P6_TA(2007)0212

Innovationsstrategi

Europaparlamentets resolution av den 24 maj 2007 om meddelandet "Kunskap i praktiken: en brett upplagd innovationsstrategi för EU" (2006/2274(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens meddelande "Kunskap i praktiken: en brett upplagd innovationsstrategi för EU" (KOM(2006)0502),

- med beaktande av kommissionens meddelande "Investering i forskning: en handlingsplan för Europa" (KOM(2003)0226),

- med beaktande av kommissionens meddelande "Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram: Mer forskning och innovation - Att investera i tillväxt och sysselsättning: En gemensam strategi" (KOM(2005)0488) och de åtföljande arbetsdokumenten från kommissionen (SEK(2005)1253 och (SEK (2005)1289),

- med beaktande av den rapport (Ahorapporten) om forskning, utveckling och innovation ("Creating an Innovative Europe") som lades fram den 20 januari 2006 av den oberoende expertgruppen som tillsattes i samband med toppmötet den 27 oktober 2005 i Hampton Court,

- med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Lissabon den 23- 24 mars 2000, där man uttalade målet om att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, och ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten i Bryssel den 22- 23 mars 2005 och 23- 24 mars 2006,

- med beaktande av slutsatserna från det 2 769:e mötet i rådet (konkurrenskraft) den 4 december 2006 inför Europeiska rådets vårmöte,

- med beaktande av kommissionens meddelande "Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning - nystart för Lissabonstrategin" (KOM(2005)0024),

- med beaktande av kommissionens meddelande "Gemensamma insatser för tillväxt och sysselsättning: gemenskapens Lissabonprogram" (KOM(2005)0330),

- med beaktande av kommissionens meddelande "Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram: Finansiering av tillväxten i små och medelstora företag - Att skapa europeiskt mervärde" (KOM(2006) 0349),

- med beaktande av de nationella reformprogram som medlemsstaterna presenterat, medlemsstaternas rapporter hösten 2006 om genomförandet av sina nationella reformprogram och kommissionens bedömning av reformprogrammen i dess meddelande inför Europeiska rådets vårmöte "Genomförandet av den förnyade Lissabonstrategin" (KOM(2006)0816),

- med beaktande av rådets rekommendation 2005/601/EG av den 12 juli 2005 om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik (2005-2008) [1] och rådets beslut 2005/600/EG av den 12 juli 2005 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik [2], vilka tillsammans utgör de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning,

- med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) [3] (sjunde ramprogrammet),

- med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut 1639/2006/EG av den 24 oktober 2006 om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) [4],

- med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska tekniska institutet (KOM(2006)0604),

- med beaktande av förslaget till rådets förordning om gemenskapspatent (KOM(2000)0412) och ordförandeskapets ändrade text,

- med beaktande av gemenskapens ramar för statsstöd till forskning och utveckling [5] och kommissionens meddelande "I riktning mot en effektivare användning av skattelättnader till förmån för forskning och utveckling" (KOM(2006)0728),

- med beaktande av kommissionens arbetsdokument om den europeiska konkurrenskraftsrapporten för 2006 (SEK(2006)1467) och kommissionens meddelande "Ekonomiska reformer och konkurrenskraft: det viktigaste i den europeiska konkurrenskraftsrapporten 2006" (KOM(2006)0697),

- med beaktande av den jämförande analysen av innovation "European innovation scoreboard 2006" som klart och tydligt visar att Förenta staterna och Japan fortfarande ligger före EU på detta område.

- med beaktande av OECD:s prognos för vetenskap, teknik och industri 2006,

- med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2006 om genomförandet av gemenskapens Lissabonprogram: Mer forskning och innovation - Att investera i tillväxt och sysselsättning: En gemensam strategi [6],

- med beaktande av sin resolution av den 12 oktober 2006 om framtidens patentpolitik i Europa [7],

- med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2006 om bidraget till rådets vårmöte 2006 med avseende på Lissabonstrategin [8],

- med beaktande av expertgruppens rapport från juli 2004 om institutionella förändringar för tekniköverföring "Improving institutions for the transfer of technology from science to enterprises",

- med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs på eget initiativ avgivna yttrande med titeln "Investeringar i kunskap och innovation (Lissabonstrategin)", (CESE 40/2007, INT/325),

- med beaktande av initiativet i2010, särskilt kommissionens meddelande "Handlingsplan för e-förvaltning inom ramen för initiativet i2010: Ett snabbare införande av e-förvaltning i Europa till nytta för alla" (KOM(2006)0173),

- med beaktande av kommissionens arbetsdokument om innovation i tjänstesektorn från november 2006,

- med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2007 om utveckling om den framtida regionalpolitikens bidrag till Europeiska unionens innovativa kapacitet [9],

- med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för regional utveckling och utskottet för rättsliga frågor (A6-0159/2007), och av följande skäl:

A. I samband med genomförandet av Lissabonstrategin finns det ett behov av en mer heltäckande innovationsstrategi inför den globala konkurrensen.

B. Mångfald genom innovation är en väg framåt för EU när det gäller att möta de utmaningar som globaliseringen innebär.

C. Både överföringen av akademisk kunskap, inte minst till små och medelstora företag, och tillgången till forskningsresultat, särskilt när det gäller innovationer av social betydelse, bör ökas. Åtgärder bör även vidtas för att göra något åt innovationsplattformarnas geografiska koncentration så att den kunskapsbredd som olika EU-regioner har att erbjuda kan komma till nytta.

D. Betydande specialistkunskaper som samlats i Europeiska Unionens forskningsorganisationer och patentbyråer utnyttjas inte i tillräcklig grad.

E. Det innovationsstödjande området präglas inte av konkurrens och saknar insyn och rättvisa villkor för alla aktörer inom innovativ verksamhet, inklusive små innovativa företag och tekniska innovationscentra.

F. Den konventionella sättet att främja tillväxtdrivande innovation, genom att kombinera pådrivande tekniska lösningar med en dragstark efterfrågan, är i sig otillräckligt. För att skapa ett lagstiftningsklimat som gynnar innovation måste det samtidigt till åtgärder för att främja gynnsamma marknadsvillkor.

G. Innovation gynnas av en väl fungerande inre marknad som, även genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden [10], stimulerar till konkurrens i ett större och mer stabilt ekonomiskt område och därmed till mer investeringar och en rörligare arbetskraft.

H. Hinder som hämmar rörligheten för varor, tjänster och arbetskraft existerar fortfarande på den inre marknaden, vilket innebär att europeiska företag inte får tillgång till den storskalighet som är nödvändig för att få tillräcklig avkastning på investeringar inom forskning och innovation.

I. Innovationer syftar framför allt till att öka EU:s konkurrenskraft och förbättra livskvaliteten för dess medborgare.

J. Principerna om excellens, som framför allt lämpar sig i samband med stöd till högprioriterad forskning, hämmar en sund konkurrens när det gäller innovationsstöd och utesluter små aktörer (innovativa företag, tekniska och innovativa centra, forskningscentra) från stödprogram.

K. Innovationer gör det också möjligt att behålla traditionella sektorer.

L. Innovationer spelar en viktig roll för att forma den sociala modellen i medlemsstaterna.

M. Innovationer kan bidra till integrationen av vissa sociala grupper, till exempel personer med funktionshinder.

N. Tjänster, varor och processer utgör en underutnyttjad potential för innovationer inom EU.

O. Det finns ett behov av institutionellt stöd för processen att förvalta kunskap om innovationer och upphovsrätt.

P. Offentliga beställningar och offentlig-privata partnerskap spelar en allt större roll för finansieringen av innovationspolitiken.

Q. En förutsättning för innovationer är utbildning, bland annat interdisciplinär utbildning som omfattar skärningspunkterna mellan traditionella områden, och innovationer måste bli en integrerad del av utbildningsprogram på alla undervisningsnivåer.

R. Livslångt lärande kan bidra till ökade kunskaper om innovationer. Marginaliseringen på arbetsmarknaden kan motverkas genom att främja informationssamhället.

S. En källa till innovationer skulle kunna vara europeiska standarder och kvalitetsnormer som skapas på ett tidigt stadium i utvecklingen av moderna produkter och tjänster.

T. Inom det sjunde ramprogrammet bör det skapas ett stärkt och utvidgat europeiskt forskningsområde som är baserat på konkreta och målinriktade uppgifter.

U. Definitionen av innovationer i OECD:s så kallade Oslo-manual har fått stor spridning och är på väg att bli standard i gemenskapens institutioner.

1. Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om ett nytt initiativ till förstegsmarknader som syftar till att underlätta saluföringen av innovativa produkter och tjänster på områden där EU kan bli världsledande. Europaparlamentet anser att de nya initiativen för förstegsmarknader, som särskilt bör inriktas på att skapa och marknadsföra nya och innovativa produkter och tjänster, framför allt skall inledas inom områden där det finns en hög efterfrågepotential. Samtidigt bör man se till så att mindre utvecklade regioner inte hamnar på efterkälken.

2. Europaparlamentet påminner om vikten av att beakta ett utvidgat innovationskoncept så att såväl tjänstesektorn, inklusive turistverksamhet, som icke teknisk innovation, dvs. innovativ verksamhet som har med marknadsföring och organisation att göra, inbegrips i den innovationsfrämjande politiken. Parlamentet instämmer helt i rådets slutsatser från rådets (konkurrensfrågor) möte den 4 december 2006 där man begär att kommissionen utarbetar politiska riktlinjer för innovation av tjänster och icke-teknisk innovation och att kommissionen låter de organisationer som företräder små företag och hantverksföretag delta i dessa överläggningar.

3. Även om små och medelstora företag, kluster och samarbete mellan organisationer, företag, universitet och forskningscentra har en särskild roll att spela när det gäller att införa innovativa lösningar, inbegripet tekniska sektorer som inte är högteknologiska, saknas systematiskt offentligt stöd med tydliga villkor. Europaparlamentet välkomnar dock de nya riktlinjerna för statligt stöd till FoU som innehåller en lista med särskilda åtgärder för att stödja innovativ verksamhet för små och medelstora företag.

4. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att gjuta liv i europeiska företag och deras innovationspotential genom att begränsa byråkratin och på så sätt förbättra regleringarna och minska den administrativa bördan. Europaparlamentet är fast övertygat om att bättre regleringar, i första hand i form av mindre tyngande regelverk för små och medelstora företag, skulle skapa bättre marknadsvillkor och främja införandet av innovativa produkter och tjänster på förstegsmarknader, och att bättre regleringar också skulle bidra till att skapa större förtroende hos konsumenterna och främja initiativ såsom det föreslagna Eurostarsprogrammet.

5. Europaparlamentet välkomnar införandet av en brett upplagd innovationsstrategi som främjar små företag och mikroföretag vars innovationspotential, särskilt inom teknik som inte är högteknologisk samt icke-teknisk innovation, hittills inte har erkänts och utnyttjats i tillräcklig grad. Dock beklagar parlamentet att man i kommissionens ovannämnda meddelande om kunskap i praktiken inte föreslår några operativa åtgärder som riktar sig till dessa. Därför begär parlamentet att kommissionen och rådet integrerar dessa företags särskilda egenskaper och behov i innovationsstrategins tio prioritetsområden och uppmanar kommissionen att i samarbete med de organisationer som företräder företagen, för rådet och parlamentet, lägga fram ett särskilt program för innovationsutveckling i bred bemärkelse i dessa företag, oavsett i vilken sektor de är verksamma.

6. Europaparlamentet betonar vikten av vetenskap, teknik och innovation inom utbildning och kultur. Det är viktigt att i utbildningsprogram införa uppgifter och initiativ som syftar till att få unga människor att intressera sig för vetenskap och innovation. Såväl kvaliteten och kvantiteten i kurserna inom ramen för livslångt lärande måste förbättras och ökas och användningen av informations- och kommunikationsteknik (IKT) måste uppmuntras i syfte att skapa ett kunskapsbaserat samhälle som främjar europeiska innovationer.

7. Europaparlamentet rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att utvärdera möjligheten att skapa ett verkligt europeiskt system för vidareutbildning som skulle bidra till att skapa en starkare europeisk arbetsmarknad.

8. Europaparlamentet anser att det behövs åtgärder på både EU-nivå och regional och lokal nivå för att öka antalet personer som tar examen eller bedriver grundforskning i naturvetenskap, ingenjörsvetenskap och teknik, i synnerhet antalet kvinnor. För att uppnå detta mål bör det särskilda programmet "Människor" i det sjunde ramprogrammet användas, stöd ges i form av bidrag, stipendier och andra främjande åtgärder samt kvinnor uppmuntras att starta innovativa företag, särskilt genom projekt för mentorskap och andra former av stöd.

9. Europaparlamentet föreslår att den tekniska och vetenskapliga infrastruktur som krävs för att få till stånd innovationer skapas på redan existerande högre utbildningsanstalter, så att forskningscentra får chansen att utvecklas. Europaparlamentet påminner om att finansiering av högkvalitativ fysisk och teknisk infrastruktur spelar en viktig roll för att attrahera investeringar och underlätta arbetstagarnas rörlighet.

10. Europaparlamentet betonar att innovationsprocesser kräver en lämplig geografisk organisation, med nya modeller för förbindelserna mellan företag, forskningscentra, universitet (såsom kluster, distrikt och plattformar) och att innovationer kan få positiva effekter på organisatoriska processer. Medlemsstaterna uppmanas att använda strukturfonderna för att bygga ny och stärka befintlig teknisk infrastruktur för innovationsutveckling i form av innovationscentra, teknikkuvöser och forsknings-utvecklingscentrum i regioner med tillräcklig innovativ och kunskapsmässig potential. Gratis eller billig tillgång till bredband, som bidrar till att underlätta kunskapsbaserat företagande, är en förutsättning för innovativt kapacitetsbyggande inom EU. Europaparlamentet välkomnar alla ansträngningar för att främja kunskapsöverföring mellan universitet och andra offentliga forskningsorganisationer och näringslivet.

11. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga och införa skatteincitament för att uppmuntra företag att öka utgifterna för forskning, utveckling och innovation, inbegripet en strukturerad översyn av befintliga mekanismer och stimulansåtgärder om det anses nödvändigt.

12. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt arbeta tillsammans så att den inre marknaden kan fullbordas och försöka nå politisk enighet om lagstiftande och icke-lagstiftande åtgärder på områden där det fortfarande finns hinder för fri rörlighet av varor, tjänster, kapital och arbetstagare, vilket annars försvårar företagens möjligheter att få avkastning på sina investeringar i innovation.

13. Europaparlamentet anser att man bör avskaffa hinder för det fria utbytet av produktionsfaktorer och produkter inom den inre marknaden eftersom detta kan göra det lättare att få tillgång till riskkapital. Man bör samtidigt se till att fri rörlighet råder för såväl forskare som tekniskt innovativa produkter och tjänster, och att kunskapsflödet förbättras, eftersom alla dessa faktorer bidrar till utvecklingen av ett äkta europeiskt innovationsområde. Större hänsyn bör tas till användbara och innovativa lösningar som är specifika för tjänstesektorn. Ett sätt att stimulera till innovation är att fortsätta ansträngningarna för att avskaffa hindren för den fria rörligheten för varor, personer, tjänster och kapital, etableringsfriheten och den fria rörligheten för personer (inklusive arbetstagare).

14. Europaparlamentet noterar de positiva effekterna av de europeiska teknikplattformarna (ETP) och EUREKA-klustrens medverkan i sådana plattformar. Medlemsstaterna uppmanas att stödja dessa plattformar och främja skapandet av andra ETP-nät. Parlamentet uppskattar också utarbetandet av gemensamma tekniska initiativ på nyckelområden för europeiska innovationer, såsom det föreslagna Eurostarsprogrammet, i form av offentlig-privata partnerskap.

15. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att välja ut och rangordna sina prioriteringar för innovation, såväl inom tillämpad forskning och teknik som inom icke teknisk verksamhet, bland annat förvaltningsteorier som begränsar byråkratin. Medlemsstaterna uppmanas att förutom sina egna prioriteringar stödja de prioriteringar som fastställts av de europeiska teknikplattformarna på innovationsområdet.

16. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra till utbyte av bästa praxis och till identifiering och utbyte av erfarenheter av olämplig praxis, särskilt i syfte att främja bättre reglering av gemensamma initiativ för teknisk utveckling utifrån specialiserade offentlig-privata partnerskap. Detta skulle främja utvecklingen av innovation även inom EU:s mindre utvecklade regioner.

17. Europaparlamentet uppmärksammar kommissionen och medlemsstaterna på att om ett europeiskt tekniskt institut skulle skapas bör det ha ambitionen att investera i relationen mellan kunskapsinstitutioner och företag, genom fokus på innovation. Institutet bör, förutom sin samordnande roll inom kunskapstriangeln, kunna bidra till att stärka konkurrensen på innovationsområdet och därmed kunna ge ett avsevärt bidrag till att omsätta Europas innovationspotential i praktiken.

18. Europaparlamentet noterar inrättandet av Europeiska forskningsrådet och avser att ett viktigt urvalskriterium för forskningsämnen skall vara innovativa aspekter och möjligheterna att praktiskt genomföra projekten.

19. Europaparlamentet understryker att Lissabonstrategins mål om att 3 procent av BNP skall gå till finansiering av FoU skall betraktas som ett minimum.

20. Europaparlamentet inser att den osäkerhet som hör samman med FoU minskar finansmarknadernas villighet att investera i FoU-projekt. Parlamentet välkomnar därför kommissionens förslag om en finansieringsfacilitet med riskdelning i syfte att investera i högriskprojekt inom FoU genom lån och garantier.

21. Europaparlamentet noterar programmet för konkurrenskraft och innovationer som skapar lämpliga finansieringsinstrument och kommissionens ovannämnda meddelande om finansieringen av tillväxten i små och medelstora företag, där konkreta åtgärder för att öka riskkapitalinvesteringarna föreslås.

22. Tillgång till resurser för små och medelstora företag, mikroföretag och entreprenörer är avgörande för att öka FoU, utveckla ny teknik och få innovativa lösningar till marknaden. Europaparlamentet betonar vikten av såväl finansiering i inledningsskedet som löpande finansiering under tillräckligt lång tid. Det nuvarande riskkapitalsystemet tillgodoser emellertid inte målgruppens finansieringsbehov, särskilt inte när det gäller icke-teknisk innovation. Medlemsstaterna uppmanas därför att använda offentliga medel, inklusive strukturfonderna, för att börja upprätta riskkapitalfonder i form av offentlig-privata partnerskap i regioner och på områden med innovationspotential och en sund kunskapsbas. Kommissionen, Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska investeringsfonden (EIF) uppmanas att fastställa lämpliga finansieringssätt genom att anpassa riskkapitalsystemet och om nödvändigt utforma nyskapande finansieringsinstrument.

23. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att anamma nyskapande och miljöinnovationer inom ramen för programmet för konkurrenskraft och innovation och uppmärksammar också möjligheterna att utnyttja ekonomiskt stöd till små och medelstora företag, till exempel inom programmet Jeremie. Kommissionen, medlemsstaterna och regionala myndigheter uppmanas att utnyttja förnybara finansiella källor för stöd till innovationsinriktad forskning, såsom systemet med innovationsvouchrar. Berörda regionala aktörer uppmanas att genom strukturfonderna också finansiera experimentella och därmed riskfyllda åtgärder.

24. Europaparlamentet uppmanar berörda regionala och lokala aktörer att skapa gynnsamma villkor och betona innovationsfrämjande i de operativa programmen samt att satsa en betydande andel av strukturfondsmedlen på investeringar i kunskap, innovation och vidareutbildning, vilket bland annat kommer att skapa nya arbetstillfällen, öka anställbarheten och motverka de trender som innebär kunskapsflykt och avfolkning. Medlemsstaterna uppmanas att stödja detta genom ytterligare offentliga investeringar i institutioner för högre utbildning med målet att främja individuella begåvningar.

25. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera resultaten genom att bedöma projektens och åtgärdernas kvalitet, kvantitet och ekonomiska aspekter på ett sätt som bidrar till att framtida åtgärder med tiden kan göras mer effektiva.

26. Europaparlamentet förväntar sig att den ökade konkurrens som den inre marknaden skapar kommer att uppmuntra företag att öka sina anslag till forskning och innovation. Europaparlamentet uppmanar företag att återinvestera en del av sina vinster i forskning och teknisk utveckling.

27. Europaparlamentet anser att miljöinnovationer spelar en viktig roll för att förbättra energieffektivitet, att utveckla en ren och säker energiförsörjning (inbegripet förnybara energikällor och ren fossil energi) och att stärka europeisk konkurrenskraft. Miljöinnovationer måste därför uppmärksammas mer i europeiska och nationella innovationsagendor, och EU bör se till att ligga i täten.

28. Europaparlamentet betonar att städer kan spela en viktig roll när det gäller att utarbeta en innovationsstrategi för en hel region och att de i förekommande fall kan ta initiativ för särskilt lovande projekt, såsom att utnyttja potentialen i värmesanering och kraftvärmekopplingar eller vidta andra åtgärder inom ramen för vetenskaps- och teknikcentra.

29. Europaparlamentet uppmärksammar svårigheterna för mindre utvecklade regioner att få tag på privat investeringskapital och uppmanar medlemsstaterna och regionala och lokala aktörer att bättre utnyttja EIB:s låneinstrument samt att främja och stärka offentlig-privata partnerskap för innovationsåtgärder, med särskild tonvikt på bästa metoder och effektiv användning av offentliga medel.

30. Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att stärka företagens roll såsom aktörer och främsta drivkraft i innovativ verksamhet och inte bara se dem som mottagare av innovationernas processer och mekanismer.

31. Europaparlamentet noterar initiativet INNOVA, som föreslår aktivare insatser för att skapa och stöda innovativa företag inom tjänstesektorn.

32. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra användningen av de nya nätverken av "EuroInfoCentres" och innovationsförmedlingscentra när det gäller att erbjuda komplexa tjänster till alla aktörer i innovationsprocessen, särskilt för enskilda innovatörer och innovativa företag. Bransch- och förmedlingsorganisationer såsom handelskammare och andra informationscentra uppmuntras att i samarbete med dessa euroinfocentra och innovationsförmedlingscentra inrätta ett gemensamt system med företagarinformation via en enda kontaktpunkt. Kommissionen uppmanas vidare att stödja den roll som förmedlande organisationer för små och medelstora företag spelar såsom utvecklare och rådgivare på innovationsområdet, genom att skapa stöd för denna rådgivningsmekanism.

33. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta sina ansträngningar för att minska eventuella regionala skillnader som hindrar skapandet av ett europeiskt område för vetenskap och teknik.

34. Europaparlamentet anser att offentliga uppdrag, förutsatt att de är inriktade på att skapa effektiva och ändamålsenliga produkter och tillhandahålla rationellt organiserade tjänster med ett bättre förhållande mellan kvalitet och pris, kan spela en strategisk roll för att främja innovativa produkter och tjänster, och uppmanar medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att beakta de genuint nyskapande aspekterna då de bästa anbuden väljs ut.

35. Europaparlamentet välkomnar kommissionens planer på att offentliggöra riktlinjer för hur den sammantagna lagstiftningen på upphandlingsområdet kan användas på bästa sätt, inte bara genom att främja konkurrensen utan genom att skapa större flexibilitet i regelverket och därmed uppmuntra till innovativa lösningar och nytänkande.

36. Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att förbättra rättsliga normer som är kopplade till de ekonomiska aspekterna av forskning och innovation så att bättre skydd kan ges till spridningen av processer, tekniker eller uppfinningar mot bakgrund av den internationella öppenheten.

37. Europaparlamentet noterar att innovation av tjänster fyller en viktig funktion i ekonomin och att skyddet av immateriella rättigheter som har med tjänster att göra ofta är företagshemligheter i Europa. Parlamentet anser att mindre företag tycker det är svårt och kostsamt att förhandla och genomföra överenskommelser om sekretesskydd och anser vidare att detta kan hindra kooperativ och införskaffande av kapital.

38. Europaparlamentet understryker att man särskilt bör anstränga sig att främja omvandlingen av forskningsresultat till säljbara produkter, inte minst för små och medelstora företag (utan att därmed skapa sämre villkor för grundforskning). Parlamentet menar att det måste till ett mer utvecklat helhetstänkande som ställer samarbetet mellan forskningssamhället och näringslivet i relation till de krav som konsumenterna, samhället i övrigt och hänsynen till miljön ställer, och som involverar alla lokala aktörer (offentliga såväl som privata). Europaparlamentet välkomnar kommissionens planer på att anta ett meddelande för att främja överföringen av kunskap mellan universitet, offentliga forskningsorganisationer och näringslivet.

39. Europaparlamentet konstaterar att rimliga och pålitliga system för upphovsrättsligt skydd och patent är avgörande då man skapar ett samhälle och en ekonomi som bygger på innovation och kunskap. Kommissionen och EIF uppmanas att undersöka möjligheterna att ge små företag lämpligt ekonomiskt stöd till sina patentansökningar.

40. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna utarbeta åtgärder som utgör alternativ och komplement till rättsliga skyddsåtgärder för patenträtt för att skydda upphovsmän och nya modeller mot utpressning och otillbörligt utnyttjande

41. Europaparlamentet ser positivt på de initiativ som kommissionen nyligen har tagit när det gäller öppen tillgång, med syfte att förbättra spridningen av vetenskaplig kunskap.

42. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att de enhetliga kraven för patenterbarhet anpassas till förutsättningarna i varje enskild bransch.

43. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för det nya gemenskapspatentet föreslå ett sätt att eliminera betydelselösa patent och så kallade blockerande patent.

44. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med europeiska standardiseringsorganisationer öka takten för europeisk standardisering och effektivt använda de standarder som redan finns.

45. Europaparlamentet är övertygat om att man genom att påskynda arbetet med att fastlägga interoperabla europeiska standarder kan främja utvecklingen av förstegsmarknader för i synnerhet tjänster och avancerad teknik, vilka därmed får draghjälp att hävda sig globalt och möjlighet att ge europeiska företag ett försprång framför andra aktörer på den globala marknaden.

46. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja metoder för att skapa konsensus om europeiska standarder. Att snabbt kunna uppnå en sådan enighet är en avgörande fråga för en väl fungerande inre marknad i EU, gränsöverskridande handel och följaktligen företags avkastning på investeringar i forskning och innovation.

47. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra inte bara till att europeiska standarder antas utan även att de tillämpas, inte minst genom att se till att små och medelstora företag får kunskap om dem på ett enkelt sätt. Parlamentet anser att handledningar och förklarande material bör finnas tillgängliga på alla officiella EU-språk.

48. Europaparlamentet välkomnar det samarbete som har inletts mellan EU och de globala regleringsorganen, och förväntar sig att man snabbt och effektivt kommer att kunna leverera tekniska innovationer genom standardisering.

49. Europaparlamentet anser att en global fragmentering av standarder inte är önskvärd. Parlamentet rekommenderar kommissionen, medlemsstaterna och de olika europeiska och internationella standardiseringsmyndigheterna att när det är möjligt alltid utgå från ett internationellt perspektiv när nya standarder sätts.

50. Europaparlamentet påminner om definitionen av öppna standarder som antagits av kommissionen enligt vilken i) standarden antas och upprätthålls av en icke-vinstdrivande organisation, och den löpande utvecklingen av standarden sker på grundval av en öppen beslutsprocess som är tillgänglig för alla intresserade parter, ii) standarden har offentliggjorts och dokumentet med standardspecifikationen finns tillgängligt gratis eller till en obetydlig kostnad, iii) upphovsrätten - dvs. eventuella patent - av standarden eller delar av denna görs tillgänglig oåterkalleligt utan royalty.

51. 51 Europaparlamentet håller med kommissionen om att klustersatsningar är ett viktigt inslag i medlemsstaternas innovationspolitik och uppmanar aktörerna, i synnerhet på lokal och regional nivå, att främja kluster, innovations- och teknikcentra i städer och på landsbygden på ett sätt som gör det möjligt att nå en balans mellan olika regioner. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom sitt territorium främja så kallade specialiserade kunskapsregioner och kluster samt europeiskt och gränsöverskridande samarbete, och också att främja samarbete med specialister från tredjeländer. Europaparlamentet understryker i detta sammanhang behovet av att skapa styrstrukturer för att förbättra samarbetet mellan olika aktörer inom ett kluster. Kluster bör även vara inriktade på gränsöverskridande verksamhet och framförallt utnyttja Euroregionernas erfarenhet och etablerade gränsöverskridande strukturer och sociala nätverk. I detta sammanhang skulle kluster och paraplyprogram inom EUREKA kunna konsulteras och involveras.

52. Europaparlamentet noterar Regionkommitténs initiativ att upprätta ett nätverk bestående av regioner inom ramen för en interaktiv plattform för territoriell gemenskap, så att dessa kan jämföra och utbyta erfarenheter när det gäller genomförandet av Lissabonstrategin.

53. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka innovationsprocesser i regionerna och att utveckla gemensamma innovationsindikatorer i EU som bättre visar på medlemsstaternas och regionernas innovationsvilja.

54. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt höja den vetenskapliga karriärens profil genom att främja befintliga incitament och priser som Descartespriset, Aristotelespriset och priser för unga forskare samt att erbjuda attraktiva villkor för att locka de mest begåvade och innovativa forskarna till Europa.

55. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och regionala myndigheter att skapa och marknadsföra nationella och europeiska innovationspriser.

56. För att skapa större acceptans hos allmänheten för varor och tjänster som har tillkommit genom forskning anser Europaparlamentet att det behövs lämpliga former av konsumentskydd för att öka såväl förtroendet som säkerheten.

57. Europaparlamentet understryker att innovationer är ett sätt att förbättra livskvaliteten för EU:s medborgare och inte ett mål i sig. Parlamentet anser därför att medan ökad konkurrens och liberaliseringen av varor och tjänster bidrar till syftet att uppnå specifika innovationsmål måste detta åtföljas av bestämmelser för att säkra övervakning och konsumentskydd när allmänintresset kräver detta.

58. Europaparlamentet anser att innovationsåtgärder i större utsträckning bör åtföljas av informationskampanjer och betonar behovet av att utbyta information som erhållits från slutförda projekt. Samtidigt bör man dra lärdom av felaktiga metoder som tillämpats i misslyckade projekt och varna för liknande misstag i andra regioner inom EU.

59. Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna samt regionala och lokala myndigheter att garantera allmän tillgång till arbetsformer grundade på IKT i syfte att underlätta e-lärande och e-arbete i allmänhet.

60. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas parlament och regeringar.

[1] EUT L 205, 6.8.2005, s. 28.

[2] EUT L 205, 6.8.2005, s. 21.

[3] EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

[4] EUT L 310, 9.11.2006, s. 15.

[5] EUT C 323, 30.12.2006, s. 1.

[6] Antagna texter, P6_TA(2006)0301.

[7] Antagna texter, P6_TA(2006)0416.

[8] EUT C 291 E, 30.11.2006, s. 321.

[9] Antagna texter, P6_TA(2007)0184.

[10] EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

--------------------------------------------------