Den gröna omställningen innebär en möjlighet att föra in EU på en ny väg mot hållbar tillväxt för alla. Det är brådskande att agera och det är nu, under detta årtionde, som vi måste göra det. Den gröna omställningen kommer också att bidra till att minska energikostnaderna och beroendet av import av fossilt bränsle och på så sätt förbättra unionens energi- och resurstrygghet. Den geopolitiska situationen och den senaste tidens utveckling av energipriserna har framhävt behovet av att påskynda denna förändring. Omställningen kommer också att medföra förändringar i industrin och livsmedelssystemet, kräva byggnadsrenoveringar, skynda på övergången till hållbar och smart mobilitet och skapa nya arbetstillfällen och affärsmöjligheter i en cirkulär ekonomi.

Även om investeringarna minskade under första halvåret 2020 när ekonomin kollapsade, är de med hjälp av politiskt stöd på väg upp över nivåerna före pandemin. Tack vare det penningpolitiska och finanspolitiska stödet, det gemensamma åtagandet att undvika en för tidig återgång till konsolidering av de offentliga finanserna och ökade investeringar genom NextGenerationEU och EU-budgeten, kommer både privata och offentliga investeringar under 2022 att överstiga nivåerna från före pandemin, vilket bekräftar att vi är på rätt väg. Ytterligare investeringar av hög kvalitet är dock fortfarande nödvändiga om vi ska nå målen för den dubbla omställningen 2030. Dessutom har kriserna under det senaste årtiondet visat hur viktigt det är att investeringarna åtföljs av reformer.

Investeringarna i EU blev lidande i efterdyningarna av finanskrisen. Efter finanskrisen minskade realinvesteringarna EU med 15 % jämfört med 2007 års nivå och låg sedan under många år långt under sin tidigare trend. Som andel av BNP började den privata sektorns investeringar att återhämta sig från och med 2014. De offentliga investeringarna började endast långsamt återhämta sig från 2016 och kunde knappast hålla jämna steg med avskrivningsnivåerna. I längden skulle dessa låga offentliga investeringsnivåer kunna leda till en gradvis försämring av det offentliga kapitalet.

Omställningen kommer också att innebära utmaningar. Om den gröna omställningen ska lyckas måste man sätta människan i första rummet och ta hand om dem som kommer att påverkas mest. Därför har kommissionen satt rättvisa i centrum för sin politik inom ramen för den europeiska gröna given, inbegripet 55 %-paketet. Kommissionens förslag till rådets rekommendation om säkerställande av en rättvis omställning till klimatneutralitet ger dessutom specifik vägledning för att hjälpa medlemsstaterna att utforma och genomföra åtgärdspaket och hantera sysselsättningsrelaterade och sociala aspekter av omställningen på ett övergripande sätt.

I den europeiska gröna given fastställs färdplanen för att göra unionens ekonomi hållbar på ett rättvist och inkluderande sätt och hantera klimat- och miljörelaterade utmaningar. I enlighet med Parisavtalet har unionen åtagit sig att minska utsläppen av växthusgaser med minst 55 % fram till 2030, jämfört med 1990 års nivåer. I en satsning att mobilisera all politik och anpassa de nuvarande reglerna till målen i den europeiska gröna given har kommissionen föreslagit 55 %-paketet på EU-nivå, i syfte att se över alla relevanta politiska instrument. Kommission har också fastställt ett antal ytterligare åtgärder som krävs om miljömålen i den gröna given ska uppnås, inbegripet skydd av den biologiska mångfalden och ekosystemen, åtgärder mot föroreningar och brytningen av sambandet mellan ekonomisk tillväxt och resursanvändning.

Om vi ska kunna nå målen i den gröna given måste vi öka de årliga investeringarna med cirka 520 miljarder euro under de kommande tio åren (2021-2030), jämfört med föregående decennium. Sådana investeringar har stora fördelar för samhället och kostnaderna blir mycket högre om man låter bli att göra något. Av dessa ytterligare investeringar motsvarar 390 miljarder euro per år utfasningen av fossila bränslen i ekonomin och framför allt inom energisektorn, däribland energirelaterade investeringar i byggnads- och transportsektorerna. De ytterligare investeringar som behövs för att nå de andra miljömålen i den gröna omställningen (förutom klimat och energi) uppskattas till omkring 130 miljarder euro per år. Vi kommer också att behöva investera i klimatanpassning och i viktig teknik som ska göra den gröna omställningen och EU:s framtida tillväxt möjlig, såsom batterier, solcellspaneler och väte, men också kompetensutveckling och fortbildning av arbetskraften och utbildning. Denna investeringssatsning kommer också att bidra till att fullt ut frigöra potentialen i EU:s regioner och deras olika konkurrensfördelar.

Denna ökning på över 50 % av energiinvesteringsbehoven jämfört med den tidigare trenden härrör främst från behovet att fasa ut fossila bränslen i ekonomin och kommer att stödja våra satsningar att säkerställa försörjningstrygghet. I nedanstående tabell visas de sektorer där dessa energirelaterade investeringar kommer att behövas. På energiförsörjningssidan kommer det att behövas investeringar i infrastruktur, bland annat förnybar energi, energilagring, uppgradering av befintliga kraftnät, gas- och elsammankopplingar och utveckling av nya bränslen, såsom elektrobränslen. På efterfrågesidan kommer det att behövas investeringar på områdena industri, bostäder, tjänster och transport.

Tabell 1 | Ytterligare årliga investeringsbehov för klimat- och energipolitiken (i md euro)

Utbudssidan Kraftnät 31 Kraftverk, inkl. pannor och nya bränslen 25 Industrisektorn 14 Efterfrågesidan Bostäder 92 Tjänster 54 Transporter 175 Totalt 392

Källa: Kommissionens avdelningar, utifrån uppgifter i tabell 7 i SWD(2021) 621 final. Ytterligare årliga investeringar beräknade som differensen mellan de genomsnittliga totala årliga investeringarna 2011–2020 och de genomsnittliga totala årliga investeringarna 2021–2030 (MIX-scenariot). Uppgifterna har avrundats.

Som angavs ovan kommer ytterligare investeringar också att behövas för att miljömålen i den gröna given ska uppnås, upp till 130 miljarder euro per år. De här målen rör bland annat skydd och återställande av den biologiska mångfalden och ekosystemen, övergång till en cirkulär ekonomi, hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser samt förebyggande och begränsning av föroreningar. I tabellen nedan visas en uppdelning av de ytterligare investeringar som behövs för vart och ett av dessa mål, inbegripet forsknings- och utvecklingsverksamhet.

Tabell 2 | Ytterligare årliga investeringsbehov för miljömål (i md euro)

Skydd av den biologiska mångfalden och ekosystemen Biologisk mångfald i landskap/återställande av natur 4 Förvaltning av skogsresurser 2 Förvaltning av vilda djur och växter 1 Cirkulär ekonomi och resurseffektivitet Förvaltning av material och materialeffektivitet 10 Avfallshantering 10 Ytterligare potential i 3 sektorer (livsmedel, mobilitet och bebyggd miljö) 15 Förebyggande och begränsning av miljöföroreningar Skydd av luft och klimat 40 Buller- och vibrationsdämpning 1 Strålskydd 5 Skydd och förvaltning av vatten Förvaltning av vatten 21 Hantering av avloppsvatten 15 Forskning och utveckling FoU inom resursförvaltning 5 FoU inom miljö 2 Totalt 130

Källa: Kommissionens avdelningar, utifrån uppgifter i tabell 1 i SWD(2020) 98 final. Uppgifterna har avrundats.

De erforderliga totala investeringsnivåerna kommer att förbli höga även efter 2030. Därför är det viktigt att det finns en politisk ram som uppmuntrar och möjliggör investeringar så att den investeringsnivå som behövs för den gröna omställningen kan bibehållas fram till 2050.

Klimatförändringarnas inverkan på vår ekonomi, inbegripet direkta fysiska effekter och deras konsekvenser i och utanför Europa, kommer att intensifieras och vi måste vara bättre förberedda. Detta kan exempelvis innebära störningar i den reguljära handeln och resandet, men också i den sociala och geopolitiska utvecklingen som kan stimuleras av klimatkrisen eller den gröna omställningen och det kan påverka vår ekonomi. I den nya EU-strategin för klimatanpassning beskrivs åtgärder för att stärka Europas resiliens i det avseendet, från klimatsäkring av infrastrukturen till begränsningar av klimatförändringarnas inverkan på människors hälsa.

Den digitala omställningen kommer att bidra till de gröna målen, med synergier på många områden av den smarta cirkulära ekonomin. Användningen av innovativa digitala lösningar kan bidra till att uppnå hållbarhetsmål inom olika delar av ekonomin (t.ex. smarta byggnader, smarta och hållbara mobilitetssystem, digitala ”produktpass”, precisionsjordbruk). Digital teknik kan också stödja innovativa datalösningar som kan bidra till målen i den gröna given (t.ex. det gemensamma dataområdet för den europeiska gröna given och initiativet Destination Earth). Samtidigt bör den digitala sektorn främja användningen av teknik med lägre miljöavtryck och högre energi- och materialeffektivitet, exempelvis genom att främja teknisk spetskompetens genom energieffektiva halvledare.

2.2.Utnyttja möjligheterna med Europas digitala decennium

Covid-19-pandemin har skyndat på den digitala omställningen i samhället och ytterligare visat hur viktig den digitala tekniken är för Europas framtida ekonomiska tillväxt. Digitaliseringen håller på att förändra människors sätt att studera, arbeta och knyta kontakter med varandra. Samtidigt gör den det möjligt för företagare att starta företag och expandera oavsett var de bor. Den öppnar marknader och möjliggör investeringar över hela Europa och internationellt och skapar nya arbetstillfällen. Vi måste se till att alla kan delta aktivt i och dra nytta av denna omställning. En rättvis digital omställning har potential att öka innovationen och produktiviteten i EU:s ekonomi, genom att erbjuda nya möjligheter för människor och företag.

I den digitala kompassen som kommissionen föreslår fastställs unionens digitala ambitioner för 2030. Ambitionerna omfattar fyra områden: utveckling av digital utbildning, digitala färdigheter och digital kompetens, säker och hållbar digital infrastruktur och konnektivitet, digital omställning av företag samt digitalisering av offentliga tjänster och utbildningssystem. Om dessa mål ska uppnås måste vi öka investeringarna i viktig digital teknik, bland annat cybersäkerhet, molntjänster, artificiell intelligens, dataområden, blockkedjeteknik och kvantteknik, halvledare men också i relevanta färdigheter. I ett förslag om en färdväg för det digitala decenniet bekräftas 2030 års digitala mål och där beskrivs vägen för att nå dem.

I en uppskattning från 2020 beskrivs att unionens digitala omställning ska lyckas krävs ytterligare investeringarna på upp till cirka 125 miljarder euro per år. Detta omfattar investeringar i digital infrastruktur, digitala färdigheter och avancerad teknik, men andra aspekter som digitala offentliga tjänster tas inte upp. I tabell 3 nedan visas det investeringsgapet fram till 2030 enligt en analys vid den tiden för varje område.

Tabell 3 | Ytterligare årliga investeringsbehov för den digitala omställningen (i md euro)