EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 06.09.1996 
KOM(96) 436 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH 
EUROPAPARLAMENTET OM GJORDA FRAMSTEG VID GENOMFÖRANDET AV 
RÅDETS SLUTSATSER AV DEN 26 APRIL 1994 
OM GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRETS ROLL 

Innehall 
A. INLEDNINGS 
Genomförandet av en ny inriktning på gemensamma 
forskningscentrets Sid. 2 
B. GFC:s VERKSAMHET 3 
Institutionell verksamhet 3 
Institutionell forskning 5 
Institutionella stödverksamheter 6 
Konkurrensutsatta verksamheter 8 
C. GFCs VERKSAMHET I NÄTVERK 11 
D. GENOMFÖRANDEBESTÄMMELSER 12 
Råd, erfarenhetsutbyte och vägledning avseende GFC 
Utvärdering 14 
Samröre med programkommittéer 14 
Styrelsen 15 
SAMMANFATTNING 16 
BILAGOR 
I GFCs institutionella forskningsverksamhet 1996 17 
II Antal publikationer skrivna av GFCs forskare 18 
lll(a) Lista över avtal mellan generaldirektoraten 
om institutionellt stöd till kommissionen 19 
lll(b) GFCs institutionella stödverksamhet 20,21 
IV GFCs institutionella stödverksamhet 1996 
Aktiviteter 22 
V Delfinansierade verksamheter Svar frän GFCs institut 
på de första uppmaningarna till förslagsgivning under det 
fjärde ramprogrammet 23 
VI Utvecklingsmål för GFCs konkurrensverksamhet 1995-1998 24 
VII GFCs samarbete med nationella forskningsorganisationer 
och universitet, fördelat per land 25 
VIII GFCs ätagandebemyndiganden 1995-1998 26 
A.INLEDNING 
Genomförandet av en ny inriktning på gemensamma forskningscentrets 
(GFC) verksamhet 
Under de debatter som fördes inom EG-institutionerna under 1993 och 1994, 
vilka i april 1994 ledde fram till beslut om gemenskapens fjärde ramprogram 
för forskning och utveckling inom EG:s och Euratoms ramprogram för 
gemenskapsinsatser inom forskning och teknisk utveckling (FoTU), fördes 
djupgående diskussioner om gemensamma forskningscentret (GFC) och 
dess roll för att genomföra unionens politik. Den generella uppfattningen var 
att den traditionella verksamheten i GFC skulle få en ny inriktning för att 
gagna unionen på bästa sätt och att bestämda planer och riktlinjer för detta 
skulle fastställas. 
I sina slutsatser den 26 april 1994 om gemensamma forskningscentrets roll 
fastlade rådet sina planer om GFC:s framtida verksamheter och angav 
riktlinjerna för dessa. 
Inledningsvis bekräftade rådet 
GFC:s roll som gemenskapsinstitution och dess betydelse för att 
genomföra unionens mål, och 
vikten av att verksamheten i forskningscentret blir mer 
konkurrensinriktat på grundval av ett genuint förhållande mellan kund och 
uppdragstagare. 
Rådet betonade återigen GFC:s bidrag till gemenskapens forskningspolitik 
och underströk behovet av en ny inriktning för centrets verksamhet för att 
därigenom gradvis komma in på konkurrensutsatta områden inom 
ramprogrammens särskilda program och bedriva sådan vetenskaplig och 
teknisk stödverksamhet för gemenskapspolitiken som lämpar sig för sådan 
konkurrensinriktad verksamhet. 
Vidare "uppmanar rådet kommissionen att under 1996 överlämna en rapport 
om genomförandet av dessa ställningstaganden till Europaparlamentet och 
rådet, efter ett yttrande från styrelsen, så att Europaparlamentet och rådet 
skall kunna bedöma situationen". 
EGTnrC126, 7.5.1994, s.1 
Avsikten med det här meddelandet från kommissionen är att besvara denna 
begäran. Det är till stor del utformat enligt rådets slutsatser och skall påvisa 
nuvarande status, 
ytterligare åtgärder som måste vidtas, 
och generellt belysa 
GFCs situation när halva programmet för 1995-1998 genomförts. 
Det bör tilläggas att GFC och dess styrelse snarast vidtog relevanta 
åtgärder, men utarbetandet och genomförandet av alla dessa beslut och 
åtgärder tog mycket längre tid än vad rådet förväntat i sina slutsatser. Hela 
genomförandet måste därför flyttas fram till dess att hela den rättsliga 
processen var klar och denna rapport kan endast omfatta ett enda ar av en 
alltjämt pågående verksamhet som skall bedömas i ljuset av 
ramprogrammens totala sammanhang (1994-1998). 
Detta meddelande åtföljs av ett yttrande från styrelsen. 
GFCs nya inriktning på verksamheten inleddes 1995. Detta meddelande skall 
därför övervägas tillsammans med GFC:s årsrapport 19951, offentliggjord av 
kommissionen och åtföljd av ett yttrande från GFC:s styrelse. 
B. GFC:s verksamhet 
GFCs verksamhetsområden är angivna i rådets slutsatser och i detalj 
definierade i framförallt dess riktlinjer, särskilt i dess sammanhang med 
ramprogrammen för forskning. 
En åtskillnad görs mellan 
institutionella verksamheter, 
konkurrensutsatta verksamheter inom ramprogrammen, 
konkurrensutsatta verksamheter utanför ramprogrammen. 
Följande beskrivning av utveckling, nuvarande situation och framtida planer är 
utformad i enlighet med dessa punkter. 
Institutionell verksamhet 
7. GFCs gemenskapsroll står i förgrunden på alla dessa verksamhetsområden. 
Verksamheten finansieras helt inom ramprogrammen, såsom förutses i rådets 
slutsatser. De skall göra det möjligt för GFC att stödja gemenskapens 
forskningspolitik, framförallt på de områden där det har speciella, för att inte 
säga unika, kunskaper och på de områden där dess neutralitet år av 
avgörande betydelse för den vetenskapliga och tekniska stödverksamheten för 
. gemenskapspolitiken. 
11) KOM(96) 158 slutlig, 17.4.96 
8 GFCs institutionella verksamhet omfattar följande forskningsområden inom 
ramprogrammen: 
Miljoner ecu 
Informationsteknik (S) 11.7 
Industri- och materialteknik (R) 89.5 
Standarder, normer och mätningar (R) 111.8 
Miljö och klimat (R,S) 306.9 
Jordbruk och fiske (S) 50.0 
Icke-nukleär energi (R) 17.1 
Riktad samhällsvetenskaplig forskning (R,S) 35.0 
Säkerhet vid kärnfission (R,S) 259.8 
Termiskkärnfusion (R) ' 490 
930.8 
De vetenskapliga och tekniska målen anges i rådets beslut om GFC:s-
särskilda program för perioden 1995-1998. Där föreskrivs en klar uppdelning 
mellan målen för den institutionella forskningsverksamheten (R), den 
institutionella vetenskaplig/ teknisk stödverksamheten (S), formuleringen och 
genomförandet av gemenskapspolitiken samt de uppgifter som tilldelats 
kommissionen i enlighet med fördragen. 
Enligt ovan angivna lista har totalt 930,8 miljoner ecu anslagits för perioden 
1995-1998 till de institutionella verksamheterna i enlighet med besluten om 
ramprogrammen och deras första anpassning efter anslutningen av de tre nya 
medlemsstaterna. Till anslaget på 930,8 miljoner ecu skall läggas 17 miljoner 
ecu och 10,7 miljoner ecu för GFC:s deltagande (50% finansiering) i 
delfinansierade aktiviteter för EG:s respektive Euratoms räkning, vilket ger en 
total budget för fyra års operativ verksamhet på 958,5 miljoner ecu. I rådets 
slutsatser angavs en total budget på 900 miljoner ecu. Därtill kommer 6,5 % 
(58,5 miljoner ecu) enligt de ovannämnda besluten om en första anpassning 
av ramprogrammen. Eventuell ytterligare finansiering förväntades i rådets 
slutsatser för den andra anpassningen av ramprogrammen. Kommissionen har 
emellertid angett en annan inställning i sitt förslag till denna andra 
anpassning*. 
9. I GFC:s årsrapport för verksamheten 1995 och i årsrapporterna för 
verksamheten 1995 från GFC:s institut beskrivs resultatet av verksamheten för 
1995. Den fortsatta planeringen beskrivs i Arbetsprogram 1996, som 
diskuterades tillsammans med styrelsen. Fördelningen av resurser för 1996 till 
de olika institutionella forskningsområdena beskrivs i bilaga I. 
KOM (96) 12slutl., EGTnrC 115, 19.4.1996. 
Institutionell forskning 
10. Bland de många exempel som beskrivs i årsrapporten för verksamheten 1995 
kan fyra viktiga exempel illustrera omfattningen av GFC:s institutionella 
forskningsverksamhet. De har utvalts för att visa på GFC:s speciella 
kunskaper, nätverksorienterade arbetssätt, affärsrelationer och för att 
exemplifiera användningen av en särskild forskningsresurs i centret: 
* Kompositmateriah Ny forskning till nytta för europeisk industri. GFC:s 
Institut för avancerade material (Petten och Ispra) har mot bakgrund av 
mångårig forskning om värmetåliga material och kompositer och i samarbete 
med industrin utvecklat en ny typ av belagd fiber av hög hållfasthet för 
användning i konstruktionsmaterial till högtemperaturinstaliationer, t.ex. 
gasturbiner och värmeväxlare. 
Jordbävningsäker byggnadsteknik Det europeiska forskningsnätet 
koncentrerades runt en av GFC:s större forskningsanläggningar. Mer än 20 
nationella laboratorier samarbetar med GFC:s Institut för systemteknik och 
informationsteknik (Ispra) i användningen av den unika reaktionsväggen ELSA 
i Ispra och skakbord i nationella institut. Den förberedande normativa 
forskningen omfattar stöd till utveckling av europeiska normer för väg- och 
vattenbyggnad i jordbävningsområden. 
* Skogsinformationssvstem: Under 1995 avslutades den förberedande 
etappen i projektet skogsinformation genom fjärranalys (FIRS) som 
?enomförts i samarbete med sammanslutningar av organisationer i Frankrike, 
yskland, Sverige, Tjeckien, Ryssland, Polen, Spanien, Irland och Finland. 
Projektets huvudmål är att utveckla ett enhetligt europeiskt 
skogsinformationssystem för både produktions- och miljöinriktad information. 
Under 1995 skedde en regionalisering och en slutlig indelning av de 
europeiska skogamas ekosystem och slutfördes arbetet med den enhetliga 
europeiska skogsnomenklaturen. 
* Reaktorsäkerhetskod: Utveckling i samarbete med nationella laboratorier 
av en ny reaktorsäkerhetskod för beräkning av den ömsesidiga påverkan 
bränsle/kylvatten vid allvarliga olyckor, i kombination med experiment i FARO-
installationen. 
11. Resultaten från den institutionella forskningen tillhandahålls genom 
omfattande nätverk för samarbete med industrisektorn, nationella 
forskningscentra och universitet och ett deltagande från GFC.s sida i utvalda 
EUREKA-projekt, särskilt inom industrisektorn, 
deltagande i tekniska standardiseringskommittéer såsom CEN, ISO och 
Internationella elektrotekniska kommittén, 
kommissionens insatser för utnyttjande av forskningsresultat, 
och, liksom för varje annat forskningscentrum, genom 
GFCs publikationer och deltagande i vetenskapliga möten, kongresser, 
seminarier och symposier. (I bilaga 2 anges antalet publikationer som skrivits 
av GFC:s vetenskapsmän under 1994 och 1995). 
12. Kommissionen anser dock, liksom styrelsen och enligt oberoende 
utvärderingar av GFC:s verksamhet, att det behövs 
en klarare identifiering av användare av GFC:S forskningsresultat, 
en kraftfullare insats för att sprida forskningsresultaten. 
I en vidare mening måste även den institutionella forskningen och dess 
resultat utnyttjas. Nya åtgärder planeras för att skapa konkreta resultat 
på detta område innan den nuvarande programperiodens slut. 
13. Ett samband med detta har kommissionens eget utnyttjande av de 
kompetenser och de kvalifikationer som utvecklats genom GFC:s 
forskningsaktiviteter. Dessa utgör grunden för de konkreta projekt för 
institutionellt stöd som beskrivs nedan. Tack vare dessa kompetenser är 
centret väl förberett för eventuella nya områden för gemenskapsforskning inom 
ramen för GFC-programmens definierade vetenskapliga och tekniska mål. 
Kommissionen drar således nytta av kompetenserna i forskningscentret, i 
utvalda arbetsgrupper, som har upprättats som en länk mellan industri- och 
forskarvärlden. En av dessa arbetsgrupper, arbetsgruppen för miljö och vatten, 
leds av direktören för GFC:s miljöinstitut. 
Institutionella stödverksamheter 
14. I rådets slutsatser definieras dessa stödverksamheter som nödvändiga för att 
formulera och genomföra gemenskapspolitiken och för de uppgifter som enligt 
fördragen tilldelats kommissionen, vilket kräver att GFC här en neutral roll. De 
finansiella resurser som öronmärkts för dessa verksamheter skall med hånsyn 
till största möjliga flexibilitet anslås inom forskningsbudgeten och förvaltas av 
kommissionen inom en given ram, där ansvaret skall ligga på 
generaldirektoratet för konsumentpolitik, som skall använda GFC som 
uppdragstagare. 
Såsom anges ovan definieras de vetenskapliga och tekniska målen i rådets 
beslut om GFC:s särskilda program 1995-1998 tillsammans med de finansiella 
resurserna för dessa. Anslagen fastställs på årsbasis tillsammans med GFC:s 
övriga institutionella verksamheter av budgetansvarig myndighet (rådet och 
Europaparlamentet) i Europeiska unionens allmänna budget, 
underavdelningen för forskning och teknisk utveckling. Resursmässigt omfattar 
de omkring en tredjedel av GFC:s institutionella verksamhet. 
15. Stödverksamheten svarar mot behoven hos kommissionens ansvariga 
avdelningar för unionens olika politikområden, framförallt miljö, jordbruk och 
industri, eller arbetsuppgifter som enligt fördragen tilldelats kommissionen 
(t.ex. kärnsäkerhet). De begärda insatserna planeras normalt på medellång till 
lång sikt och regleras genom standardkontrakt mellan kommissionens berörda 
avdelningar och GFC, i vilka mål, resurser, uppföljning, rapportering och 
redovisningsmetoder för arbetet fastställs. Kommissionen har i meddelanden 
till rådet och Europaparlamentet tillkännagivit större stödverksamheter. Bilaga 
3 innehåller en lista över kontrakten och dessa meddelanden. 
16. Den detaljerade årsplanen ingår i arbetsprogrammet tillsammans med en 
resursfördelning för 1996 enligt bilaga 4. Resultatet av arbetsprogrammet 
beskrivs i årsrapport 1995 och följande är typiska exempel: 
Europeiska referenslaboratoriet för luftföroreningar: 
Harmonisering av EG-direktiv om luftföroreningar, kvalitetssäkring och 
utvärdering av nya kontrollsystem 
Tillämpning av fjärranalys i jordbrukspolitik: 
Jordbrukstatistik, kontroll av jordbruksarealer samt övervakning och kontroll till 
stöd för den gemensamma jordbrukspolitiken. 
Kärnsäkerhet: 
Utbildning av inspektörer, harmonisering av inspektionsförfaranden, utveckling 
av utrustning och system, planering och drift av laboratorier i 
bearbetningsanläggningar, analys av prover på kämmaterial. 
Upptäckt av olagligt kämmaterial: 
På kommissionens uppmaning, till följd av en begäran från en medlemsstat, 
skall GFC medverka i bekämpningen av olaglig handel med kämmaterial 
med hjälp av sina unika laboratoriefaciliteter för analys av prover som har 
upptäckts av nationella myndigheter. 
Dessa senare exempel kan hänföras till de uppgifter som tilldelats 
kommissionen i kraft av Euratomfördraget och alla fyra exempel visar hur 
kommissionen kan dra nytta av GFC:s neutralitet. 
17. Den på förhand gjorda definitionen av målen för och detaljerade 
projektplaneringen av de institutionella stödverksamheterna skedde i nära 
samråd med kommissionens berörda avdelningar i samband med 
förberedelsen av förslagen till de särskilda GFC-programmen för 1995-1998. 
Dessa fastställdes i december 1994. Ytterligare krav har dock uppstått och 
med anledning av unionens inriktning på kontrollåtgärder har det varit möjligt 
att i arbetsprogrammet för 1996 och inom ramen för de tilldelade resurserna 
inkludera projekt för 
utveckling av system för kommissionens enhet för bekämpning av 
bedrägeri (UCLAF), 
nya metoder för märkning av djur med mikrochips för kommissionens 
generaldirektoratet för jordbruk samt tillämpning av en teknik som utvecklats i 
ett annat sammanhang (sigill för användning av säkerhetsinspektörer). 
Det var möjligt att inlemma dessa nya projekt genom en anpassning av de 
institutionella stödverksamheter som angivits i rådets beslut om GFC:s 
särskilda program (artikel 7.3, sista meningen). Dessa exempel visar icke 
desto mindre att det är önskvärt att för kommande GFC-program definiera 
ännu flexiblare målsättningar. 
Konkurrensutsatta verksamheter 
18. Hela skalan av konkurrensutsatta verksamheter enligt riktlinjerna i rådets 
ställningstaganden omfattar följande områden: 
Under ramprogrammen 
- GFC:s deltaganden i delfinansierade verksamheter. 
GFC kan tillsammans med partners i medlemsstaterna inlämna förslag i 
förbindelse med kommissionens uppmaning till förslagsgivning. 
- Konkurrensutsatt stödverksamhet. 
Konkurrensutsatt vetenskaplig och teknisk stödverksamhet, där GFC kan 
uppfylla uppdrag från kommissionens generaldirektorat. 
Utanför ramprogrammen 
- Verksamheter på begäran av tredje part. 
Forskning och tillhandahållande av tjänster enligt kontrakt med tredje part, 
inbegripet de kontrakt som slutits inom ramen för medlemsstatemas program 
eller FoTU-program. 
- Övrig gemenskapsverksamhet. 
GFC:s medverkan i gemenskapsinsatser (t.ex. Phare, Tacis, stöd "till 
utvecklingsländer, osv.) som finansieras av gemenskapen i samband med 
konkurrensutsatta uppdrag. 
GFC har haft möjlighet att genomföra verksamheter för tredje parts räkning 
sedan 1988-1989 och har rapporterat om dessa i flera årsrapporter. Alla övriga 
konkurrensutsatta verksamheter var emellertid nya och i dessa har GFC 
endast kunnat delta från och med 1995. 
19. Rådet beslöt att övergången till konkurrensutsatta verksamheter i genomsnitt 
borde omfatta 22 % av verksamheterna inom EG:s ramprogram och 10 % 
inom Euratoms ramprogram från och med perioden 1995-1998 och att detta 
skulle ske gradvis under denna fyraårsperiod. För att göra detta möjligt 
anmodade rådet i sina slutsatser kommissionen att via behov ändra sina 
interna regler och föreslå rådet alla nödvändiga beslut så snart som möjligt. 
20. Som svar på detta planerade GFC på"ett tidigt stadium att utnyttja de nya 
möjligheterna till konkurrensutsatt versamhet så snart som tillfällen gavs och 
så snart som de regler och den lagstiftning som styr centrets verksamhet 
klarlagts. 
21. För de delfinansierade handlingsprogrammen under ramprogrammen var 
således GFC redo att tillsammans med nationella partners svara på 
kommissionens första uppmaning till förslagsgivning. Dessa offentliggjordes 
från den 15 december 1994 och framåt och vid upprättandet av partnerskap 
utnyttjade GFC till stor del, men inte uteslutande, de omfattande vetenskapliga 
nätverk som redan upprättats under föregående år. Dessa omfattade även 
samarbete med de nya medlemsstaterna (Österrike, Finland och Sverige) mot 
bakgrund av deras tidigare medverkan i GFC:s verksamheter under EES-
avtaiet. GFC:s institut och deras partners svarade på de första uppmaningarna 
till förslagsgivning för 15 specifika program och av dessa antogs 100 förslag, 
vilket representeradeen total acceptansnivå på 29 %, dock med en avsevärd 
skillnad mellan programmen, vilket visas i bilaga V. GFC:s totala intäkter från 
de följande kontraktsuppdragen uppgick till 11 miljoner ecu, vilket för själva 
genomförandet skall motsvaras av samma belopp från GFC:s budget. 
Denna medverkan i delfinansierade verksamheter har fortsatt. Som svar på 
ytterligare uppmaningar om förslagsgivning har GFC och dess partners 
lämnat 126 förslag och avvaktar ett slutligt beslut om dessa. I sin planering 
för 1996 noterade GFC att antalet uppmaningar till förslagsgivning var 
mindre än under 1995 eller i slutet av 1994. 
Det är värt att notera att GFC tillsammans med sina partner har sökt och 
erhållit uppdrag både för delfinansierade verksamheter på de områden inom 
ramprogrammen som motsvarar GFC:s institutionella verksamheter och för 
vissa delfinansierade verksamheter på andra områden, t.ex. telematik, 
avancerad kommunikationsteknologi och -tjänster eller havsforskning och 
havsteknik. Detta visar att GFC i rollen av ett forskningscentrum för många 
forskningsgrenar kan utveckla vetenskapliga discipliner utanför det fastställda 
ramprogrammet som stöd för dess institutionella verksamhet, vilket även ger 
ökade konkurrensmöjligheter. 
22. Den konkurrensutsatta verksamhet som kommissionen lanserade under 
1995 var en helt ny typ av verksamhet inom EG:s ramprogram. Under det 
året godkändes GFC-projekt för totalt 12 miljoner ecu. Arbetet skedde som 
svar på möjligheter som kommissionens avdelningar öppnade på områdena 
informationsteknikstöd, 
systemstöd för miljöproblem och icke-nukleär energi, 
analysmetoder för jordbruks- och fiskerisektom, 
fjärranalyssystem för jordbruks- och fiskerisektom, innefattande 
klassificering av arealanvändning samt kontroll av jordbruksprodukter. 
Under det tredje delprogrammet inom EG:s ramprogram 
projekt för tekniköverföring och utnyttjande av EG:s forskningsresultat. 
23. Utanför ramprogrammen har GFC tilldelats kontrakt på andra 
gemenskapsområden, nämligen Phare- och Tacisprogrammet, för totalt cirka 5 
miljoner ecu (gäller maj 1996), och omfattar följande projekt: 
Ett större projekt inom Phareprogrammet för informationssystem för 
jordbruket, inklusive fjärranalystillämpningar för 6 länder som deltar i 
Phareprogrammet. Troligtvis kommer ytterligare 5 länder att delta och 
projektet utsträckas ytterligare några år. 
Ett annat men mindre Phareprojekt gäller stöd till de bulgariska 
myndigheterna avseende kärnbränslesäkerhet och ett stödprojekt inom 
Tacisprogrammet för undersökning av miljöeffekterna av olyckan i Tjemobyl i 
Ukraina. 
Flera Phare- och Tacisprojekt, noggrant beskrivna i kommissionens 
meddelande till rådet och Europaparlamentet om olaglig handel med 
kämmaterial2 i bilaga 3. 
24. Samtidigt med dessa nya verksamheter har GFC fortsatt sitt arbete för tredje 
part. Under 1995 uppgick beloppet för nya kontrakt till 24,8 miljoner ecu och 
6,6 miljoner ecu underförstå halvåret 1996. Nyare större kontrakt omfattar 
fortsatt arbete med en större experimentinstallation i Ispra för US 
Nuclear Regulatory Commission (NRC), 
upprättandet av ett center för skydd mot miljöförstöring och risker i 
samband med hantering och transport av giftiga ämnen i medlemsstaterna, 
utveckling av kärnteknikinstrument för en stor kärnteknisk industri i en 
medlemsstat, 
utveckling av numeriska analysmetoder för beräkning av egenskaper i 
betongkonstruktioner för ett nationellt elkraftverk, 
utveckling av ultraljudsystem för övervakning av ledningar för vätska 
för ett industriföretag i en medlemsstat. 
25. I tabellen nedan ges en sammanställning över den konkurrensutsatta 
verksamhetens resultat för 1995. 
Konkurrensutsatta verksamheter 
Intäkter under 1995 (i miljoner ecu) 
Intäkter 1995 
10,7 Delfinansierade 
verksamheter 
(50 %) 
Konkurrensutsatta 12,0 
stödverksamheter 
Konkurrensutsatta 2,3 
verksamheter 
utanför 
ramprogrammet 
Arbete för tredje 24,8(2) 
part Registreradesom Registrerade 
tillgodo­
havanden (1) 
1995 
3,9 
4,9 
1,3 
Totalt 49,8 24,5(2) 
34,6 1.1-30.6.1996 
4,6 
6,9 
4,0(3) 
6,6(3) 
22,1 
(1) Saldot kommer att bokföras som ett tUgodohavande för 1996 efter det att redovisningsarbetet är 
slutfört 
(2) Inklusive 6,4 miljoner ecu för verksamhet vid hög flödesreaktorn, från kontrakt med industripartner 
(3) Kontrakt under diskussion 1995. 
KOM(96)171 slutlig, 19 april 1996 
10 
I bilaga VI ges en sammanställning över de målområden för konkurrensutsatt 
verksamhet som GFC överlämnade till styrelsen samt en resultaträkning för 
1995 och för första delen av 1996. 
C. GFC:S VERKSAMHET I NÄTVERK 
26. I rådets slutsatser underströks vikten av en bättre integrering av GFC i nätverk 
med. partners från alla medlemsstater. En liknande rekommendation angavs i 
rådets resolution om GFC av den 29 april 1992. 
27. I rapporten "GFC:s samarbete med nationella forskningsorganisationer och 
universitet"3 beskrivs 87 bilaterala och 49 multilaterala samarbetsavtal. Antalet 
samarbetsavtal har ökat ytterligare, till 93 resp. 63 st, och i bilaga 7 ges en 
sammanställning över hur partnerskapen är fördelade i medlemsstaterna. 
28. Vissa av de exempel på institutionell forskning som ges ovan i avsnitt B 
illustrerar i vilken utsträckning GFC arbetar i nätverk. 
Förutom de redan väl etablerade nätverken hos Institutet för avancerade 
material (ENIQ, NESC, AMES, EPERC) finns följande typiska exempel: 
REIMEP/IMEP: 
Allmänt europeiskt program för utvärdering av mätmetoder i 
laboratorier/internationellt program för utvärdering av mätmetoder. GFC:s 
Institut för referensmaterial och -mätningar (Geel) har upprättat nätverk med 
upp till 70 laboratorier för komparativa mätningar av prover med och utan 
kämmaterial och för framtagning av referensvärden. 
FARO: 
Ugn för simulering av nedsmältning och utsläpp av kärnbränsle, där GFC 
förutom i bilaterala avtal med franska CEA och amerikanska NRC leder ett 
nätverksarbete med industriorganisationer, nationella myndigheter och 
forskningsorganisationer om effekterna och möjligheterna till att minska 
effekterna av en härdsmälta vid en eventuell reaktorolycka. Det viktigaste 
arbetet sker i en unik experimentinstallation i anläggningen i Ispra. 
Det bilaterala samarbetet kan illustreras med följande verksamhet: 
Atmosfärens kemi i global förändring och luftföroreningar i 
stadsmiljöer: 
där GFC:s Miljöinstitut (Ispra) genomför program för utbyte av personal och 
organiserar gemensamma fältkampanjer för att till exempel studera luften i 
stadsmiljöer med flera nationella laboratorier i en medlemsstat (Danmark). 
29. De nya konkurrensutsatta verksamheterna och i synnerhet centrets 
medverkan i delfinansierade verksamheter, har medfört en utvidgning av 
GFC:s samarbete i nätverk och konsortier med industrin och den nationella 
forskningssektorn. GFC genomför för närvarande cirka 100 godkända projekt 
för delfinansierade insatser med omkring 250 olika partners, av vilka cirka en 
tredjedel är från industrisektorn. Dessa partners kommer från alla 
medlemsstater och associerade länder under EES-avtalet. 
EUR 16289 EN, Rapport 1994 
11 
D. GENOMFQRANPEBESTÄMMELSER 
30. I sina slutsatser om GFC:s roll och fastställandet av riktlinjerna för GFC:s 
verksamhet förutsåg rådet att detta skulle kräva 
en flexibel och dynamisk förvaltning av GFC och ett säkerställande av en 
gradvis övergång och anpassning av gällande regler och lagstiftning, 
ett handlingsprogram för att definiera de grundläggande målen och 
samtidigt möjliggöra en utvärdering av utvecklingen. 
Dessutom hänvisade rådet till 
en effektiv samordning mellan centrets institutionella verksamhet under 
ramprogrammen genom regelbundna diskussioner mellan GFC, inbegripet 
dess styrelse, och de speciella programkommittéerna med vederbörlig hänsyn 
till deras respektive ansvarsområden. 
Slutligen underströk rådet 
vikten av att beakta resultaten från den av oberoende experter gjorda 
utvärderingen 1994, 
och i synnerhet 
styrelsens roll vid genomförandet av de uppställda riktlinjerna och 
slutsatserna. 
Utvecklingen och genomförandet av detta handlingsprogram behandlas nedan. 
31. När kommissionen i början av 1994 skulle ta ställning till den ändrade 
inriktningen på GFCs verksamhet, fanns det framförallt två problem som 
måste lösas för att centret skulle kunna starta sin verksamhet från och med 
den 1 januari 1995, nämligen: 
Rådets beslut om målen och resurserna för den institutionella 
verksamheten och det därpå följande beslutet den 15 december 1994 om de 
båda nya programmen 1995-1998 för GFC:s verksamhet för EG:s respektive 
Euratoms räkning. 
En serie beslut om ändringar av gällande regler och lagstiftning eller 
beslut om nya, enligt de riktlinjer som fastställs i bilagan till rådets slutsatser. 
De senare omfattade både rättsliga, budgetmässiga, finansiella och 
administrativa frågor. Vissa gällde kommissionens interna regler medan andra 
krävde beslut av rådet efter förslag från kommissionen. Alla beslut som 
krävdes hade fattats före utgången av 1995. Sammanfattningsvis kan de 
beskrivas enligt följande: 
En rättslig grund för ett konkurrensmässigt deltagande i ramprogrammen, 
fastställt genom rådets beslut om regler för ett deltagande av företag, 
forskningscentra och universitet i Europeiska gemenskapens4 FoTU-
verksamhet och rådets beslut om bestämmelser för ett deltagande av företag, 
Rådets beslut 94/763/EG, EGTnrL 306, 30.11.94. 
12 
forskningscentra och universitet i Europeiska atomenergigemenskapens' 
forsknings- och utbildningsverksamheter. I dessa beslut fastställs att GFC kan 
delta i gemenskapens FoTU-verksamheter på samma villkor och med samma 
rättigheter som övriga deltagande parter. EG-beslutet ger dessutom GFC 
möjlighet att delta i konkurrensutsatt stödverksamhet under ramprogrammet. 
Nödvändiga ändringar av budgetförordningen enligt rådets beslut den 18 
september 19956 för att ta hänsyn till GFC:s konkurrensutsatta verksamhet, för 
att säkerställa anslag till GFC för bidragsberättigade verksamheter både under 
ramprogrammen och andra gemenskapsprogram samt en viss flexibilitet i 
fråga om möjligheter till överföring av anslag. 
En ny struktur från och med 1995 på GFC:s budget i Europeiska 
unionens allmänna budget (under forskningbudgeten) i enlighet med de 
institutionella verksamheterna och anslag till GFC med 50% bidrag till 
berättigade delfinansierade verksamheter. Lämpliga områden för intäkter och 
utgifter från bidrag som avser konkurrensutsatt verksamhet. Bilaga XIII 
innehåller en tabell över anslag för ekonomiska åtaganden för 1995-1998 inom 
ramen för Europeiska unionens budget. 
Liknande ändringar i redovisningssystemet med en uppdelning mellan 
redovisningen av den konkurrensutsatta respektive den institutionella 
verksamheterna. 
Ny förenklad kontraktsmall för kostnadsersättning avseende 
gemenskapens verksamheter på FoTU-området, godkänd av kommissionen 
den 26 juli 19957, och därtill härrörande kontrakt, som i sin speciella 
utformning ger möjlighet för GFC att delta som uppdragstagare. De villkor 
som gäller mellan de generaidirektorat som beviljar bidrag och GFC är 
särskilt reglerade genom administrativa förfaranden. Liknande administrativa 
förfaranden gäller vid GFC:s deltagande i gemenskapens övriga 
konkurrensutsatta verksamheter inom eller utanför ramprogrammen. 
32. Vad beträffar personaladministrationen medför den nya inriktningen flera 
interna åtgärder om utbildning och omplacering av personal och en betydande 
informationsverksamhet riktad till personal på alla nivåer. 
Det snabba införandet av de nya arbetsmetoderna i GFC:s verksamhet 
sammanföll med kommissionens beslut 1995 om en ny politik för 
kommissionens forskningspersonal. Formeringen av en högst mobil 
personalstyrka på 25 % bör ge den flexibilitet som behövs för GFC:s 
personalpolitik, medan den nya politiken även förordar en mer permanent 
personalkärna för att säkerställa en kontinuitet i centrets verksamhet. 
33. Dessutom beslöt kommissionen den 16 januari 1996 att omorganisera GFC till 
ett självständigt generaidirektorat, avskilt från generaldirektoratet för 
vetenskap, forskning och utveckling (DG XII). En ny funktion som vice 
generaldirektör inrättades med "ansvar för affärsverksamhet och 
kommunikation, medan en omorganisation i anläggningen i Ispra medförde en 
sammanslagning av två av dess institut till Institutet för systemteknik, 
informationsteknik och säkerhetsteknologi (ISIS), varigenom GFC:s forskning 
på områdena riskbedömningsteknik och säkerhetsfrågor förstärktes, 
Euratom rådets beslut 94/761/EG, EGTnr L 306, 30.11.94. 
Rådets förordning nr 2335/95, EGTnrL240, 7.10.95. 
Kommissionens beslut i skriftligt förfarande E 1412/95,26.7.95 
13 
Råd, erfarenhetsutbyte och vägledning avseende GFC 
Utvärdering 
34. enlighet med rådets slutsatser bör vederbörlig hänsyn tas till resultaten av 
den utvärdering av GFC som gjorts av oberoende experter. 
Hänvisning görs till uppföljningen av resultaten. Resultaten av denna 
utvärdering, genomförd av nio besökande grupper till GFC:s institut, 
tillsammans med en total utvärdering genomförd av Sir Hermann Bondi, 
FRS, överlämnades till rådet, Europaparlamentet och styrelsen, så snart 
som de individuella rapporterna från utvärderingsgrupperna hade utlämnats, 
och angav riktlinjer och råd inför diskussionerna 1994 om GFC:s särskilda 
program för 1995-1998 under ramprogrammen. I början av 19958 utfärdade 
kommissionen samtliga utvärderingsrapporter tillsammans med styrelsen 
kommentarer. Utvärderingsrapporterna innehåller 118 rekommendationer 
om forskningens inriktning och administration, kundrelationer, 
kvalitetssäkring samt finansierings- och personalpolitik. Vid successiva 
möten med GFC:s ledning under 1995 granskade styrelsen noga hur 
rekommendationerna hade genomförts. I september 1995 hade totalt 84 
rekommendationer genomförts eller höll på att genomföras. Några av 
rekommendationerna låg utanför GFC:s verksamhet och i 13 fall krävdes 
ytterligare överväganden, vilket nu har lett till konkreta genomförandeplaner, 
men i några fall kan rekommendationerna inte genomföras på grund av att 
de är oförenliga med gällande lagstiftning. Omkring 15 rekommendationer, 
framförallt avseende administrativa frågor, kunde likaså inte genomföras till 
följd av de regler och den lagstiftning som gäller för GFC, även om de 
tidigare hade godkänts. 
35. I en rapport från mars 1996 upprättad av ramprogrammens kontrollpanel 1995 
anmodas om att "kommissionen bör överväga att ändra rapportförfarandet för 
GFC:s verksamhet, så att det återspeglar dess betydelse inom 
ramprogrammet, genom både direkta och indirekta åtgärder.". Kommissionen 
anser att mer och lämpligt strukturerad information bör finnas tillgänglig. En 
åtgärd som övervägs är diskussioner med styrelsen om metoder för att 
förbättra rapporteringen om GFC:s verksamhet från och med 1996. 
36. Vid den femåriga utvärderingen av gemenskapens forskningsverksamheter, i 
enlighet med besluten om ramprogrammet, skall en utvärdering av GFC:s 
institut genomföras av grupper av externa experter, såsom skedde vid 1994 
års utvärdering. Enligt den fastlagda tidtabellen skall rapporterna vara klara i 
slutet av oktober 1996. 
Samröre med programkommittéer 
37. Både i rådets slutsatser och beslut om de särskilda programmen för GFC 
underströks styrelsens roll som den kommitté som skall biträda kommissionen 
vid genomförandet av programmen. I rådets slutsatser föreskrevs dock en 
effektiv samordning mellan centrets institutionella forskningsverksamhet och 
övriga verksamheter under ramprogrammen genom regelbundna åsiktsutbyten 
mellan GFC, styrelsen och kommittéerna för de särskilda programmen. Detta 
berör sex områden i ramprogrammen (förutom området termisk kämfusion, där 
KOM(95)60 slutlig, 8.3.95. 
14 
GFC:s medverkan är helt integrerat i programarbetet genom en 
samordningskommitté som består av företrädare för DG Xll-fusion och 
Gemensamma forskningscentret). 
GFC har medverkat i alla berörda programkommittéer och även anordnat 
möten, där styrelsemedlemmarna deltagit, med fyra av dessa 
programkommmittéer och kommittéerna har på detta sätt fått kunskap om 
GFC:s verksamhet på respektive område. Styrelsen har förklarat att det har för 
avsikt att intensifiera dessa ömsesidigt givande sammankomster till att omfatta 
alla berörda programkommittéer. Både GFC och styrelsen anser att dessa 
första erfarenheter visar att det finns möjlighet för en fortsatt utveckling, men 
med beaktande av styrelsens möjlighet till remittering. 
I detta syfte har programkommittén för säkerhet vid kärnfissioner vidtagit 
åtgärder för att helt integrera GFC i arbetet med att samordna gemenskapens 
forskning och nationell forskning på detta område. 
Styrelsen 
38. Kommissionen skall fastställa behörighetsreglerna för styrelsen, ett organ som 
består av företrädare för medlemsstaterna på hög nivå. Under årens lopp har 
dess behörighet utvecklats mot dess allt viktigare funktion att biträda och ge 
råd till GFC:s generaldirektör avseende alla frågor om GFC:s 
verksamhetsplanering samt att vara rådgivande instans till kommissionen. I en 
ändrad version av behörighetsreglerna i november 19949 togs full hänsyn till de 
nya konkurrensutsatta verksamheterna, vilket godkändes av kommissionen i 
början av 1996,0. 
Dessutom föreskrivs i rådets beslut om de särskilda programmen för GFC att 
kommissionen skall ansvara för deras genomförande och biträdas i denna 
uppgift av styrelsen i fråga om rapportering och utvärdering av 
verksamheterna. 
39. I enlighet med rådets slutsatser skall styrelsen även fortsättningsvis utöva sin 
roll vid genomförandet av dessa slutsatser och riktlinjer för de nya . 
arbetsmetoder som fastställts för GFC:s verksamhet. Styrelsens oberoende 
åsikter om uppnådda resultat och de ytterligare åtgärder som den 
rekommenderar finns angivna i det yttrande som finns som bilaga till det här 
meddelandet och som kommissionen godkänt. 
EGT nr L 330, 21.12.94, s. 64. 
Artikel 4 i kommissionens beslut 96/283/Euratom, EGT nr L 107, 30.4.96, art.4. 
15 
SAMMANFATTNING 
40. I det här meddelandet från kommissionen redogörs punkt för punkt för 
situationen vid halvårsskiftet 1996 om genomförandet av rådets slutsatser 
1994 om GFC:s roll. De innehöll krav på ny inriktning på verksamheten och 
GFC har helt engagerat sig i detta arbete och de första resultaten är lovande. 
Speciell uppmärksamhet har de nya konkurrensutsatta verksamheterna rönt. 
Många förändringar i den totala inställningen till GFC och dess verksamhet 
håller även på att utarbetas och såsom beskrivs i meddelandet är ytterligare 
framsteg möjliga till följd av de kommande nya utvecklingarna. Detta gäller 
framförallt den ytterligare kommersialiseringen av forskningsresultaten och 
införandet av flera möjligheter till samspel mellan användarna av GFC och 
centrets kundservice, enligt regler som gör det möjligt att helt utnyttja GFC:s 
potential. 
41. Under tiden har kommissionen i sitt förslag om en andra anpassning av 
ramprogrammen presenterat nya perspektiv för ökad samverkan mellan 
forsknings- och industrivärlden. Grönboken om innovation skapar också nya 
utmaningar för unionens gemensamma forskningscentrum. Nya metoder för 
ett intensifierat industrisamarbete, såsom föreslagits av IRDAC (Industrial 
Research and Development Advisory Committee/Rådgivande kommitté för 
industriell forskning och utveckling), är under övervägande. Det har framställts 
krav om att GFC skall bedriva mer forskning för att lösa olika samhällsproblem 
i gemenskapen. Kommissionen avser att involvera GFC i denna utveckling och 
överväger vilken roll GFC skall tilldelas i detta arbete. 
42. För att möta nuvarande och kommande utmaningar har GFC med styrelsens 
godkännande föreslagit en ambitiös strategi på medellång och lång sikt som 
innehåller en kontinuerlig process för att uppfylla de förväntningar på centret 
som gemenskapens institutioner och medlemsstater har. 
43. I enlighet med kommissionens intentioner ger denna rapport en 
lägesbeskrivning vid en bestämd kontrollpunkt av den pågående utvecklingen 
av gemensamma forskningscentret, som är ett viktigt instrument för 
uppfyllandet av Europeiska unionens mål. 
16 
BILAGA I 
GFCs INSTITUTIONELLA FORSKNINGSVERKSAMHET 1996 
Verksamheter % 
Industri- och 12.97 
materialteknik 
Mätning och 16.82 
testning 
Miljö och klimat 28.91 
Icke-nukleär 2.66 
energi 
Riktad 3.11 
samhällsvetens 
kaplig forskning 
Kärnsäkerhet 28.03 
och 
skyddsåtgärder 
Kontrollerad 7.50 
termisk 
kämfusion 
TOTALT 100.00 Kontrollerad 
termisk 
kämfusion Industri- och 
materialteknik 
Kärnsäkerhet och 
skyddsåtgärder 
Riktad 
samhällsvetens 
kaplig forskning Mätning och 
testning 
Icke­
nukleär 
energi Miljö och 
klimat 
17 
ANTAL PUBLIKATIONER SKRIVNA AV GFC:s FORSKARE BILAGA II 
1994 
1995 EUR-rapporter 
103 
117 Konferens 
dokument 
646 
772 Artiklar i 
vetenskapliga 
tidskrifter med 
refernssytem 
195 
233 Totalt 
944 
1122 
18 
BILAGA III (a) 
Lista över avtal mellan qeneraldirektoraten om 
institutionellt stöd till kommissionen 
Datum för 
General nmrijflM underteck 
direktorat Områden nande 
S.G. - UCLAFO Byrän för stöd till bedrägeribekämpning 22.12.1995 
F.S.U. (**) Framtida tekniska undersökningar 21.6.1996 
I Stöd till IAEA Oavslutad 
III Informationsteknik 25.4.1996 
III Analys av livsmedel 03.06.1996 
III System för industriell innovation - Teknologiska visioner och Oavslutad 
framtidsstudier 
VI Jordbrukspolitik (uppföljning av MARS-STAT, MARS-CAP, 17.07.1995 
EUGFJ, djuridentifiering, BEVABS, kvalitetskontroll av 
livsmedel) 
XI ECVAM - ECB - ERLAP - REM 07.12.1995 
XI Byrän för större olycksrisker 10.01.1994 or 
9.2.1996 
XI Säkerhet mom bioteknik 15.3.1996 
XI Kärnsäkerhet - Europeiska nätverket för komponenthàllbarhet 19.01.1996 
- Inspektionsteknik och konstruktionsteknik 
XI Kärnsäkerhet - Harmonisering av säkerhetskrav 15.3.1996 
XVII Kärnsäkerhet - Europeiska nätverket tor komponenthållbarhet 23.01.1996 
-Inspektionsteknik och konstruktionsteknik 
XVII Laboratorier pä platsen, ECSAM, skyddsåtgärder 20.02.1996 
XXIV Kvalitetskontroll - Kosmetika - Produktsäkerhet - Matvaror 23.10.1995 
EEA(*") Harmonisering av teknologier för miljömätning 02.02.1995 
EMEA(**™) ETOMEP: Europeiska tekniska byrån lör medicinska 16.03.1995 
produkter 
(*) Enhet för samordning av bedrageribekämpning 
(") Enhet för framtidsstudier 
C"") Europeiske miljöbyrån 
(****) Europeiske byrän för utvärdering av läkemedel 
19 
BILAGA Hl(b) 
GFC:s institutionella stödverksamhet 
INSTITUTIONELL STÖDVERKSAMHET BESLUT, DIREKTIV, FORORDNINGAR AV RADET OCH MEDDELANDEN A^ 
KOMMISSIONEN TILL RADET OCH EUROPAPARLAMENTET OM GFC:s 
INSTITUTIONELLA STÖDVERKSAMHET 
Miljö och klimat 
Europeiska referenslaboratoriet för luftföroreningar 
(ERLAP) 
Europeiska byrån för kemiska ämnen (ECB) 
Europeiska centret för validering av alternativa metoder 
(ECVAM) 
Stöd till Europeiska 
miljöbyrån (EEA) 
Europeiska gemenskapens nätverk för 
läkemedelsinformation (ECPHIN) 
Kvalitetskontroll av konsumentvaror (konsumentskydd) 
Industrisäkerhet - Stora olycksrisker Säkerhet inom 
bioteknik 
Metoder för UCLAF 
Jordbruk och fiske 
Fjärranalys inom jordbruk Insatser enligt direktiven 80/779/EEG, 89/427/EEG, 82/884/EEG, 85/203/EEG 
och 92/72/EEG 
Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet (93/C1/02). 
EGT nr C 13, 6.01.1993 om Europeiska byrån för kemikalier (ECB). 
Insatser enligt direktiven 67/548/EEG, 92/32/EEG 
Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet SEK(91)1794 
slutlig från 29.10.1991. Upprättandet av Europeiska centret för godkännande av 
alternativa metoder (ECVAM) Insatser enligt direktiv 86/609/EEG 
Rådets förordning (EEG) nr 1210/90 av den 7.5.1990 om upprättandet av 
Europeiska miljöbyrån (EGT nr L 120, 11.5.1990 (se särskilt artikel 15 och bilag 
A Samarbete med GFC). 
Insatser enligt direktiven 83/39/EEG, 93/40/EEG och rådets förordningar (EEG) 
nr 93/2309 och (EEG) nr 2377/90 
Om kosmetika: sjätte ändring av förordning (EG) nr 76/768 om produktsäkerhet: 
Allmänt säkerhetsdirektiv 92/59/EEG av den 29.6.1994 
Meddelande KOM(96)7 slutlig om byrån för större olycksrisker från 
kommissionen till rådet och Europaparlamentet. Insatser enligt direktiv 
82/501/EEG 
Kommissionens beslut SEK(87)1310/6 och SEK(95)249 
Rådets beslut av den 14.11.1994 om fjärranalystillämpningar för 
jordbruksstatistik för perioden 1994-1996 (94/753. EGT nr L 299/27, 22.11.1994 
20 
Djuridentifiering 
Europeiska byrån för vin, alkohol och 
spritdrycker (BEVABS) Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet 
(KOM(93)3603). Insatser enligt rådets förordningar (EEG) nr 2048/81 
2348/91 och 2347/91 samt kommissionens förordning nr 2676/90 
Referensmätningar och 
referensmaterial för kvalitetskontroll av 
livsmedel 
Kärnsäkerhet och skyddsanordningar 
Stöd till Euratom:allmänt 
Stöd till Euratom:laboratorier på platsen 
samt ECSAM 
Stöd till IAEA EG-direktiv om livsmedel och andra konsumentvaror 
Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet av 
den 24.3.1992 (SEK(92)515 slutlig) om kommissionens beslut om 
laboratorier på platsen för perioden 1991-1996 (se särskilt artikel 16 
Samarbete med GFC) 
Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet 
(KOM(94)383) slutlig av den 7.9.1994 om olaglig handel med 
kämmaterial 
Meddelande från kommissionen till rådet KOM(80) 681 slutlig om ett 
avtal i form av brevväxling mellan Internationella atomenergiorganet 
ena sidan och kommissionen på uppdrag av Europeiska 
atomenergigemenskapen å andra sidan, om samarbete på området 
forskning och utveckling av säkerhetsanordningar 
21 
BILAGA IV 
Aktiviteter % 
SG/UCLAF 1.66 
DG I 5.64 
DG ni 9.65 
DG VI 17.16 
DG XI 38.55 
DG XVII 24.49 
DG XXIV 2.85 
Totalt 100.00 GFCs INSTITUTIONELLA STÖDVERKSAMHET 1996 
SG/UCLAF 
DG XXIV »I DG l 
DG III 
DG XVII 
DG VI 
DG XI 
22 
bILAUM V 
DELFINANSIERADE VERKSAMHETER 
SVAR FRAN GFC:s INSTITUT PÄ DE FÖRSTA UPPMANINGARNA TILL 
FÖRSLAGSGIVNING UNDER DET FJÄRDE RAMPROGRAMMET FRÄN 
(15/12/94-27/04/95) 
Översikt av resultat per program 
SÄRSKILDA PROGRAM 
1. Telematik 
2. Avancerad kommunikationsteknik och 
kommunikationstjänster 
3. Informationsteknik 
4. Industri- och materialteknik 
5. Standardisering, mätning och testning 
6. Miljö och klimat 
7. Havsforskning och havsteknik 
8. Bioteknik 
9. Biomedicin och hälsa 
10. Jordbruk och fiske 
11. Icke-nukleär energi 
12. Säkerhet vid kärnfissioner 
13. Kontrollerad termisk kämfusion 
14. Transport 
15. Riktad samhällsveten skaplig forskning 
Aktivitet 1: Forskning, teknisk utvekling 
och demonstrationsprogram 
(delsummor) 
16. Aktivitet 2: Samarbete med tredje land 
och internationella organisationer 
17. Aktivitet 3: Spridning och utnyttjande av 
forskningsresultat 
18. Aktivitet 4: Stimulansåtgärder för 
forskares utbildning och rörlighet (TMR) GEMENSAMMA FORSKNINGS 
CENTRET 
Inlämnade 
13 
4 
8 
53 
27 
98 
12 
-
6 
4 
55 
45 
-
1 
-
326 
12 
5 
4 
347 Godkända 
5 
2 
1 
6 
8 
32 
1 
-
1 
0 
14 
25 
-
0 
-
95 
1 
3 
1 
100 % 
38% 
50% 
13% 
11% 
30% 
33% 
8% 
-
17% 
0% 
25% 
56% 
-
0% 
-
29% 
8% 
60% 
25% 
29% 
23 
BILAGA VI 
Delfinansierad 
verksamhet 50% 
Konkurrensutsatt 
stödverksamhet 
Annan 
gemenskapsverksamhet 
Verksamhet för tredje 
part 
Totalt 1 
Aktuella mål 
1995-1998 
27,7 
80,0 
18.0 
60.0 
185,7 II 
Inkomster 
1995 
10,7 
12,0 
2,3 
18,40) 
43,4 III 
Mål 
1996 
(nya kontrakt) 
7,5 
19,5 
4,5 
20,0 
51,5 IV 
Mål 
1997 
6.0 
22,0 
4.0 
21.0 
53,0 V 
Mål 
1998 
3,4 
26,6 
5,0 
22,0 
57,0 Il-V 
Totalt 
27,6 
80,1 
15,8 
81,4 
204,9 
(1) HFR - Reaktorarbete för tredje part Ingår ej. 
24 
BILAGA Vil 
Fördelning per 
land angiven i 
procent 
Land % 
AT 4,9 
BE 4,7 
PK 2,0 
DE 17,6 
ES 5,8 
GR 2,3 
Fl 2,3* 
FR 13,1 
IRL 1,2 
IT 10,9 
LUX 0,4 
NL 5,8 
PT 2,3 
SE 2,8 
UK 10,9 
Övriga 13,0 
Totalt 100,0 GFC:s SAMARBETE MED NATIONELLA FORSKNINGSORGANISATIONER OCH 
UNIVERSITET, FÖRDELAT PER LAND 
AT 
Övriga 
GFC:s ÂTAGÂNDEBEMYNDIGAMDEN 1995-1998 BILAGA VIII 
Budgetpost 
B6-2113 
B6-2121 
B6-2122 
B6-2131 
B6-2143 
B6-2151 
B6-2171 
B6-291 Område 
Informationsteknik 
Industri- och materialteknik 
Mätning och testning 
Miljö och klimat 
Jordbruk och fiske 
Icke-nukleär energi 
Riktad samhällsvetenskaplig 
forskning 
GFC:s deltagande i 
delfinansierade verksamheter 
(EG)(50%) Utfall 1995 
1.924,124 
24,983,909 
28,258,930 
74,671,577 
10,228,685 
5,040,023 
5.133,323 
51,102 Budget 1996 
3,346,831 
20.993,470 
27,171,331 
75.924,604 
11,604,084 
3,723,607 
9,178,246 
4,699,827 Budgetförslag 
1997 
3,219,103, 
21,499,776 
27,821,772 
77,324,747 
13,883,237 
4,117,059 
10,206,430 
6,880,876 Förväntad 
budget 1998 
3,209,942 
22,022,845 
28,547,967 
78,979,072 
14,283,994 
4,219,311 
10,482,001 
5,368,195 Totalt . 
1995-1998 
11,700,000 
89,500,000 
111,800,000 
306,900,000 
50,000,000 
17,100,000 
35,000,000 
17,000,000 
EG-program totalt 150,291,672 156,642,000 164,953,000 167,113,328 639,000,000 
B6-3111 
B6-3121 
B6-391 Säkerhet vid kärnfissioner 
och säkerhetsåtgärder 
Kontrollerad termisk 
kämfusion 
GFC:s deltagande i 
delfinansierade verksamheter 
(EAEC) (50%) 63,813,825 
11.486,770 
0 64,193,094 
12,303,171 
2,799,735 65,184,585 
12,587,121 
2,375,294 66,608,496 
12,622,938 
5,524,971 259,800,000 
49,000,000 
10,700,000 
EAEC program Totalt 75,300,5951 79,296,000 80,147,0001 84,756,405! 319,500,000 
EG och EAEC program Totalt I 225,592,2671 235,938,0001 245,100,0001 251,869,733! 958.500,00 j 
26 
CA(96)48 
9/8/1996 
YTTRANDE FRAN STYRELSEN FÖR GEMENSAMMA FORSKNINGS CENTRET 
OM 
KOMMISSIONENS MEDDELANDE TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
BETRÄFFANDE GENOMFÖRANDET AV RÅDETS SLUTSATSER AV DEN 26 
APRIL 1994 OM GEMENSAMMA FOSKNINGSCENTRETS (GFC) ROLL 
INLEDNING 
1. I rådets slutsatser av den 26 april 1994 om Gemensamma forskningscentrets roll 
uppmanas kommissionen att 1996 lämna in en rapport till Europaparlamentet och 
rådet om genomförandet av dessa slutsatser, efter att ha inhämtat styrelsens yttrande, 
för att göra det möjligt för Europaparlamentet och rådet att göra en bedömning av 
situationen. 
2. Mot bakgrund av rapporten från kommissionen och efter omfattande diskussioner 
beträffande GFC:s nuvarande situation avger styrelsen följande yttrande. 
GFCS UTVECKLING SEDAN 1994 
3. I rådets slutsatser beskrivs Gemensamma forskningscentrets roll i stora drag och 
riktlinjerna för dess verksamhet fastställs. En ny strategi tillkännages för 
Gemensamma forskningscentret och man uppmanar till en gradvis omvandling under 
perioden 1995 - 1998. Strategin omfattar målen för en rad nya konkurrensinriktade 
aktiviteter, de nödvändiga ändringarna av regler och förordningar som styr 
Gemensamma forskningscentret och en uppmaning till vidare samarbete med 
partners från alla medlemsstater. 
4. GFC är nu nästan halvvägs i denna utvecklingsprocess, som började planeras 
tillsammans med styrelsen 1994, på grundval av besluten i ramprogrammen för 
1994-1998 och rådets slutsatser om Gemensamma forskningscentrets roll. 
Kommissionens rapport och Gemensamma forskningscentrets årsrapport för 1995 
om det första året efter Gemensamma forskningscentrets ändrade inriktning visar 
tydligt att uppmuntrande framsteg redan gjorts för att uppfylla rådets, 
Europaparlamentets och kommissionens målsättningar. 
Till denna ändrade roll hör ett ökat deltagande i konkurrensinriktade aktiviteter. 
Gemensamma forskningscentret bör delta i gemenskapsprogram på samma bas som 
deltagare från forskning och industri, och samarbetet med dem bör utvidgas. 
Styrelsen konstaterar att centret reagerade dynamiskt på utmaningen och att det har 
uppnått över förväntan goda resultat konkurrensmässigt. Med hänsyn till 
samfinansierade (sär)program inom ramprogrammen vill styrelsen påpeka att de 
inbegriper godkända projekt utanför de temaområden där Gemensamma 
forskningscentret har institutionella aktiviteter, vilket centrets multidisciplinära 
kompetens bidragit till. Goda resultat erhölls också för andra konkurrensinriktade 
aktiviteter. I det stora hela överträffades målsättningarna. 
Z3 
CA(96)48 > \f 
9/8/1996 
Samtidigt har Gemensamma forskningscentret genom sin institutionella verksamhet 
fortsatt att spela en aktiv roll i planeringen och genomförandet av gemenskapens 
politik, och i synnerhet dess forskningspolitik. Samarbetet med forskning på 
nationell nivå har intensifierats, och denna typ av verksamhet bör upprätthållas. 
Styrelsen bekräftar alltså sitt goda allmänintryck av framstegen hittills, men betonar 
också behovet av att stödja de initiativ som redan tagits och anmärker att det 
fortfarande finns utrymme för förbättringar, både vad gäller centrets egen verksamhet 
och ramvillkoren för dess verksamhet samt att det fortfarande krävs en ansträngning 
innan rådets slutsatser kan sägas vara helt genomförda. 
FRAMTIDA ÅTGÄRDER 
5. Styrelsen har uttryckt tillfredsställelse med de åtgärder kommissionen vidtagit i 
enlighet med dess rekommendationer, för att ytterligare stärka kommersialiseringen 
och spridningen av GFC:s arbete och resultat. Utökningen av centrets ledningsgrupp 
med en ställföreträdande generaldirektör hälsas med glädje och bör underlätta 
ytterligare framsteg i denna riktning. I samband med detta visar styrelsen på hur GFC 
ytterligare kan stärka sina relationer med den europeiska industrin, samtidigt som det 
uppfyller sina målsättningar, samt på ett antal ytterligare åtgärder för att mäta 
Gemensamma forskningscentrets och dess instituts resultat (resultatindikatorer) samt 
dess kunders tillfredsställelse. 
Styrelsen kan nämna att den tillsammans med GFC har knutit kontakt med 
kommittéerna för de särprogram som berör samma verksamhetsområden som GFC:s 
egna forskningsprogram, men att denna kontakt behöver stärkas. I synnerhet vore det 
värdefullt om institutsdirektörer kunde föra ingående årliga diskussioner med de 
berörda programkommittéerna. 
Som framgår av anmärkningarna till Gemensamma forskningscentrets årsrapport 
1995 har styrelsen rådgivit kommissionen beträffande tillsättningen av obesatta 
tjänster på institutsdirektörsnivå. Det stora antalet mycket kvalificerade sökande 
bekräftade att dessa tjänster uppfattas som spännande och utmanande och att GFC 
åtnjuter en växande erkänsla i Europas forskar- och industrikretsar. 
6. Som fastställs i rådets slutsatser och kommissionens rapport har GFC:s nya 
arbetssätt, särskilt de konkurrensinriktade aktiviteterna, krävt ett antal ändringar av 
de regler och förordningar som styr GFC och dess arbetsmetoder. Sådana ändringar 
och nya regler har genomförts och styrelsen välkomnar kommissionens beslut att ge 
Gemensamma forskningscentret ställning som självständigt generaidirektorat. Som 
anges tidigare i anmärkningarna till Gemensamma forskningscentrets årsrapport 
1995 är styrelsen av den bestämda åsikten att en ytterligare utveckling av 
Gemensamma forskningscentrets ställning inom kommissionen är nödvändig för att 
centret helt skall kunna leva upp till förväntningarna på dess arbetsmetoder och 
relationer med industrin och nationell forskning, i enlighet med ramprogrammen och 
rådets slutsatser. Visserligen har ett antal gradvisa förändringar genomförts, men det 
z% 
CA(96)48 
9/8/1996 
behövs en mer grundläggande omorganisation av Gemensamma forskningscentrets 
statuter. Styrelsen uppskattar kommissionsledamotens uttalande om målsättningarna 
i detta avseende och ser fram mot att delta fullt ut med rådgivning i denna viktiga 
process, som till förmån för GFC kan inbegripa en omdefiniering av själva styrelsens 
arbete och uppgifter. 
Åldersfördelningen beträffande GFC:s personal - liksom vid många andra europeiska 
forskningsinstitut - är sådan att det under de närmaste åren hela tiden kommer att 
uppstå vakanser. Denna process är redan igång och kräver nyanställning på alla 
nivåer. GFC kommer att genomgå betydande förändringar, bland annat ökat 
deltagande i konkurrensinriktad verksamhet och bättre lyhördhet för kundernas nya 
behov, vilket kräver ökad flexibilitet i verksamheten. Mot bakgrund av detta har 
kommissionen inrättat en ny policy för hela sin forskningspersonal, inbegripet GFC:s 
personal. Det viktigaste ledet i denna är en uppdelning i tre kategorier: tjänstemän, 
anställda med tidsbegränsade kontrakt och den nya kategorin anställda med 
tidsbegränsade, icke-förnybara treårskontrakt samt utarbetandet av målsättningar för 
fördelningen mellan dessa kategorier (40 %, 35 % och 25 %). Styrelsen har från 
första stund följt denna policy med stor uppmärksamhet. Samtidigt som styrelsen 
välkomnar kommissionens bekräftelse av behovet av en andel mycket rörlig personal 
har den vid upprepade tillfällen uttryckt reservation på GFC:s vägnar beträffande vad 
det kan innebära om andelen tjänstemän, för närvarande 33 %, höjs inom ramen för 
den totala personalen vid GFC. Styrelsen förväntar sig att bli rådfrågad om denna 
förändringsprocess. 
AVSLUTANDE ANMÄRKNINGAR 
7. Slutligen konstaterar styrelsen att rådets slutsatser bekräftade dess roll vid 
genomförandet av slutsatserna och riktlinjerna. Styrelsen uppskattar den lyhördhet 
den mött för sina åsikter och råd hos i synnerhet kommissionsledamoten och 
generaldirektören, men konstaterar att dess åsikter om ovannämnda personalpolicy 
inte har beaktats fullt ut. Styrelsen uttrycker sin tillfredsställelse med de åtskilliga 
kontakter den haft med kommissionsledamoten med ansvar för forskning, Edith 
Cresson, och ser fram mot ytterligare diskussioner om utvecklingen av Gemensamma 
forskningscentrets ställning och strategin för centret. 
£"3 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 436 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 
Katalognummer : CB-CO-96-438-SV-C 
ISBN 92-78-08598-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
io