ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om genomförandet och resultaten av Periklesprogrammet 2020 för skydd av euron mot förfalskning 2018

1.Allmänt

Periklesprogrammet 2020 (nedan kallat programmet) är ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning. Det ersätter det Periklesprogram som inrättades 2001 och som löpte under perioden 2002–2013. Programmet inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 331/2014 av den 11 mars 2014. Tillämpningen utvidgades till icke deltagande medlemsstater genom rådets förordning (EU) 2015/768 av den 11 maj 2015. I förordning (EU) nr 331/2014 fastställs programmets löptid till den 31 december 2020. Enligt artikel 13.3 i förordningen ska kommissionen lämna årlig information om programmets resultat till Europaparlamentet och rådet. Denna årsrapport tillgodoser detta krav för år 2018.

2.Årligt arbetsprogram för 2018

a.Genomförandet av det årliga arbetsprogrammet för 2018

Den årliga budgeten för genomförandet av programmet för år 2018 fastställdes till 1 055 100 euro och finansierades genom budgetpost 01. 020400 i Europeiska unionens allmänna budget för 2018. Åtaganden för totalt 993 388,74 euro ingicks under 2018. Programmet genomförs via samfinansierade åtgärder (bidrag) från medlemsstaternas behöriga myndigheter och genom åtgärder som organiseras direkt av kommissionen (kommissionsåtgärder). Under 2018 överfördes 167 199,89 euro från bidragsbudgeten till budgeten för kommissionsåtgärder för att komplettera medlemsstaternas åtgärder.

Programmets genomförande återspeglade medlemsstaternas och kommissionens åtagande att skydda euron mot förfalskning. Diskussionerna om den fleråriga strategin vid mötena i expertgruppen mot euroförfalskning gjorde det möjligt att ingå åtaganden motsvarande 94,15 % av den totala budgeten 2018. Under 2018 finansierades totalt elva projekt genom programmet. Av de ansökningar som inkom från medlemsstaternas behöriga myndigheter beviljades totalt åtta bidrag. Det är en minskning från tio bidrag 2017. Vidare finansierades tre kommissionsåtgärder, lika många som under föregående år. Fem åtgärder genomfördes under 2018 medan sex åtgärder genomförs eller kommer att genomföras under 2019 och framåt.

Diagram I och II: Typ av åtgärd som finansierats och antal åtgärder per medlemsstat (åtgärder för vilka åtaganden ingåtts 2018, se bilaga I)
Tullen i siffror Uppbörd av intäkter ·År 2016 upptäckte de nationella tullmyndigheterna obetalda tullar motsvarande ett belopp om 537 miljoner euro som undanhållits EU:s budget. Kampen mot terrorism och organiserad brottslighet ·År 2016 beslagtog tullen i EU närmare 6 300 skjutvapen, mer än 1 miljon patroner och mer än 1 500 explosiva varor. ·Under samma år beslagtog tullen närmare 300 ton narkotika (med ökade beslag av kokain och syntetiska droger). Mängden narkotika i express- och postförsändelser som beslagtogs av tullen ökade med 23 % jämfört med 2015 och uppgick till totalt 13 ton. ·Tullen hanterar årligen i genomsnitt 100 000 anmälningar för kontroll av kontanta medel, motsvarande ett anmält belopp om totalt 60–70 miljarder euro. Samtidigt upptäcks kontanter som inte anmälts eller som anmälts felaktigt motsvarande ett belopp på i genomsnitt omkring 300 miljoner euro per år. Skydd av immateriella rättigheter – beslag av förfalskade varor och kulturföremål ·År 2016 beslagtog tullen mer än 41 miljoner förfalskade varor till ett uppskattat värde av närmare 672 miljoner euro som innebar brott mot immateriella rättigheter (främst cigaretter, leksaker och livsmedel). ·Samma år avslöjade tullen 96 fall där bedragare försökte smuggla ut europeiska skatter från EU. Hantering av handelsflödena över EU:s gränser ·Tullen i EU hanterar mer än nio tulldeklarationer per sekund, motsvarande ett värde av mer än 100 000 euro, och tar ut tullar motsvarande totalt 25 miljarder euro per år. ·Näringsidkarna i EU lämnar numera in 99 % av tulldeklarationerna elektroniskt och kommer snart att kunna använda tullens elektroniska system för andra delar av sin affärsverksamhet, när de elektroniska system som föreskrivs i unionens tullkodex har genomförts fullt ut. ·Tullklareringen går numera mycket snabbt: till och med när tulldeklarationer lämnas in enligt standardförfarandet (dvs. när ett förenklat förfarande inte används) utförs klareringen i allmänhet inom 1 timme (93 % år 2016).
Före 2012, i brist på exakta bestämmelser i direktivet om det årliga antalet fartygsinspektioner och bränslestickprov som medlemsstaterna ska genomföra, var deras totala antal förhållandevis lågt och varierade i hög grad mellan medlemsstaterna. För att förändra detta gav direktiv 2012/33/EU kommissionen befogenhet att anta genomförandeakter om provtagningsmetoder för marina bränslen, definitionen av ett representativt stickprov och provtagningsfrekvens för marina bränslen (artikel 13.4 i direktiv 2016/802/EU).

Den 16 februari 2015 antog kommissionen genomförandebeslut (EU) 2015/253 (nedan kallat genomförandeakten) om regler om provtagningen ombord, kontroll av bunkerbränsleleverantörer samt ett bindande antal fartygsinspektioner och bränslestickprov varje medlemsstat måste genomföra per år för att kontrollera svavelhalten i marina bränslen för fartyg i havsområden inom deras jurisdiktion.

Efter diskussioner med medlemsstaterna och Europeiska forumet för hållbar sjöfart offentliggjorde Emsa i juli 2015 sina riktlinjer för inspektion av svavelhalt, som kompletterar genomförandeakten när det gäller att främja samordnade kontroller av svavelkraven. I riktlinjerna beskrivs exempelvis hur man på ett ändamålsenligt sätt använder tillgängliga fartygshandlingar (t.ex. leveranssedlar för bunkerbränsle, fartygens loggböcker, däribland oljedagböcker och motorloggböcker, uppgifter om tankpejling och bränslebyte, tankplaner eller planer för rörsystem) för kontroll av efterlevnaden. Emsa tog också fram en modellkurs om tillämpning av direktivet, som mer än 200 inspektörer från medlemsstaterna har deltagit i sedan 2015.

4.1Provtagning av marina bränslen som används av fartyg

Fysisk provtagning av marina bränslen på fartyg för att kontrollera deras svavelhalt bör utföras antingen genom analys av det förseglade stickprov med bunkerbränsle eller av det representativa stickprov som finns ombord, vilka åtföljer leveranssedeln för bunkerbränsle, eller genom att ett bränslestickprov tas från fartygets bränslesystem och analyseras.

Det fanns redan ett IMO-förfarande för analys av bunkerbränslen i enlighet med regel 18.8.1 och 18.8.2 i bilaga VI till Marpol, men i genomförandeakten fastställdes ett förfarande för att ta ett bränslestickprov ombord från fartygets bränslesystem. Före genomförandeakten tog inspektörerna i EU prover på olika ställen i fartygets rörsystem, vilket kunde påverka stickprovens observerade svavelhalt. För att främja utarbetandet av ett internationellt samordnat förfarande lämnades EU:s förfarande för stickprovstagning in till IMO, vilket ledde till utarbetandet av Guidelines for on-board sampling and verification of the sulphur content of fuel used on-board ships, som till stor del byggde på förfarandet i genomförandeakten.
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den 1.4.2019

COM(2018) 816 final/ 2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2018) 816 final of 19.12.2018

Concerns all language versions

Correction of errors in the act and annex and addition of the reference to the Staff Working Document SWD(2019) 145 linked to the Report

The text shall read as follows

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Europeiska struktur- och investeringsfonderna 2014–2020





Sammanfattande rapport 2018 om programmen





på grundval av de årliga genomföranderapporterna för 2014–2017

{SWD(2019) 145 final}
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den31.5.2018

COM(2018) 403 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects the COM (2018) 403 final of 23.5.2018

Concerns all languages versions

Level of sensibility removed from the cover page

The text should read as follows:



Rekommendation till

RÅDETS REKOMMENDATION

om Tjeckiens nationella reformprogram 2018



med avgivande av rådets yttrande om Tjeckiens konvergensprogram 2018
Utestående belopp per den 31 december 2016 för de olika låneinstrument som det hänvisas till i detta avsnitt redovisas i avsnitt 3 ovan (tabell 1).

4.Risker som täcks av EU-budgeten

4.1Definition av risk

Den risk som EU-budgeten utsätts för härrör från utestående kapital- och räntebelopp avseende transaktioner som täcks av garantier.

I denna rapport används två metoder för att bedöma de risker som EU-budgeten utsätts för (antingen direkt eller indirekt via fonden):

–”Sammanlagd risktäckning” baseras på summan av de berörda transaktionernas totala utestående kapital vid en given tidpunkt, inklusive upplupen ränta.

–Den budgetmetod som definieras som ”den årliga risk som EU-budgeten utsätts för” baseras på beräkningen av det högsta belopp som EU skulle behöva betala ut under ett budgetår, om inga garanterade lån skulle återbetalas .

4.2Total risksammansättning

Fram till 2010 var den maximala risken i samband med de samlade täckta utestående beloppen i huvudsak kopplade till lån som beviljats tredjeländer. Sedan 2011 har finanskrisen fått allvarliga konsekvenser för medlemsstaternas offentliga finanser, vilket ökat EU:s utlåningsverksamhet för att tillgodose medlemsstaternas offentliga finansieringsbehov.

Följaktligen har riskernas sammansättning förändrats. Per den 31 december 2016 rörde 64 % av det totala utestående beloppet upplåning kopplad till lån som beviljats medlemsstater och som direkt täcks av EU-budgeten (vilket ska jämföras med 45 % per den 31 december 2010).

4.3Årlig risk som täcks av EU-budgeten

Med avseende på utestående lån per den 31 december 2016 (se tabell 1 ovan) är det högsta belopp som EU skulle behöva betala ut under 2017 (direkt och via fonden) – under antagandet att alla garanterade lån var nödlidande – 5 777 miljoner euro. Detta motsvarar betalningar av kapitalbelopp och räntor för garanterade lån som förfaller till betalning under 2017, med antagande av att nödlidande lån inte ökar (för närmare uppgifter se tabell A4 i arbetsdokumentet).

4.3.1Medlemsstaternas exponering

Under 2017 kommer den maximala årliga risk som belastar EU och som avser medlemsstater att uppgå till 2 858 miljoner euro (49,5% av den totala årliga risken). Denna risk hänför sig till följande:

a) EIB-utlåning och/eller Euroatomlån som beviljades före EU-anslutningen.

b) Lån som beviljats genom systemet för betalningsbalansstöd.

c) Lån som beviljats genom den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen.

Tabell 2: Rangordning av de medlemsstater som exponerar EU-budgeten för de största riskerna under 2017 (miljoner euro)
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den19.12.2017

COM(2017) 741 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2017) 741 final of 06.12.2017.

Concerns the Swedish language version.

The cover page was left in English and has been corrected.

The text shall read as follows:

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

om halvtidsöversyn av handlingsprogrammet för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Perikles 2020-programmet)

{SWD(2017) 443 final}



{SWD(2017) 444 final}
BE, BG, ES, IE, IT, RO, SI, SK

Bekämpa skolavhopp
I Europeiska rådets slutsatser om migration från toppmötet den 18 februari 2016 betonas när det gäller förbindelserna med berörda tredjeländer, att de paket med heltäckande och skräddarsydda incitament som för närvarande tas fram för specifika länder och som ska säkerställa ett effektivt återvändande och återtagande kräver fullständig uppslutning från EU:s och medlemsstaternas sida. The Commission and the High Representative/Vice-President, in full cooperation with the Member States, are pursuing this work with the aim to propose to the European Council comprehensive and tailor-made incentives, both positive and negative, encompassing all policy areas and to be used in discussions with third countries.

Därmed kommer EU i samarbete med sina afrikanska partners att bygga vidare på slutsatserna i handlingsplanen från Valletta som – bland eventuella åtgärder i fråga om laglig migration och rörlighet – tar upp möjligheterna att slå samman EU:s erbjudanden om laglig migration, däribland pilotprojekt som ska underlätta ömsesidigt erkännande av examina i vissa branscher eller yrken, öka antalet stipendier inom ramen för programmet Erasmus + och tillhandahållas stöd inför avresan samt tjänster inom offentlig förvaltning.

III. SLUTSATS

Mer än någonsin framstår relevansen i ordförande Jean-Claude Junkers prioritering att EU behöver hantera migrationen bättre, ur alla aspekter – med tanke på de humanitära kraven, behovet av solidaritet och de utmaningar som demografin och kunskapsluckorna för med sig. Kommissionen är alltså fast besluten att nå det viktiga målet att skapa en integrerad, hållbar och holistisk migrationspolitik för EU.

Därför bör detta meddelande användas för att inleda en diskussion om dessa viktiga frågor. Vi har inget annat val än att fortsätta arbeta på två fronter genom att försöka stabilisera dagens situation med full respekt för och tillämpning av det befintliga rättsliga regelverket, samtidigt som vi med tanke på framtida behov tar itu med arbetet att reformera strukturen på bestämmelserna. Under den nu pågående krisen har begränsningarna i dagens system och de gemensamma utmaningar vi står inför blivit uppenbara. Därför är det just nu, när gemensamma åtgärder och god solidaritet är som mest nödvändiga, som vi bör blicka framåt för att bana väg för en human och effektiv europeisk migrations- och asylpolitik som bygger på en rättvis fördelning av ansvaret. Mot bakgrund av de reaktioner som inkommer till kommissionen med anledning av detta meddelande kommer kommissionen därefter att lägga fram lämpliga förslag.
Att föra Europa närmare medborgarna genom främjande av Europas värderingar och landvinningar, samtidigt som minnet av det förflutna värnas.

Att uppmuntra samverkan mellan medborgare och det civila samhällets organisationer från alla deltagande länder, bidra till interkulturell dialog och framhäva såväl Europas mångfald som dess enighet, med särskild uppmärksamhet på verksamhet vars syfte är att utveckla närmare band mellan medborgare från de medlemsstater som ingick i Europeiska unionen den 30 april 2004 och medborgare från medlemsstater som har anslutit sig efter detta datum.

Eftersom programmets allmänna och särskilda mål samt dess insatser fastställdes genom beslutet om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” 2007–2013 hade kommissionen och genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea) inte så stor handlingsfrihet i samband med genomförandet av programmet.

2. Programmets huvudverksamhet och genomförande

Programmet bidrog med ekonomiskt stöd till många olika slags verksamheter, som delades upp i fyra insatser.

2.1. Programmets fyra insatser

Insats 1: Aktiva medborgare för Europa

Inom denna åtgärd beviljades medel till möten mellan stadsbor och vänortsnätverk samt gränsöverskridande och sektorsövergripande medborgarprojekt. All denna verksamhet var inriktad på att öka kunskaperna och förståelsen bland medborgare från olika lokalsamhällen och kulturer. Insatsen omfattade även stödåtgärder för att förbättra vänortssamarbetet och medborgarprojekten.

Insats 2: Aktivt civilt samhälle i Europa

Inom denna åtgärd gavs strukturellt stöd till europeiska tankesmedjor och det civila samhällets organisationer och till projekt till vilka det civila samhällets organisationer tar initiativet. Syftet var att öka deras förmåga att fungera på europeisk nivå och därigenom bidra till att programmets övergripande mål uppnås.

Insats 3: Tillsammans för Europa

Mycket synliga evenemang

Inom denna åtgärd stöddes evenemang som anordnades av kommissionen, ibland i samarbete med medlemsstaterna eller andra berörda partner, i syfte att göra EU-medborgarna medvetna om Europas historia och om EU:s landvinningar och värderingar.

Studier, information och kommunikation

För att ge en bättre insikt i aktivt medborgarskap på europeisk nivå lät kommissionen utarbeta följande studier:

Volunteering in the European Union (2010)

Study on Maximising the Potential of Mobility in Building European Identity and Promoting Civic Participation (2011)

Participatory Citizenship in the European Union (2012)

Measuring the Impact of the 'Europe for Citizens' programme (2013)

Upplysningar om programmets verksamhet och om andra initiativ på medborgarskapsområdet lämnades genom en webbplats på internet och andra kommunikationsmedel (broschyrer, foldrar, dvd-skivor).
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den 9.2.2016

COM(2015) 673 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2015) 673 final of 15.12.2015.

Concerns the Swedish language version.

Correction of the title on the cover page, where one word was left in English.

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

En europeisk gräns- och kustbevakning och effektiv förvaltning av Europas yttre gränser
[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 18.2.2008

KOM(2008) 96 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Antidumpningsförfarande rörande import av polyvinylalkohol med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Antidumpningsförfarande rörande import av polyvinylalkohol med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan

Denna rapport överlämnas i enlighet med artikel 9.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EGT L 56, 6.3.1996, s. 1, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 av den 21 december 2005, EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

I artikel 9 i denna förordning sägs följande:

”Avslutande utan åtgärder samt införande av slutgiltiga tullar

1. Om klagomålet återkallas kan förfarandet avslutas med mindre ett sådant avslutande skulle strida mot gemenskapens intresse.

2. Om det efter samråd fastställs att skyddsåtgärder inte är nödvändiga och om rådgivande kommittén inte anför några invändningar, skall undersökningen eller förfarandet avslutas. I alla övriga fall skall kommissionen omedelbart lämna en rapport till rådet om resultaten av samrådet tillsammans med ett förslag om att förfarandet skall avslutas. Förfarandet skall anses vara avslutat om inte rådet inom en månad med kvalificerad majoritet har beslutat annorlunda”. (vår understrykning)

Efter samråd om förslaget om avslutande av förfarandet anfördes invändningar i rådgivande kommittén. Förslaget om avslutande av förfarandet och närmare uppgifter om samrådet bifogas.

Bilagor :

1) Sammanfattning av synpunkterna som lämnades under och efter rådgivande kommitténs sammanträde (på engelska).

2) Utkast till kommissionens beslut med motivering till avslutande av förfarandet.
Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och ekonomiska och sociala kommittén /* KOM/2002/0297 slutlig */





MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET OCH EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN Den 3 maj 2002 antog kommissionen ett förslag till rådets förordning om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar (KOM(2002) 222). I förslaget har bestämmelserna från kommissionens tidigare förslag av den 6 september 2001 till rådets förordning om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i mål om föräldraansvar (KOM(2001) 505 slutlig) [1] inarbetats. Därför har kommissionen beslutat att formellt dra tillbaka förslaget av den 6 september 2001. [1] EGT C 332, 27.11.2001, s. 269. På kommissionens vägnar António Vitorino Ledamot av kommissionen
52002DC0434

Rapport från Kommissionen till Europaparlamentet, rådet, ekonomiska och sociala Kommittén och regionkommittén - Sapard årsrapport - år 2001 /* KOM/2002/0434 slutlig */
•Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området

Förslaget är också förenligt med kommissionens nyligen framlagda förslag om att se över EU:s åtgärder för att hantera föroreningar från stora industrianläggningar som, utöver att utvidga tillämpningsområdet för direktivet om industriutsläpp, även syftar till att förbättra resurseffektiviteten och se till att tillståndskraven kontrolleras och integreras bättre, bland annat genom att förtydliga reglerna för indirekta utsläpp av förorenande ämnen till vatten från avloppsreningsverk. Förslagen syftar vidare till att främja innovation för att hantera långlivade kemiska ämnen och ämnen som nyligen identifierats som farliga, däribland PFAS, mikroplaster och läkemedel. Vid informationsutbytet för utarbetande och översyn av BAT-referensdokument enligt det reviderade direktivet om industriutsläpp kommer hänsyn att tas till identifieringen av ämnen som inger betänkligheter enligt EU:s vattenlagstiftning, inbegripet ämnen på ”bevakningslistorna” för yt- och grundvatten samt ämnen som utgör en betydande risk på EU-nivå för vattenmiljön i sig eller för spridning via vattenmiljön.

Detta förslag är också förenligt med det nyligen reviderade dricksvattendirektivet, som måste införlivas i alla EU:s medlemsstater senast i januari 2023. Genom att ta itu med föroreningarna av yt- och grundvatten kommer detta förslag att skydda viktiga dricksvattenkällor och minska reningskostnaderna. Dricksvattendirektivet och detta förslag berör ett stort antal olika föroreningar, framför allt bekämpningsmedel, läkemedel och gruppen per- och polyfluoralkylerade ämnen (PFAS). När det gäller PFAS bör det noteras att detta förslag, till skillnad från det reviderade dricksvattendirektivet, har dragit nytta av Efsas senaste råd om PFAS som antogs den 9 juli 2020. Precis som dricksvattendirektivet innehåller även detta förslag åtgärder inriktade på mikroplaster som inte tillämpas omedelbart utan först efter det att en metod för övervakning har utvecklats. Detta förslag kommer att beaktas vid den pågående utvärderingen av badvattendirektivet, och om badvattendirektivet skulle ses över kommer detta förslag att ingå i det referensscenario som tas fram för konsekvensbedömningen av badvattendirektivet.

•Förenlighet med unionens politik inom andra områden

Detta initiativ är en del av kommissionens arbetsprogram 2022 och en nyckelåtgärd i handlingsplanen för nollförorening. Liksom alla initiativ inom ramen för den europeiska gröna given syftar det till att säkerställa att målen uppnås på det mest effektiva och minst betungande sättet, och att principen om att inte orsaka betydande skada följs. Det finjusterar, uppdaterar och anpassar befintlig lagstiftning i samband med den gröna given. Dess fokus ligger på att fastställa nollföroreningsambitionen när det gäller förorenande ämnen i vatten och därmed skyddsnivån för människors hälsa och de naturliga ekosystemen. Många åtgärder som behöver vidtas tas upp i andra, näraliggande initiativ inom den europeiska gröna given. Dessa omfattar följande:
• Extern personal 3 kontraktsanställda och 3 tillfälligt anställda för att förbereda Europaåret under en period på 3–4 månader 8 kontraktsanställda under 2022 och 3 tillfälligt anställda för att utföra all verksamhet och alla kontakter med generaldirektorat och intressenter. 2 kontraktsanställda under 2023 för att hjälpa till med den slutliga rapporteringen och slutförandet av verksamheten.
2

14 – förbättra företagsklimatet – Investering 1: att minska regelbördan för företagen

Delmål

1in-2out, förhandsbedömning för att förhindra överreglering och efterhandsutvärderingar av befintlig lagstiftning

Utvärderingar som gjorts av ekonomiministeriet

2 kv.

2025