SV Europeiska unionens officiella tidning C 389/35

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Det europeiska medborgarinitiativet (omarbetning)

(yttrande på eget initiativ)

(2016/C 389/05)

Föredragande: Antonio LONGO

Den 21 januari 2016 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

Det europeiska medborgarinitiativet (omarbetning).

(yttrande på eget initiativ)

Underkommittén, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 17 maj 2016.

Vid sin 518:e plenarsession den 13–14 juli 2016 (sammanträdet den 13 juli 2016) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 107 röster för, 1 röst emot och 1 nedlagd röst.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Fyra år efter att förordningen om medborgarinitiativet trädde i kraft vill Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) betona att det är medborgarna som står i centrum för det europeiska projektet, och att medborgarinitiativet är ett verktyg som kan bidra till att komma till rätta med det demokratiska underskottet genom att stödja ett aktivt medborgarskap och deltagandedemokrati.

1.2 Kommittén delar Europaparlamentets, Europeiska regionkommitténs och Europeiska ombudsmannens uppfattning att det europeiska medborgarinitiativets potential inte har kunnat utnyttjas fullt ut på grund av förordningen, som därför behöver omarbetas.

1.3 EESK konstaterar att det föreligger betydande problem av teknisk, juridisk och administrativ karaktär, samt att det är uppenbart att kommissionen har för många befogenheter på detta område, vilket hindrar att framgångsrika initiativ sprids, genomförs och följs upp fullt ut.

1.4 Kommittén föreslår följande åtgärder inom ramen för en omarbetning av förordningen:

1.4.1 Man bör ge medborgarkommittéerna möjlighet att börja samla in stödförklaringar vid en tidpunkt som de själva väljer.

1.4.2 Man bör ge medborgarkommittéerna juridiskt erkännande för att begränsa initiativtagarnas straffrättsliga ansvar för bedrägeri och grov oaktsamhet i enlighet med den modell som beskrivs i direktiv 2008/99/EG om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser.

1.4.3 Man bör inrätta en fysisk och elektronisk kontaktpunkt, där medborgarna kan få information och råd om hur man föreslår ett initiativ.

1.4.4 Man bör granska de förslag som syftar till att sänka åldersgränsen för att stödja och delta i ett europeiskt medborgarinitiativ, såsom begärts av Europaparlamentet och Europeiska regionkommittén.

1.4.5 Man bör lösa den uppenbara intressekonflikten inom kommissionen genom att separera rollerna ”institutionell vägledare” och ”domare” från varandra. I detta syfte upprepar kommittén sin beredskap att fortsätta att stödja de initiativ som redan har påbörjats, och att kommittén också är en naturlig kandidat när det gäller rollen som kontaktperson och institutionell vägledare.

1.4.6 Man bör garantera att framgångsrika initiativ följs upp på lämpligt sätt genom att kommissionen uppmanas att utarbeta ett lagstiftningsförslag inom tolv månader från slutet av kampanjen eller att vederbörligen motivera sitt beslut att inte lägga fram något förslag. Om inte något förslag läggs fram anser kommittén att det är önskvärt att Europaparlamentet utövar påtryckningar på kommissionen i enlighet med artikel 225 i EUF-fördraget.

1.5 EESK understryker att det i fråga om vissa problem inte krävs en omarbetning av förordningen, och att dessa med kraft måste åtgärdas för att inte avskräcka potentiella initiativtagare. För att göra detta verktyg mer effektivt och användarvänligt anser kommittén det vara önskvärt att följande initiativ genomförs:

1.5.1 För att göra registreringsprocessen mer öppen måste kommissionen anta tydliga och enkla förfaranden samt erbjuda detaljerade svar och möjliga lösningar i de fall den anser att initiativ inte kan registreras och ge medborgarkommittéerna tillåtelse att omarbeta dem och lägga fram dem igen.

1.5.2 Kommissionen måste fortsätta förhandlingarna med medlemsstaterna i syfte att förenkla, standardisera och minska antalet nationella bestämmelser för insamling av uppgifter. Det föreslås framför allt att kraven på personliga id-handlingar ska begränsas, och att alla medborgare får tillåtelse att underteckna medborgarinitiativ i det land där de är bosatta.

1.5.3 Den kostnadsfria programvaran för onlineinsamling av stödförklaringar (OCS) (1) bör bli permanent för att förenkla insamling och katalogisering av stödförklaringar samt nationella myndigheters kontroll av dessa. Det är även önskvärt att detta instrument görs tillgängligt för personer med funktionsnedsättning.

1.6 Kommittén rekommenderar även följande när det gäller en mer allmän spridning och förankring av det europeiska medborgarinitiativet:

1.6.1 Man bör öka medborgarnas kunskaper och medvetenhet om det europeiska medborgarinitiativet genom särskilda kampanjer, ge medborgarkommittéerna tillåtelse att informera undertecknarna om uppnådda resultat, samt framför allt öka kommissionens insatser när det gäller att offentliggöra uppföljningen av framgångsrika initiativ.

1.6.2 Man bör garantera flerspråkighet och utforska nya metoder när det gäller onlineinsamling av underskrifter via sociala och digitala medier i syfte att ständigt nå ut till fler personer.

1.6.3 I princip bör varje EU-medborgare ges möjlighet att organisera ett europeiskt medborgarinitiativ genom att man garanterar möjligheten till ersättning för de grundläggande kampanjkostnaderna om medborgarinitiativet formellt har registrerats.

1.7 EESK föreslår att ett institutionellt forum inrättas för medborgardeltagande, som ska fungera som ett permanent forum för diskussion och debatt utifrån modellen för det europeiska migrationsforumet, så att man drar nytta av de insatser som redan påbörjats i och med anordnandet av temadagen för det europeiska medborgarinitiativet. Kommittén skulle kunna utarbeta ett specifikt och mer utförligt förslag i ett yttrande på eget initiativ.

2. Inledning

2.1 Det europeiska medborgarinitiativet infördes genom Lissabonfördraget (2) som ett innovativt verktyg för transnationell deltagandedemokrati. Därigenom blir det möjligt för en miljon unionsmedborgare från minst sju medlemsstater att uppmana kommissionen att inom ramen för sina befogenheter föreslå en lagtext. På så sätt vill man aktivt engagera medborgarna i beslutprocesserna på EU-nivå och ge dem en indirekt form av initiativrätt i fråga om lagstiftning.

2.2 De normer och förfaranden som styr medborgarinitiativet beskrivs i en EU-förordning som antogs den 16 februari 2011 och trädde i kraft den 1 april 2012 (3).

2.3 Ett medborgarinitiativ kan organiseras och/eller undertecknas av alla unionsmedborgare som har uppnått rösträttsåldern för val till Europaparlamentet (4). Organisationer kan inte vara initiativtagare, men de kan främja och stödja initiativ under förutsättning att det sker på ett öppet sätt.

2.4 Förfarandet för ett europeiskt medborgarinitiativ kan delas in i följande tre steg:

2.4.1 Under inledningsfasen inrättas en ”medborgarkommitté” (5), initiativet registreras formellt (6) efter det att kommissionen har bedömt tillåtligheten (7) och systemet för onlineinsamling av underskrifter har certifierats (8).

2.4.2 Under insamlingsfasen ska en miljon ”stödförklaringar” (underskrifter) samlas in under en period om högst tolv månader i minst sju EU-medlemsstater (9). Detta resultat måste intygas av nationella behöriga myndigheter (10).

2.4.3 Under inlämningsfasen granskas initiativet av kommissionen efter ett möte med organisatörerna och en offentlig utfrågning i Europaparlamentet. Kommissionen har tre månader på sig att reagera genom ett meddelande och besluta om förslaget ska antas och därmed inleda ett lagstiftningsförfarande.

3. Det europeiska medborgarinitiativets första fyra år

3.1 Hittills har fler än sex miljoner europeiska medborgare skrivit under ett medborgarinitiativ. Av de 56 initiativ som har lagts fram har endast 36 registrerats av kommissionen och av dessa har endast tre undertecknats av minst en miljon personer (11). Inget av de framgångsrika initiativen har gett upphov till ett nytt lagförslag, även om kommissionen i vissa fall tagit hänsyn till allmänhetens ståndpunkt på vissa punkter.

3.2 De betydande tekniska, rättsliga och byråkratiska svårigheter som organisatörerna har stött på, samt den svaga genomslagskraft som initiativen har haft på lagstiftningen, har skadat tilltron till medborgarinitiativet. Detta framgår tydligt av att antalet registrerade initiativ har minskat drastiskt, från 16 år 2012 till fem år 2015 (12), och av att antalet stödförklaringar som har samlats in har minskat från mer än fem miljoner år 2012 till några få tusen år 2015 (13).

3.3 Under dessa fyra år har många initiativtagare och företrädare för det organiserade civila samhället (14) klagat över brister och avsaknad av flexibilitet hos det instrument som enligt de ursprungliga avsikterna skulle vara tydligt, enkelt och användarvänligt. Dessa tendenser bekräftades vid en offentlig utfrågning som EESK anordnade den 22 februari 2016.

3.4 I februari 2015, tre år efter förordningens ikraftträdande, lade Europaparlamentet fram en analys (15) av dess tillämpning och en begäran om en översyn av förordningen. I oktober 2015 togs slutsatserna i analysen upp i en resolution (16) där parlamentet formellt framförde denna begäran till kommissionen med tydligt och noggrant utformade förslag.

3.5 Till följd av en undersökning av hur väl förfarandet i samband med medborgarinitiativet fungerar i praktiken och av kommissionens roll och ansvar utarbetade Europeiska ombudsmannen i mars 2015 elva riktlinjer för att förbättra initiativet (17).

3.6 I oktober 2015 antog Europeiska regionkommittén ett yttrande som också förordade en snar och omfattande översyn av förordningen (18).

3.7 Som svar på de många uppmaningarna att ändra förordningen offentliggjorde kommissionen i april 2015, i enlighet med förordningen, en rapport (19) om de resultat som dittills uppnåtts och därefter, i februari 2016, en uppföljning (20) av parlamentets förslag. I båda fallen tillbakavisade kommissionen flera gånger möjligheten att på kort sikt se över förordningen, men erkände samtidigt de olika svårigheter som initiativtagare till medborgarinitiativ stött på och att tillämpningen av det gällande regelverket skulle kunna förbättras.

3.8 Vid det här laget är det vanligt bland EU-institutioner, initiativtagare och representanter för det organiserade civila samhället att tycka att det europeiska medborgarinitiativets potential, trots en del positiva resultat, ännu inte på långa vägar har kommit till uttryck i form av politiska förslag och ett aktivt deltagande från medborgarnas sida.

3.9 De huvudsakliga brister som enhälligt har påpekats av institutionerna och intressenterna är följande:

3.9.1 Bristande kännedom och medvetenhet om detta instrument från medborgarnas och de nationella institutionernas sida (21).

3.9.2 Medborgarkommittéerna har stött på många tekniska, juridiska och administrativa hinder i samband med registreringen och insamlingen av stödförklaringar. Detta har haft en negativ inverkan på initiativets resultat.

3.9.3 De unionsmedborgare som haft för avsikt att underteckna ett visst initiativ har stött på svårigheter till följd av ländernas olika lagstiftningar om behandlingen av personuppgifter.

3.9.4 De få initiativ som blivit framgångsrika har inte heller beaktats av kommissionen i samband med utarbetande av nya lagförslag, bara i samband med utarbetande av lagstiftningsinitiativ med indirekt koppling till dem.

3.10 De huvudsakliga svårigheter som medborgarkommittéerna fått erfara var i synnerhet följande:

3.10.1 Avsaknaden av juridiskt erkännande av medborgarkommittén. Detta har en negativ inverkan på vissa praktiska aspekter som är viktiga för ett lyckat europeiskt medborgarinitiativ, som till exempel insamling av medel eller möjligheten att kunna öppna ett bankkonto. Det faktum att initiativtagarna är personligt ansvariga ”för skador de orsakar under organiserandet” (22) av ett europeiskt medborgarinitiativ har dessutom haft en avskräckande effekt.

3.10.2 En överdrivet strikt tillämpning av godtagbarhetskriterierna för ett medborgarinitiativ. Ungefär 40 % av initiativen har förklarats som icke godtagbara av kommissionen redan under det första steget i processen, nämligen initiativets ”registrering” (23). Europaparlamentet anser att man bör titta närmare på den intressekonflikt som råder inom kommissionen. Kommissionen är nämligen å ena sidan skyldig att informera organisatörerna och bedöma ett initiativs godtagbarhet, samtidigt som den å andra sidan är den institution som initiativet är riktat mot (24).

3.10.3 Överlappning av aktiviteter i det europeiska medborgarinitiativets handlingsplan. Den tid som krävs för att certifiera onlineinsamlingssystemen i varje medlemsland förkortar den redan knappa tidsfristen på tolv månader för insamling av stödförklaringar.

3.10.4 Avsaknad av stöd från kommissionens sida, i synnerhet i fråga om lansering och administration av initiativet. I detta avseende är det värt att titta närmare på kommissionens gratistjänster för hosting och insamlingssystemet online, samt organisatörernas svårigheter vad gäller utarbetande och distribution av flerspråkiga dokument.

3.10.5 Administrationen av ett medborgarinitiativ är en kostsam process. Detta framgår tydligt av det faktum att de tre framgångrika initiativen hade stora civilsamhällesorganisationer bakom sig som erbjöd teknisk, organisatorisk och finansiell hjälp i samband med genomförandet av olika aktiviteter. Många organisatörer har understrukit att det finns ett behov av ett starkare stöd från EU-nivån för att lansera en kampanj. Det europeiska medborgarinitiativets grundprincip riskerar annars att urholkas.

3.10.6 Bristande flexibilitet när det gäller insamling och hantering av personuppgifter. I en del medlemsstater har gällande bestämmelser på området dessutom haft en avskräckande verkan i fråga om att initiera och stödja nya initiativ. Dessutom bör det påpekas att lagstiftningen om insamling av personuppgifter i vissa länder innehåller bestämmelser om att bara underskrifter från medborgare som är bosatta i landet beaktas, vilket får till följd att elva miljoner personer förlorar sin rätt att delta (25).

3.10.7 Bristande engagemang från initiativtagarnas sida i samband med uppföljningsaktiviteter. Med tanke på bristen på uppföljning av framgångsrika initiativ verkar det som om möten och utfrågningar inte är tillräckligt för att få kommissionen att lägga fram konkreta lagstiftningsåtgärder.

3.11 År 2016 är ett avgörande år för den process som kan leda till en översyn av det europeiska medborgarinitiativet. Detta initiativyttrande är EESK:s bidrag till processen. Kommittén är medveten om den enorma och än så länge outnyttjade potentialen hos detta viktiga och innovativa verktyg i den europeiska beslutsprocessen, med utgångspunkt i en önskan om ett reellt unionsmedborgarskap.

4. EESK och det europeiska medborgarinitiativet

4.1 Kommittén, som fungerar som en bro mellan EU:s institutioner och det organiserade civila samhället, har ända från starten deltagit i debatten om det europeiska medborgarinitiativet. Detta framgår av de yttranden som hittills antagits (26) och av det faktum att det inrättats en tillfällig grupp som ständigt följer utvecklingen och genomförandet av denna rättighet (27).

4.2 Kommittén är också aktivt involverad i processen för det europeiska medborgarinitiativet (28) med den dubbla rollen som kontaktpunkt för initiativet och institutionell vägledare. Bland EESK:s initiativ och befogenheter kan följande nämnas:

4.2.1 ”Europeiska medborgarinitiativets dag”, som anordnas årligen, för att tillsammans med alla involverade aktörer utvärdera genomförandet av initiativet och dess genomslagskraft. Evenemanget underlättar dessutom utbytet av god praxis och nätverksbyggande mellan initiativtagare och andra intressenter.

4.2.2 Inrättandet av ett kontor, ”ICE helpdesk”, som bland annat erbjuder översättning till de officiella EU-språken av beskrivningen av de initiativ som kommissionen har godkänt.

4.2.3 Tillgång till sammanträdeslokaler för att främja upplysningskampanjer.

4.2.4 Utarbetande av en praktisk guide, som nu föreligger i sin tredje upplaga, för att sprida kunskap om och främja medborgarinitiativet (29). Kommittén tilldelar också det europeiska medborgarinitiativet en viktig roll i en annan publikation med titeln Europeiska passet till aktivt medborgarskap (30), med syfte att informera de europeiska medborgarna om deras rättigheter och uppmuntra till gränsöverskridande deltagandedemokrati.

4.2.5 Skapandet av ett offentligt arkiv 2016 med akademisk och vetenskaplig dokumentation om det europeiska medborgarinitiativet, som är öppet för alla medborgare och tillgängligt kostnadsfritt.

4.2.6 Presentation vid plenarsessionen, eller alternativt vid ett sektionssammanträde, av de mest framgångsrika registrerade initiativen som inte strider mot den officiella politik som EESK uttrycker i sina yttranden. Detta gör det möjligt för EESK att ge initiativen tillräcklig synlighet samtidigt som kommittén intar en neutral hållning.

4.2.7 EESK deltar med sina egna företrädare vid utfrågningar i Europaparlamentet som rör framgångsrika initiativ och bidrar således till kommissionens analys och en vidareutveckling av dem.

5. Allmänna kommentarer

5.1 EESK fortsätter att ge sitt starka stöd till det europeiska medborgarinitiativet. Fyra år efter ikraftträdandet av förordningen om det europeiska medborgarinitiativet är uppgifterna när det gäller deltagande uppmuntrande, liksom att det finns en enorm outnyttjad potential. Kommittén anser i själva verket att ett korrekt och fullständigt genomförande av det europeiska medborgarinitiativet kan hjälpa till att överbrygga den växande klyftan mellan medborgarna och Europeiska unionen.

5.2 EESK delar de synpunkter som redan framförts av Europaparlamentet, Europeiska regionkommittén och Europeiska ombudsmannen, enligt vilka det partiella och begränsade genomförandet av det europeiska medborgarinitiativet beror på en mängd olika faktorer. Det finns i synnerhet tekniska, juridiska och byråkratiska begränsningar, men också en tydlig institutionell kortslutning på grund av att kommissionen har alltför omfattande befogenheter och ansvarsområden.

5.3 EESK anser också att kommissionen har löst en del av dessa problem på ett framgångsrikt sätt, såsom tillhandahållande av en kostnadsfri programvara för onlineinsamling (OCS), medan andra problem tyvärr inte kan lösas utan en översyn av själva förordningen.

5.4 Kommittén uppmanar därför kommissionen att arbeta efter två linjer: Man bör snabbt vidta åtgärder för att lösa och/eller förenkla de uppenbara och okomplicerade tekniska och byråkratiska problemen, och så snart som möjligt lägga fram ett förslag till översyn av förordningen för att ta itu med de mer komplicerade institutionella, juridiska och organisatoriska frågorna.

6. Särskilda anmärkningar

6.1 EESK föreslår att förordningen omarbetas på följande sätt för att göra det europeiska medborgarinitiativet enklare och effektivare:

6.1.1 Medborgarkommittéerna bör ges möjlighet att inleda insamlingen av stödförklaringar vid den tidpunkt de själva önskar. Detta är avgörande för att den tidsperiod på tolv månader som reserverats för insamling av stödförklaringar ska kunna utnyttjas effektivt.

6.1.2 Medborgarkommittéerna bör ges juridiskt erkännande – om så är nödvändigt bör de beviljas en särskild status – för att begränsa initiativtagarnas straffrättsliga ansvar vad gäller bedrägeri och grov vårdslöshet, i enlighet med den modell som beskrivs i direktiv 2008/99/EG om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser.

6.1.3 En fysisk och elektronisk kontaktpunkt (one-stop-shop) där intresserade medborgare kan få information och råd om hur man föreslår ett initiativ, bör skapas. Det är viktigt att medborgarkommittéerna får ett adekvat tekniskt och juridiskt stöd, så att framläggandet av förslag kan underlättas och andelen förslag som bedöms vara godtagbara kan ökas.

6.1.4 Man bör analysera de förslag som är inriktade på att sänka minimiåldern för personer som vill stödja och delta i ett europeiskt medborgarinitiativ i enlighet med Europaparlamentets och ReK:s uppmaning, för att ge de unga möjlighet att aktivt delta i arbetet med att bygga upp Europeiska unionen.

6.1.5 Uppgifterna som ”institutionell vägledare” och ”domare”, som i dag utförs av kommissionen, bör skiljas åt. Detta är avgörande för att kunna lösa den uppenbara intressekonflikten inom kommissionen och främja ett fullständigt och effektivt genomförande av det europeiska medborgarinitiativet.

6.1.5.1 Kommittén bekräftar sin beredvillighet att fortsätta att stödja de initiativ som redan har påbörjats, och att kommittén också kan vara en naturlig kandidat när det gäller rollen som kontaktperson och institutionell vägledare.

6.1.6 En lämplig uppföljning av framgångsrika initiativ måste garanteras. Med hänsyn till kommissionens initiativrätt uppmanar EESK kommissionen att utarbeta ett lagstiftningsinitiativ inom tolv månader efter det att en kampanj har avslutats, eller att vederbörligen motivera sitt beslut att inte lägga fram något förslag. Om inget förslag läggs fram inom utsatt tid, anser kommittén att det är önskvärt att Europaparlamentet utövar påtryckningar på kommissionen i enlighet med artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Kommissionen bör också etablera tätare kontakter med initiativtagarna, som inte är begränsade till de utfrågningar som anordnas av Europaparlamentet, för att kunna säkerställa att det utarbetade förslaget motsvarar förväntningarna hos dem som gett initiativet sitt stöd.

6.2 Kommittén föreslår dessutom att kommissionen genomför följande åtgärder:

6.2.1 Registreringsförfarandet bör göras öppnare och effektivare. Kommissionen bör spela en mer proaktiv roll genom att ge uttömmande svar och erbjuda alternativa lösningar i de fall där ett initiativ inte godkänns, samt tillåta att kommittéerna omarbetar sina initiativ så att de överensstämmer med de kriterier som fastställts i den gällande lagstiftningen.

6.2.2 Förhandlingarna med medlemsstaterna bör fortsätta i syfte att förenkla, standardisera och minska antalet nationella regler för insamling av uppgifter, som är en förutsättning för undertecknandet av stödförklaringar. Kommittén föreslår framför allt att kraven på tillhandahållande av personliga id-handlingar ska begränsas, och att alla medborgare ska få möjlighet att underteckna medborgarinitiativ i det land de är bosatta i (31).

6.2.3 Den kostnadsfria programvaran för onlineinsamling av stödförklaringar (OCS) bör göras permanent, för att förenkla insamling och katalogisering av stödförklaringar samt de nationella myndigheternas kontroll av dessa. Det är även önskvärt att detta instrument görs tillgängligt för personer med funktionsnedsättning.

6.3 Kommittén rekommenderar särskilt följande åtgärder:

6.3.1 Förstärkta åtgärder för att informera medborgarna och för att öka medvetenheten om det europeiska medborgarinitiativet. Detta bör framför allt ske med hjälp av tillfälliga kampanjer med stöd av kommissionen och medlemsstaterna. Kommittén föreslår således också att medborgarkommittéerna tillåts informera dem som stöder kampanjen om kampanjens framsteg och resultat (efter att ha fått tillstånd för detta av de sistnämnda). Detsamma gäller kommissionen, som på ett bättre sätt bör informera om uppföljningen av framgångsrika initiativ genom att informera framför allt medborgarkommittéerna.

6.3.2 Att flerspråkigheten garanteras, vilket är en nödvändig förutsättning för att uppnå ett omfattande deltagande och för att kunna utforska nya metoder för att förmedla onlineinsamlingen av underskrifter via de sociala och digitala medierna i syfte att nå ut till allt fler människor.

6.3.3 I princip bör varje EU-medborgare ges möjlighet att organisera ett europeiskt medborgarinitiativ genom att man garanterar möjligheten till ersättning för de grundläggande kampanjkostnaderna om medborgarinitiativet formellt har registrerats.

6.4 EESK föreslår slutligen att ett institutionellt forum för medborgardeltagande inrättas, som ska fungera som ett permanent forum för diskussion och debatt utifrån modellen för det europeiska migrationsforumet, i syfte att dra nytta av de insatser som redan påbörjats i och med anordnandet av temadagen för det europeiska medborgarinitiativet. I detta sammanhang och för att säkra ett högt kvalificerat deltagande, skulle EESK bjuda in bland annat företrädare för de berörda institutionerna, en representant för varje medborgarkommitté vars initiativ formellt har registrerats, samt alla berörda aktörer. Kommittén skulle kunna utarbeta ett specifikt och mer utförligt förslag i ett yttrande på eget initiativ.

Bryssel den 13 juli 2016. Georges DASSIS Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) OCS är en förkortning för Online Collection Software, och utgörs av ett kostnadsfritt instrument som kommissionen erbjuder för insamling av uppgifter online. Detta instrument förenklar såväl insamling av uppgifter som nationella myndigheters kontroll av dessa. OCS överensstämmer dessutom med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1179/2011, https://joinup.ec.europa.eu/software/ocs/description

(2) Artikel 11.4 i EU-fördraget och artikel 24.1 i EUF-fördraget.

(3) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 av den 16 februari 2011 om medborgarinitiativet, http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/welcome

(4) I de flesta länder krävs det att medborgaren har fyllt 18 år, med undantag för Österrike där det räcker med att medborgaren är 16 år.

(5) En medborgarkommitté ska bestå av minst sju EU-medborgare bosatta i sju olika medlemsstater.

(6) Initiativet ska beskrivas med högst 800 tecken (100 för rubriken, 200 för ämnet och 500 för beskrivning av syftet).

(7) Förordning (EU) nr 211/2011, artikel 4.2. Innan initiativet registreras officiellt och offentliggörs på kommissionens webbplats har kommissionen två månader på sig att kontrollera följande: 1) att en medborgarkommitté har bildats och kontaktpersoner utsetts, 2) att initiativet inte uppenbart faller utanför kommissionens befogenhet att lägga fram ett förslag till EU-rättsakt för att genomföra fördragen, 3) att initiativet inte uppenbart är otillbörligt, av okynneskaraktär eller förargelseväckande, 4) att initiativet inte uppenbart strider mot unionens värden enligt EU-fördragen. Beslutet att registrera eller inte registrera ett förslag till medborgarinitiativ baseras på rättsliga grunder och kan följaktligen bestridas. Om kommissionen vägrar registrera ett förslag ska den informera organisatörerna om skälen till denna vägran och om all rättslig och utomrättslig prövning som står till deras förfogande. De kan exempelvis väcka talan i EU-domstolen eller inge ett klagomål till Europeiska ombudsmannen (klagomål över administrativa missförhållanden).

(8) Förordning (EU) nr 211/2011, artikel 6. Enligt förordningen ska intyget utfärdas av de behöriga myndigheterna i varje medlemsstat där stödförklaringar samlas in.

(9) I förordningen föreskrivs att ett minsta antal underskrifter per land i proportion till antalet invånare ska uppnås, http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/signatories

(10) Förordning (EU) nr 211/2011, artikel 15.

(11) De initiativ som har varit framgångsrika är ”Vatten och sanitet är en mänsklig rättighet! Vatten är en samhällsnytta, inte en handelsvara!”, ”Stop vivisection”, ”En av oss”: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/initiatives/successful

(12) Antalet registrerade initiativ har gradvis minskat under åren: 16 registrerades år 2012, 9 år 2013, 5 år 2014 och 5 år 2015.

(13) De senaste tre årens uppgifter om insamlingen av underskrifter till stöd för medborgarinitiativ visar tydligt att medborgarnas deltagande och intresse har sjunkit. År 2013 samlades 5 402 174 underskrifter in, medan antalet 2014 var 628 865 och 2015 endast 8 500.

(14) C. Berg, J. Tomson, An ECI that works! Learning from the first two years of the European Citizens’ Initiative, 2014. http://ecithatworks.org/

(15) Europaparlamentets utredningstjänst, ”Implementation of the European Citizens’ Initiative. The experience of the first three years”, 2015. http://www.europarl.europa.eu/thinktank/sv/home.html

(16) Europaparlamentets resolution av den 28 oktober 2015 om det europeiska medborgarinitiativet (2014/2257(INI)). Föredragande: György Schöpflin.

(17) Ärende: OI/9/2013/TN. Undersökning inledd den 18 december 2013, beslut den 4 mars 2015, http://www.ombudsman.europa.eu/en/cases/decision.faces/it/59205/html.bookmark

(18) Regionkommittén. Yttrande om ”Europeiska medborgarinitiativet” (EUT C 423, 17.12.2015, s. 1).

(19) Rapport COM(2015) 145 final, Rapport om tillämpningen av förordning (EU) nr 211/2011 om medborgarinitiativet, 2015.

(20) Follow up to the European Parliament resolution on the European Citizens’ Initiative, antagen av kommissionen den 2 februari 2016.

(21) Eurobarometerstudien The promise of EU, september 2014, s. 55.

(22) Förordning (EU) nr 211/2011, artikel 13. Man bör tänka på risken för fel i hanteringen av personuppgifter.

(23) Tolkningen av villkoret ”att det föreslagna initiativet inte uppenbart faller utanför kommissionens befogenhet att lägga fram ett förslag till EU-rättsakt för att genomföra fördragen” uppfattas som speciellt restriktiv. Utifrån det har man systematiskt avslagit alla de initiativ som haft för avsikt att ändra på fördragen. Det enda undantaget är initiativet ”Let me vote”, som har som mål att integrera unionsmedborgarnas rättigheter i artikel 20.2 i EUF-fördraget med rätten att rösta i alla politiska val i den medlemsstat man är bosatt på samma villkor som medborgarna i den staten.

(24) EPRS Implementation of the European Citizens’ Initiative. The experience of the first three years, 2015, kapitel 3.1.4.

(25) EPRS, Implementation of the European Citizens’ Initiative. The experience of the first three years, 2015, kapitel 6.

EPRS, Disenfranchisement of EU citizens resident abroad, Executive Summary.

(26) EESK:s yttrande om ”Medborgarinitiativet” (EUT C 44, 11.2.2011, s. 182).

EESK:s yttrande om ”Genomförandet av Lissabonfördraget: deltagandedemokrati och medborgarinitiativ (art. 11)” (EUT C 354, 28.12.2010, s. 59).

(27) Den tillfälliga gruppen för det europeiska medborgarinitiativet bildades i oktober 2013 och dess mandat förnyades 2015.

(28) http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.members-former-eesc-presidents-henri-malosse-speeches-statements&itemCode=35383

(29) http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/sv_15_438-citizens-initiative.pdf

(30) http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/15_85-citizenship-passport-sv.pdf

(31) Brittiska och irländska medborgare, som är bosatta i Bulgarien, Frankrike, Österrike, Republiken Tjeckien och Portugal, har inte denna rätt.