förteckning över alla befintliga yrkesutbildningsmöjligheter i det aktuella gränsområdet. Flera sådana förteckningar har utarbetats. Därvid har ofta länkar upprättats, genom partnerskapens webbplatser på Internet och till olika andra webbplatser i gränsområdet som innehåller information om dessa utbildningsmöjligheter och till vilka man i vissa fall kan anmäla sig "on-line".

Vissa partnerskap har undersökt behovet av yrkeskvalifikationer eller erkännandet av yrkeskvalifikationer i de berörda områdena. Som en följd av dessa undersökningar planerar vissa partnerskap att organisera gränsöverskridande yrkesutbildning, dvs. åtgärder som riktar sig till personer bosatta på ömse sidor av gränsen och som leder till examensbevis som erkänns av arbetsgivare på båda sidor av gränsen.

Praktikplatsbörsen som upprättats av partnerskapet Interalp (mellan Tyskland och Österrike) ger information på Internet om praktikplatser i gränsområdet.

Vissa hinder kvarstår dock när det gäller möjligheten att genomgå yrkesutbildning på andra sidan gränsen, bl.a. kravet i vissa medlemsstater att man skall vara bosatt i det land där man går på utbildning eller förlusten av vissa socialförsäkringsrättigheter under utbildningstiden, däribland rätten till arbetslöshetsbidrag.

Hinder för rörlighet över gränserna

De gränsöverskridande Eures-partnerskapen har dragit nytta av sin gynnsamma position för att iaktta den lokala arbetsmarknaden och börjat kartlägga de hinder för rörlighet som finns inom deras verksamhetsområden. Förutom ett antal specialutredningar som gjorts av vissa partnerskap har en gemensam undersökning genomförts för att kartlägga hinder med hjälp av Europa-arbetsförmedlarna i gränsregionerna. Varje förmedlare har identifierat fem viktiga hinder för rörlighet i sin del av gränsområdet. Enkätsvaren har sammanställts enligt en gemensam typologi och givit upphov till Eures-rapporten om hinder för rörlighet över gränserna (våren 2000). Utöver sitt informationsinnehåll förmedlar rapporten också förslag till hur dessa hinder kan undanröjas och kan, i detta avseende, användas av berörda förvaltningar eller organisationer för att försöka förbättra situationen.

I rapporten nämns också att vissa partnerskap, tack vare åtgärder som vidtagits av Europa-arbetsförmedlare eller samarbetsparterna, har lyckats undanröja ett antal väldefinierade hinder, bl.a. vad gäller dubbelbeskattning och diskriminering på socialförsäkringsområdet.

Samråd och dialog på arbetsmarknaderna i gränsregionerna

Eures-T utvecklar sig således allt mer till ett forum för undersökningar, tankeutbyte och gemensamma åtgärder rörande arbetsmarknaderna i gränsregionerna.

Således har utredningar gjorts om trenderna vad gäller kvalifikationskraven i gränsregionen, pendlarströmmarna, jämställdhetsfrågor, jämförelser mellan kollektivavtal och jämförelser mellan befattningar på ömse sidor av gränsen.

De flesta partnerna har också samlat in statistiska uppgifter om arbetsmarknaderna i gränsregionerna och spridit dessa i tryck eller via Internet.

De offentliga arbetsförmedlingarna har också genomfört gemensamma åtgärder på arbetsmarknaderna i gränsregionerna, bl.a. i samband med rekryteringskampanjer eller omfattande friställningar, upprättande av gränsöverskridande s.k. "job clubs" eller utbyte av god praxis mellan arbetsförmedlingar.

Parterna på arbetsmarknaden deltar också mycket aktivt i arbetet med att förbereda och redigera dokument och broschyrer om levnads- och arbetsvillkoren i gränsområdet. Dessutom deltar de ofta i eller får i uppdrag att genomföra enkäter eller undersökningar om företag eller pendlare i deras område. Det faktum att arbetsmarknadsparterna från båda sidor av gränsen sammanförs i ett gemensamt forum gynnar också den sociala dialogen över gränserna och vissa utredningar har genomförts i detta sammanhang.

Synergier med Interreg

I kommissionens meddelande om det nya initiativet Interreg III [7] föreskrivs att överläggningar skall föras med Eures-T när det gäller gränsöverskridande samarbete på arbetsmarknadsområdet. I detta sammanhang organiserade Eures ett seminarium i Barcelona i september 1999 med Eures-samordnare och partners, representanter för nätverket Lace och förvaltningsansvariga personer för Interreg på nationell nivå och gemenskapsnivå, i syfte att förbättra deltagarnas kunskaper om varandras organisation och fastställa kompletterande åtgärder som måste genomföras av Eures och Interreg.

[7] KOM(2000) 1101

Den typen av samarbete kommer att utvecklas under 2000 i syfte att skaffa fram Interreg III-projekt som främjar öppenhet och rörlighet på arbetsmarknader i gränsregioner.

Utvärdering och uppföljning

Kommissionen har under 1998 låtit utföra en extern utvärdering av fem av de äldre partnerskapen. Utredningen visar att användarna såg mycket positivt på de tjänster som tillhandahålls av Europa-arbetsförmedlarna (ca 72 % av de tillfrågade personerna förklarade sig nöjda eller mycket nöjda). Däremot visar det sig att nätverket ännu inte är tillräckligt känt för den breda allmänheten.

I utvärderingsrapporten föreslås dessutom att man upprättar lokala informationsnät som skall samla in och behandla uppgifter som partnerna (bl.a. Europa-arbetsförmedlare) och allmänheten i stort behöver ("resurscentrum" eller "observationscentrum för arbetsmarknaden" ).

Tack vare utvärderingen har samtliga Eures-T-partnerskap kunnat anpassa sina utvecklingsstrategier och funktionssätt, och bl.a. blivit mer tillgängliga genom webbplatser på Internet.

4. Finansiering

Eures-budgeten fastställs varje år av budgetmyndigheten. Årsbudgetarna för 1998 och 1999 uppgick till 10 miljoner euro eller 1/2 miljon euro mindre än de två föregående åren. I 1999 års budget fastställdes ett tak på 450 000 euro för kostnader för tekniskt bistånd och administration. Utöver detta erhåller Eures bidrag från EFTA (187 000 euro 1998 och 194 000 euro 1999) i enlighet med EES-avtalet (Norges och Islands deltagande).

Budgetmedlen används till största delen för att finansiera nationella och gränsöver-skridande partners åtgärder för utveckling av Eures-tjänster. Det handlar bl.a. om informations-, marknadsförings- och organisationsverksamhet och datorutrustning.

Dessutom används budgetmedlen för att finansiera ett antal tjänster som kommer samtliga partners till godo, som t.ex. grundutbildning och fortbildning av Europa-arbetsförmedlare samt utveckling, drift och aktualisering av databaserna för lediga platser och information om levnads- och arbetsförhållanden.

I följande diagram visas hur budgetmedlen fördelats under 1998 och 1999 (i genomsnitt).

>Hänvisning till>

Samarbetspartnerna inom nätverket har uttryckt ett starkt önskemål om förenklade förfaranden för tilldelning av kommissionens bidrag och om flerårig finansiering.

5. Prioriterade områden och utmaningar

Det finns fyra stora målsättningar som kommer att styra Eures prioriteringar och utmaningar under de närmaste åren.

-Främja politisk och funktionell integration.

-Modernisera produktionen av Eures-tjänster.

-Förbättra tjänstepaketet.

-Förvalta nätverket effektivare.

Dessa prioriteringar har beskrivits av Eures-parterna i ett dokument med titeln "Målsättningar och prioriteringar för 2000-2002", som bygger på en ingående granskning av Eures starka och svaga sidor, av de politiska och socio-ekonomiska ändringar som är av betydelse för Eures och av den europeiska arbetsmarknadens framtida behov.

5.1. Främja politisk och funktionell integration

Det finns skäl att framhäva Eures-nätverkets betydelse för viktiga politiska prioriteringar inom Europeiska unionen. Som en direkt tjänst till arbetssökande och arbetsgivare bidrar Eures till främjandet av "Medborgarnas Europa", ett mål som placerats högt på kommissionens föredragningslista. Som ett verktyg som främjar uppkomsten av en europeisk arbetsmarknad stöder Eures förutom fullbordandet av den inre marknaden även genomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin och europeiska monetära unionens framgång. Enligt slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon i mars 2000 bör större hänsyn tas i EU:s ekonomiska och sociala prioriteringar till geografisk rörlighet och vikten av ett informationsutbyte om lediga platser på europeisk nivå.

Man bör även mera systematiskt undersöka hur Eures bidrar till andra gemenskapsinitiativ. Förutom Interreg (se punkt 3.3) är detta t.ex. fallet för EU-program för yrkesutbildning (Leonardo da Vinci), utbildning (Socrates) och ungdom, eller åtgärder som stödjer lokala sysselsättningsinitiativ.

Integration måste ske även inom partnerorganisationerna. Det kommer framför allt att vara ytterst viktigt att upprätthålla den impuls som det avtalsmemorandum för utveckling av Eures-nätverket, som godkändes av cheferna för de offentliga arbetsförmedlingarna 1998, innebar för en integration av Eures i all verksamhet vid de offentliga arbetsförmedlingarna.

Slutligen innebär utvidgningen av Europeiska unionen en stor utmaning. Det krävs att nätverket engagerar sig i att hjälpa de nya länderna att integreras så smidigt som möjligt.

5.2. Modernisera produktionen av Eures-tjänster

Det är ytterst viktigt att Europa-arbetsförmedlarnas särskilda kompetens utnyttjas fullt ut och att de därför befrias från uppgifter som kan erbjudas mera effektivt med hjälp av den nya tekniken, så att de kan få befogenheter att sköta avancerad och specialiserad rådgivning och arbetsförmedling. Dessutom måste mer omfattande nätverk för mänskliga resurser utvecklas i och utanför partnerorganisationerna för att Eures-tjänsterna skall kunna erbjudas till så många som möjligt.

Tack vare den snabba utvecklingen av ny informations- och kommunikationsteknik kan Eures-nätverket modernisera sättet att erbjuda Eures-tjänster och därmed tillgodose medborgarnas berättigade krav att snabbt och på egen hand få tillgång till information och bastjänster. En av de centrala punkterna när det gäller tillgängligheten kommer att vara Eures webbplats http://europa.eu.int/jobs/eures. Webbplatsen kommer att ge tillträde till de offentliga arbetsförmedlingarnas webbplatser, Eures lediga arbetsplatser och en Eures databas för arbetssökande.

Det är också ytterst viktigt att nationella webbplatser och samordnade webbplatser över gränserna kan erbjuda en klar och tydlig inkörsport till alla Eures-tjänster. Dessutom kan de nationella intranäten lätt omvandlas till att erbjuda Eures-information till all personal vid de offentliga arbetsförmedlingarna. Ett allt större antal europeiska och nationella teletjänstcentraler erbjuder kostnadseffektiva bastjänster inom Eures-nätverket både för arbetssökande och arbetsgivare.

På budgetmyndighetens begäran kommer en särskild rapport att föreläggas om behovet av resurser på grund av den allt större användningen av Internet.

5.3. Förbättra tjänstepaketet

Kommissionen och parterna bör satsa särskilt på att erbjuda en informationskälla om levnads- och arbetsförhållanden som är fullständig, korrekt, flerspråkig och lättillgänglig för alla potentiella användare. Dessutom bör Eures utveckla en ny databas om arbetsmarknadens behov som används som ett redskap inte endast för att informera arbetssökande och arbetsgivare om förhållandena på arbetsmarknaden utan också som ett observationsredskap som kan hjälpa Eures-parterna att kartlägga trenderna för utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden och upptäcka verkliga och möjliga flaskhalsar. Det stora antalet lediga tjänster som kräver god kompetens förutsätter även att parterna engagerar sig i att se till att alla relevanta tjänster omfattas av det transnationella och gränsöverskridande utbytet med hjälp av integrerade metoder och genom att man ser till att uppgifterna sköts enligt normer för hög kvalitet. Arbetssökande kommer att kunna få en europeisk plattform där de kan lägga ut sina meritförteckningar och på så sätt komma i direkt kontakt med potentiella arbetsgivare.

När det gäller den gränsöverskridande verksamheten skall större uppmärksamhet ägnas åt två områden som ännu inte utvecklats helt, nämligen information till medborgarna om möjligheterna till gränsöverskridande utbildning samt kartläggning av hindren för rörlighet. För att utvidga tjänsternas omfattning och öka den lokala effekten bör de gränsöverskridande Eures-partnerskapen slutligen även utnyttja de nya möjligheter som Interreg 3 för med sig för att stödja kompletterande verksamhet till förmån för en integrerad arbetsmarknad.

5.4. Förvalta nätverket effektivare

Det sätt att förvalta Eures-nätverket som fastställts i början av verksamheten bör anpassas med hänsyn till följande erfarenheter och utvecklingar:

-Eures-partnerorganisationerna och särskilt de offentliga arbetsförmedlingarna har utvecklats mycket under 1990-talet.

-Med tanke på ökningen av antalet gränsöverskridande partnerskap och den framtida utvidgningen måste kommissionens roll ses över, särskilt genom att förenkla kommissionens relationer med partnerna.

-De resonemang som för närvarande pågår kring villkoren för att låta viss av kommissionens nuvarande verksamhet skötas externt torde också påverka fördelningen av uppgifterna mellan kommissionen och partnerna.

-Nuvarande finansieringsförfaranden kräver både inom kommissionen och partnerorganisationerna betydande personalinsatser, som kan förefalla vara orimligt stora. Systemet med årlig budget gör det svårt att planera på längre sikt.

Som en följd av ovanstående iakttagelser håller kommissionen för närvarande på att undersöka lämpligheten i att se över sitt beslut om Eures från 1993.