RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN OM ÅTGÄRDER SOM SAMORDNAS MED MEDLEMSSTATERNA PÅ OMRÅDET FÖRETAGSPOLITIK

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

SAMMANFATTNING

1. VAD INNEBÄR DE SAMORDNADE ÅTGÄRDERNA?

1.1. Inledning

1.2. Grunden för de samordnade åtgärderna

1.3. Arbetssätten för de samordnade åtgärderna

1.4. Utfallet av de samordnade åtgärderna

2. SAMORDNAD ÅTGÄRD NR 1: ATT FÖRBÄTTRA FÖRETAGSKLIMATET

2.1. Att förbättra företagsklimatet för nyetablerade företag

2.1.1. Paris-forumet om förbättring av företagsklimatet för nyetablerade företag

2.1.2. Medlemsstaternas insatser i fråga om klimatet för nyetablerade företag

2.2. BEST-rapporten

2.3. Överlåtelse av företag

2.3.1. Lille-forumet om företagsöverlåtelser

2.3.2. Medlemsstaternas insatser i fråga om företagsöverlåtelser

2.4. Helhetsbedömning av resultaten av samordnad åtgärd nr 1

3. SAMORDNAD ÅTGÄRD NR 2: ATT STIMULERA STÖD ÅT FÖRETAGANDE

3.1. Stimulanspaket för nyetablerade företag

3.1.1. Madrid-forumet om stödåtgärder för nyetablerade företag

3.1.2. Uppföljningsseminarierna om stödåtgärder för nyetablerade företag

3.1.2.1. Utbildning och information

3.1.2.2. Finansiering för nyetablerade företag

3.1.2.3. Företagskuvöser

3.1.3. Strategi för spridning

3.1.4. Metoden med föredömliga exempel

3.1.5. Medlemsstaternas arbete i fråga om stödåtgärder för nyetablerade företag

3.2. Stödåtgärder för företag under expansion

3.2.1. Baden-forumet om stödåtgärder för små och medelstora företag under expansion

3.2.1.1. Utbildning

3.2.1.2. Finansiering

3.2.1.3. Samarbete över nationsgränserna

3.2.2. Uppföljning vad gäller stödåtgärder för företag i expansionsfasen

3.3. Informationsunderlagets kvalitet

3.4. Slutsatser

4. SAMORDNAD ÅTGÄRD NR 3: ATT MARKNADSFÖRA OCH EFFEKTIVISERA FÖRETAGSSERVICE

4.1. Marknadsföring och effektivisering av företagsservice

4.1.1. Dublin-forumet om marknadsföring och effektivisering av företagsservice

4.1.2. Uppföljning av marknadsföring och effektivisering av företagsservice

4.2. Helhetsbedömning av resultaten av de samordnade åtgärderna nr 2 och 3

5. SLUTSATSER OCH KOMMANDE UTVECKLING

5.1. Resultaten av de samordnade åtgärderna - en sammanfattning

5.2. Nästa fas av de samordnade åtgärderna

BILAGA 1

BILAGA 2

RAPPORT OM ÅTGÄRDER SOM SAMORDNAS MED MEDLEMS STATERNA PÅ OMRÅDET FÖRETAGSPOLITIK

SAMMANFATTNING

Under ett antal år har medlemsstaternas myndigheter samarbetat med kommissionen i ett program för samordnade åtgärder på företagspolitikens område. I denna rapport redogörs för åtgärdernas resultat och de frågor som framkommit medan arbetet pågått. Några huvudfrågor belyses i samband med medlemsstaternas satsningar till stöd för företagen och några konkreta exempel på goda lösningar understryks.

En slutsats är att medlemsstaterna är mer samstämmiga i sin företagspolitik och kring de praktiska aspekterna vid genomförandet av politiken. Rapporten tyder på en hög grad av korsbefruktning av idéer, och några sätt att ytterligare stärka denna process anges.

I de samordnade åtgärderna har man använt en särskilt metod, nämligen att kartlägga och sprida de bästa lösningarna.

Åtgärderna grundas på artikel 157 i EG-fördraget, och har inriktats på centrala frågor på företagspolitikens område: enklare företagsvillkor, effektiva stödåtgärder för företagen samt information om och utbredning av tjänsterna. Dessutom har åtgärderna utformats för företag i olika skeden av sin utveckling: under etableringen, expansionsfasen och när de överförs till nya ägare.

Rapportens första avsnitt handlar om hur de samordnade åtgärderna utformades inledningsvis, inom ramen för det integrerade företagsprogrammet. Förklaringar till senare ändringar ingår också.

Mer om verksamheten och dess resultat kommer i de följande tre avsnitten.

Kartläggningen av särskilda insatser för reformer av bestämmelser och förvaltning för att underlätta verksamheten för företagen ledde till att kommissionen utfärdade sin rekommendation om förbättring och förenkling av företagsklimatet för nyetablerade företag.

På liknande sätt ledde en genomgång av åtgärder, för att göra det enklare i juridiskt och administrativt hänseende att överlåta företag, till kommissionens meddelande om överlåtelse av små och medelstora företag.

När det mer allmänt gäller stödåtgärder, har kommissionen tillsammans med medlemsstaterna kunnat kartlägga en rad goda lösningar till stöd för nyetablerade företag, och arbete pågår med att göra samma sak för tillväxtföretag. Det är känt att förbättringar behövs, både i fråga om tjänsternas enhetlighet och kvalitet.

Spridningen av dessa resultat skall underlättas genom publikationer och ett elektroniskt forum på en hemsida som inbjuder till aktiva diskussioner om de goda lösningar som framkommit. Detta är avsett att uppmuntra till debatt mellan fackfolk som tillhandahåller företagstjänster i syfte att skapa en mer noggrann grund för att definiera goda lösningar på området.

RAPPORT OM ÅTGÄRDER SOM SAMORDNAS

MED MEDLEMS STATERNA

1. Vad innebär de samordnade åtgärderna?

1.1. Inledning

Den allmänt utbredda insikten om de små och medelstora företagens betydelse för den europeiska ekonomins potential när det gäller konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning föranledde 1994 Europeiska kommissionen att lägga fram ett förslag om ett integrerat program för små och medelstora företag och hantverksföretag [1]. Målet för detta program var att samla alla åtgärder som skall gynna EU:s små och medelstora företag och att åstadkomma närmare samarbete mellan alla parter som arbetar med utveckling av små och medelstora företag.

[1] "Integrerade programmet för små och medelstora företag och hantverksföretag", meddelande från kommissionen, KOM(94) 207 slutlig, 3.6.1994.

Det integrerade programmet var tydligt inspirerat av vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning [2], där det på flera ställen hänvisades till samarbete med medlemsstaterna i fråga om politiken för små och medelstora företag och där grunderna i ett integrerat förhållningssätt skisserades.

[2] "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning - Utmaningarna och vägarna in i 2000-talet", kommissionens vitbok 1993.

Efter det att riktlinjer för småföretagspolitiken [3] lagts fram för Europeiska rådets möte i Madrid 1995, utarbetade kommissionen en ambitiösare småföretagspolitik. [4] I denna vidareutvecklades förslagen från det tidigare meddelandet, och där efterlystes ett samspel mellan statliga, regionala och kommunala myndigheter, arbetsmarknadens parter och gemenskapens institutioner. Alla dessa aktörer skulle vidta konkreta åtgärder för att främja de små och medelstora företagen, och därigenom tillväxten och sysselsättningen.

[3] "Små och medelstora företag - En dynamisk källa till sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft inom Europeiska unionen", rapport från kommissionen, dokument SEK(95) 2087, 29.11.1995.

[4] "Det integrerade programmet för små och medelstora företag och hantverkssektorn", meddelande från kommissionen, KOM(96) 329 slutlig, 10.7.1996.

Genom att föreslå ett dylikt tillvägagångssätt i näringspolitiken var det kommissionens avsikt att sammanföra tre dittills fristående beståndsdelar. Dessa delar bestod av gemenskapens näringspolitik i strikt mening, de inslag i gemenskapens övriga politik (strukturfonder, forskning och teknisk utveckling, utbildning m.m.) som påverkade de små och medelstora företagen samt dessutom vissa aspekter av medlemsstaternas näringspolitik.

De två första delarna behandlas i utvärderingen av det fleråriga programmet för små och medelstora företag [5] och i rapporten om samordningen av stödåtgärder för små och medelstora företag och hantverksföretag [6]. Det är den tredje delen - samordnade åtgärder i medlemsstaternas företagspolitik - som står i centrum för intresset i denna rapport.

[5] "Utvärderingsrapport om det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag i Europeiska unionen", KOM(1999) 319 slutlig, 29.6.1999.

[6] "Rapport om samordningen av stödåtgärder för små och medelstora företag och hantverksföretag", KOM(97) 610 slutlig, 25.11.1997.

Kommissionen redogör i denna rapport för de framsteg som har gjorts i arbetet med samordnade åtgärder. Medlemsstaterna har fått tillfälle att kommentera denna rapport, främst via medlemmarna i styrgruppen för de samordnade åtgärderna. De har också getts möjlighet att ge synpunkter på tidigare utkast till denna rapport. Men som ofta är fallet är det kommissionen som har ansvaret för rapportens uppläggning och innehåll.

1.2. Grunden för de samordnade åtgärderna

De samordnade åtgärderna grundas på artikel 157.2 i fördraget (f.d. artikel 130.2). Inom ramen för främjande av konkurrensförmågan hos företagen i EU sägs där att "i samverkan med kommissionen skall medlemsstaterna samråda inbördes och vid behov samordna sina insatser" och vidare att "kommissionen får ta lämpliga initiativ för att främja en sådan samordning".

I åtskilliga resolutioner från rådet uttalades stöd för den föreslagna metoden med samordnade åtgärder. [7]

[7] Rådets resolution om stärkande av företagens konkurrenskraft, särskilt de små och medelstoras och hantverksföretagens, och om främjande av sysselsättning av den 22 november 1993, EGT C 326, 3.12.1993, s. 1.

Grundprincipen i dessa samordnade åtgärder var att medlemsstaterna för att uppnå större konkurrenskraft och med benäget bistånd av kommissionen göra sina insatser mer verkningsfulla, framför allt genom att göra den traditionella näringspolitiken - dvs. den som handlar om att förbättra den del av företagsklimatet som hänger samman med lagstiftning och myndighetskontakter och att vidta olika former av stödåtgärder - mer problemorienterad och mer likartad. Detta skulle uppnås med hjälp av en särskild metod som går ut på att ta reda på vilka åtgärder som har fungerat bäst och främja erfarenhetsutbyte.

Enligt planerna skulle det anordnas storskaliga sammankomster för att en mängd olika organisationer och privatpersoner med kunskaper inom det berörda området skulle uppmuntras att medverka i processen. Dessutom skulle man hålla möten med kommittéer bestående av företrädare för medlemsstaterna och näringslivet. Kommittéerna skulle i sin tur kunna ha arbetsgrupper, som skulle kunna ägna sig åt detaljfrågor. Benchmarking föreslogs som ett sätt att utarbeta gemensamma kriterier, vilka skulle kunna leda fram till rekommendationer från kommissionen, om så bedömdes lämpligt.

I det integrerade programmet av år 1994 ingick samordnade åtgärder med anknytning till de tre olika stadierna i en affärsrörelses livscykel, uppdelade i tre övergripande områden. Dessa områden, som kom att gå under beteckningen samordnade åtgärder nr 1, 2 respektive 3, var att förbättra företagsklimatet, att stimulera stöd åt företagande och att marknadsföra stödet. De fastställda faserna var etableringen och den tidiga utvecklingen, tillväxtfasen samt överlåtelsen av rörelsen till nästa generation.

I det integrerade program som antogs 1996 föreslogs att den tidigare uppläggningen skulle vidareutvecklas genom mer koncentrerade insatser inom följande områden:

- bättre finansieringsmöjligheter och tillträde till kapitalmarknader

- administrativ samverkan - särskilt i samband med den inre marknaden

- företagstjänster (även i fråga om nyskapande verksamhet)

- åtgärder för små och medelstora företag på forskningsområdet

- små och medelstora företags tillträde till informationssamhället

- utbildning för små och medelstora företag

- entreprenörskap

- hantverksföretag och småföretag

- handel

Så småningom visade det sig också att den ursprungliga uppläggningen var synnerligen solid och kunde tjäna som utgångspunkt för en systematisk granskning av de frågor som togs upp i det påföljande meddelandet.

De båda versionerna av det integrerade programmet lade följaktligen grunden till hur arbetet med samordnade åtgärder skulle bedrivas. I takt med att programmet fortskred pågick emellertid en betydelsefull utveckling i andra politiska frågor, vilket också påverkade verksamheten. Den kanske viktigaste utvecklingen var en följd av att man inrättade Arbetsgruppen för förenklade företagsvillkor (BEST - Business Environment Simplification Task Force). BEST-gruppen tillkom på Europeiska rådets uppmaning (mötet i Amsterdam den 16-17 juni 1997).

BEST-rapporten [8] lades fram för Europeiska rådet i samband med dess möte i Cardiff i juni 1998. Den innehöll en rad rekommendationer, som grundade sig på en genomgång av olika idéer och tillvägagångssätt runt om i Europa, och problem behandlades både på EU- och medlemsstatsnivå. Det är därför inte förvånande att BEST-rapporten i hög grad bygger på resultaten av de samordnade åtgärderna, särskilt när det gäller företagsklimatet. Uppföljningen av BEST-gruppens arbete kommer dessutom att vara nära knuten till processen med samordnade åtgärder. Som det kommer att framgå har det i det fortlöpande programmet för samordnade åtgärder redan påvisats konkreta fall av det slags goda lösningar som BEST-gruppen förespråkar, och även av vissa särskilda aspekter på samordnade åtgärder, som har sin plats i handlingsplanen för uppföljning av rapporten [9].

[8] Europeiska gemenskaperna (1998), "Rapport från arbetsgruppen för enklare företagsvillkor", Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, Luxemburg, ISBN 92-828-3418-2.

[9] "Att främja företagaranda och konkurrenskraft", meddelande från kommissionen, KOM(1998) 550 slutlig, 30.9.1998.

1.3. Arbetssätten för de samordnade åtgärderna

I det tidiga planeringsarbetet för samordnade åtgärder lades stor tonvikt på idé- och erfarenhetsutbyte i samband med anordnande av storskaliga sammankomster. Tanken var att ett forum, vanligtvis i form av en konferens med 300-400 deltagare som hålls av EU:s ordförandeskap, skulle sammanföra politiska ledare, näringslivsorganisationer, experter och personer verksamma inom det område som skulle behandlas. Med hjälp av en välorganiserad debattserie och djupare granskning i arbetsgrupper skulle olika ämnen kunna belysas, gemensamma problem identifieras och goda lösningar analyseras. Detta arbetssätt har mycket riktigt utgjort grunden för allt arbete som ingått i de samordnade åtgärderna. Men eftersom det är oundvikligt att det stora antalet deltagare med så vitt skilda erfarenheter väcker en mängd olika frågor, har det alltid visat sig vara nödvändigt att följa upp forumet med ytterligare arrangemang. Dessa har utformats för en mer koncentrerad bearbetning av de frågor som härrör från forumet. Formerna för uppföljningen har varierat beroende på ämnets omfattning och art, men målet har i samtliga fall varit att bygga vidare på debatten från det inledande forumet.

Här följer programmet för fora och seminarier med anknytning till var och en av företagens utvecklingsfaser för var och en av de tre samordnade åtgärderna i det integrerade programmet:

>Plats för tabell>

I bilaga 1 ges denna information i en matris, som visar de tre samordnade åtgärderna och de tre faserna i livscykeln. Vid fora i Dublin och Lille avhandlades mer än en ruta i matrisen.

Det första forumet tillägnades förbättring av klimatet för företag som befinner sig i etableringsfasen. Detta anordnades i juni 1995 i Paris av de franska myndigheterna tillsammans med kommissionen. I detta fall bestod uppföljningen av en representativ kommitté med namnet Kommittén för förbättring och förenkling av affärsklimatet. Denna höll ett antal möten efter forumet i Paris, något som så småningom ledde fram till kommissionens rekommendation om förbättring och förenkling av företagsklimatet för nyetablerade företag [10]. Detta kommer att beskrivas mer ingående nedan. På liknande sätt var företrädare för näringslivsorganisationer i medlemsstaterna involverade i den mer djupgående uppföljningen av forumet i Lille i februari 1997, och dessa bidrog till att utforma meddelandet om överlåtelse av företag [11].

[10] Kommissionens rekommendation om förbättring och förenkling av företagsklimatet för nyetablerade företag, EGT L 145, 5.6.1997, s. 29.

[11] Kommissionens meddelande om överlåtelse av små och medelstora företag, EGT C 93, 28.3.1998, s. 2.

Ett annorlunda tillvägagångssätt fordrades när det gällde de forum som anordnades för att avhandla frågor som rör insatser för att stödja företag, t.ex. i Madrid i november 1995, där insatser i etableringsfasen diskuterades, och i Baden bei Wien i september 1998, vilket handlade om åtgärder som riktar sig till företag under expansion.

En styrgrupp med företrädare från medlemsstaterna och från europeiska näringslivsorganisationer har haft ansvaret för uppföljningsarbetet. Denna grupp som har sammanträtt minst två gånger om året har emellertid i första hand haft en övervakande, planerande och samordnande roll. Själva detaljarbetet har utförts antingen i underarbetsgrupper till styrgruppen eller genom en rad seminarier som anordnats av någon av medlemsstaterna tillsammans med kommissionen.

Dessa seminarier har varit mer begränsade till omfattningen än fora (bara omkring 100 deltagare), men de har även varit mer koncentrerade på så sätt att de antingen har gått mer på djupet i fråga om ett speciellt ämne eller har avhandlat särskilda frågor som inte kunde tas med i programmet för forumet ifråga.

Styrgruppen har även haft ansvaret för uppföljningsarbetet i fråga om det tredje området för samordnade åtgärder, som har att göra med marknadsföring och utnyttjande av företagsservice. Här utfördes också en utförligare granskning av de frågor som framkom vid forumet i Dublin i december 1996, genom att man anordnade ett seminarium om servicekvalitet och certifiering av företagsservice och genom att man tillsatte en arbetsgrupp med företrädare för sex medlemsstater.

Avslutningsvis bör nämnas att både kommissionen och medlemsstaterna har gjort olika insatser för att förbättra informationen om och förståelsen för de frågor som ingår i de samordnade åtgärderna och för att nå ut med slutsatserna. Bl.a. har man sammanställt information om stödåtgärder och de bästa lösningarna, utvecklat informationsspridningen via Internet och analyserat specifika spörsmål som framkommit i konsultutredningar. Dessa kompletterande insatser redovisas i de kommande avsnitten i denna rapport, där utförliga redogörelser ges för resultaten av var och en av de samordnade åtgärderna.

Det är dock viktigt att ha i åtanke skillnaderna mellan de olika samordnade åtgärderna och de därav följande skillnaderna vad gäller de processer som fordras för att dels komma fram till vilken lösning som fungerar bäst, dels verka för att denna lösning tillämpas. Dessa skillnader är huvudorsaken till variationerna mellan de olika förfarandena för uppföljning av fora.

Undersökningen av den del av företagsklimatet som hänger samman med lagstiftning och myndighetskontakter omfattar i första hand ett förhållandevis begränsat antal regler och rutiner, som redan är någorlunda väl dokumenterade. Syftet i detta fall är i hög grad att få de nationella myndigheterna att ändra sina regler, och det är till dem som förslag om ändringar skall lämnas. När det gäller insatser för att stödja företagande ligger tonvikten mer på de många olika arbetsrutiner som förekommer ute på alla olika slags förvaltningar. De nationella myndigheterna har onekligen en viktig samordningsfunktion, och i vanliga fall ställer de upp nödvändiga lagstiftningsramar och riktlinjer för verksamheten. Men i första hand är det andra organ som ser till att politiken genomförs i praktiken. Dessa har ofta rätt att agera på eget initiativ, och som regel har de en betydande handlingsfrihet så att de kan anpassa de nationella riktlinjerna till de lokala förhållandena. Detta gör att det saknas en hel del närmare uppgifter om insatser som gjorts och service som tillhandahålls. I själva verket råder det inte ens enighet om hur verksamheten i fråga skall definieras och indelas.

De nationella myndigheterna spelar otvivelaktigt en viktig roll i arbetet att åstadkomma ändringar och förbättringar. De kan göra organisatoriska ändringar, ge vägledning och skapa ekonomiska incitament. Dessutom kan de genomföra egna direkta åtgärder. Men till slut måste de verkliga förändringarna äga rum på operativ nivå. De måste beslutas och genomföras av dem som arbetar på de många olika slags förvaltningar som finns. Detta innebär att arbetet med att kartlägga bästa lösningar, och att se till att dessa sprids, måste vara bredare upplagt än det arbete som avser regler och att denna bredare målgrupp måste involveras.

1.4. Utfallet av de samordnade åtgärderna

Resultaten kommer att redovisas i detalj senare. De förtjänar dock en kort beskrivning i allmänna ordalag redan nu.

Att ta reda på vilka lösningar som har fungerat bäst är själva kärnan i de samordnade åtgärderna. När det gäller företagsrelaterad lagstiftning och företagens myndighets kontakter ledde denna process ena gången till en rekommendation från kommissionen [12] och andra gången till ett meddelande [13]. När det däremot gäller de många olika slags frågor och förfaranden som behandlats i samband med genomgången av stödåtgärder för företag, har dessa ännu inte utmynnat i något så formellt. Men i samtliga fall har särskilda system och arbetssätt identifierats och ansetts vara värda att övervägas med tanke på en eventuell större spridning, då de skulle kunna leda till ett bättre allmänt företagsklimat.

[12] Kommissionens rekommendation om förbättring och förenkling av företagsklimatet för nyetablerade företag, EGT L 145, 5.6.1997, s. 29.

[13] Kommissionens meddelande om överlåtelse av små och medelstora företag, EGT C 93, 28.3.1998, s. 2.

De processer som skall leda fram till förändringar på grundval av fastställda väl fungerande lösningar skiljer sig också åt från fall till fall för de tre samordnade åtgärderna. Som tidigare nämnts måste man vända sig till olika målgrupper, från nationella myndigheter till fackfolk som sysslar med praktiskt stöd på fältet. Dessa skillnader är viktiga i det att de medför att det fordras olika tillvägagångssätt vid spridningen.

Mot denna bakgrund är den inneboende uppfinningsrikedomen och flexibiliteten hos tillvägagångssättet med samordnade åtgärder betydelsefull. Målet är att få till stånd förändringar och förbättringar vid de tillsynsmyndigheter, andra myndigheter och servicekontor som företagen har att göra med, samtidigt som man inte gör några som helst avsteg från subsidiaritetsprincipen. Härvid skall hänsyn tas till de synnerligen varierande förhållanden som kännetecknar de lokala företagsklimaten, och man skall uppmuntra en stämning av positiv tävlan om att finna den bästa europeiska lösningen, snarare än motvilliga reaktioner på ett tryck som kommer utifrån. Detta generella sätt att handskas med dessa frågor går lätt att anpassa till de varierande omständigheterna för olika samordnade åtgärder, men det fordras även goda förberedelser.

Det är ett viktigt faktum att en av de allmänt erkända framgångarna för de samordnade åtgärderna består i att de har givit ett betydande bidrag till diskussionerna på europeisk nivå och att de har hjälpt till att utveckla idéer och föra samman åsikter hos många av nyckelaktörerna. I åtskilliga av de centrala frågorna i näringspolitiken råder nu europeisk samstämmighet. Detta är en nödvändig förutsättning för de framgångsrika förändringar som nu äger rum på operativ nivå.

I de följande avsnitten av denna rapport (avsnitt 2-4) ges en utförlig redovisning av var och en av de tre samordnade åtgärderna i tur och ordning.

2. Samordnad åtgärd nr 1 : Att förbättra företagsklimatet

2.1. Att förbättra företagsklimatet för nyetablerade företag

2.1.1. Parisforumet om förbättring av företagsklimatet för nyetablerade företag

Det arrangemang som inledde de samordnade åtgärderna var forumet om förbättring och förenkling av företagsklimatet för nyetablerade företag, vilket hölls i Paris den 19-20 juni 1995. Det anordnades av den franska regeringen i samarbete med Kommittén för förbättring och förenkling av affärsklimatet.

Vid forumet deltog omkring 300 företrädare för nationella förvaltningar och näringsliv, och forumet stöddes på hög politisk nivå av medlemsstaternas regeringar. I och med att konferensen var så stor lämnades naturligt nog en mängd olika bidrag till diskussionen. Dess allmänna innehåll och de goda lösningar som togs upp gav inspiration till det uppföljnings arbete som i första hand utfördes genom kommitténs försorg. Det är också intressant att notera att det framkom en hel del stöd för uppfattningen att de små och medelstora företagen har särskilda och karakteristiska problem under etableringsfasen och den närmaste tiden därefter, vilka måste angripas direkt.

Uppföljningen av forumet bestod av en serie seminarier och möten i kommittén. Det arbetet innebar att man kunde gå djupare in i frågor som hade väckts i Paris. Under dessa diskussioner utkristalliserade sig följande teman:

· Utrymmet för avlägsnande av administrativa bördor genom effektivare arbete vid myndigheterna. I många medlemsstater skulle en bättre samordning mellan olika myndigheter kunna innebära att man undvek problem av typen parallella tillståndsförfaranden och upprepade förfrågningar. Att det tar så lång tid för myndigheterna att besvara förfrågningar och ansökningar var också något som kritiserades.

· Skatte- och socialförsäkringssystemens följder för de små och medelstora företagen. Med detta avses både den administrativa bördan, då företagen utför sådant administrativt arbete som egentligen är statens, och konsekvenser för kassaflödet - i synnerhet vad gäller mervärdesskatten.

· Utrymmet för effektivare utnyttjande av IT.

· De starkt avvikande systemen i de olika medlemsstaterna vad gäller villkor som företagen måste uppfylla för att få rätt att etablera en verksamhet inom en varierande grupp av branscher (främst hantverksyrken). Dessa skillnader har anknytning till olikheter i medlemsstaternas utbildningssystem.

Många exempel på bra lösningar framkom. Det franska systemet med centra för formella ärenden (centres de formalités d'entreprise) var ett exempel på att det gjorts lättare att starta nya företag tack vare att alla formella ärenden kunde skötas på en och samma plats. Vidare ansågs de framsteg som gjorts i Frankrike när det gäller användning av ett allmängiltigt organisationsnummer för administrativa ändamål vara ett intressant uppslag för andra förvaltningar.

På skatteområdet utgjorde de åtgärder som antogs i Storbritannien när det gäller administrationen av mervärdesskatt uppmuntrande exempel på hur man angripit vissa stötestenar. Åtgärderna för att förbättra dialogen och skapa en mer mottaglig kultur bland tjänstemännen på förvaltningarna bidrog till att göra systemet mer lyhört för de små och medelstora företagens behov. Den förhållandevis höga omsättningströskel där det blir obligatoriskt med registrering av mervärdesskatt samt den relativt enkla mervärdesskattedeklarationen utgjorde tänkbara förebilder för andra system. Avslutningsvis var de danska erfarenheterna av att använda IT för registrering och inlämnande av årsredovisningar uppmuntrande för andra som redan hade påpekat detta som en angelägen fråga.

Arbetet i den expertkommitté som tillsattes för att grundligare analysera frågorna kulminerade den 22 april 1997 med kommissionens rekommendation om förbättring och förenkling av företagsklimatet för nyetablerade företag [14].

[14] Kommissionens rekommendation om förbättring och förenkling av företagsklimatet för nyetablerade företag, EGT L 145, 5.6.1997, s. 29.

I rekommendationen påpekas inledningsvis att bördorna i form av lagstiftning och myndighetskontakter främst beror på medlemsstaternas regleringar och att det i första hand är på medlemsstatsnivå som åtgärder måste vidtas. Vidare behövs samordning, inte bara mellan centrala departement och myndigheter utan även mellan dessa och lokala myndigheter. I Frankrike, Portugal och Storbritannien finns det särskilda avdelningar som lyder direkt under premiärministern och som är till för att sköta denna samordning. Dessa har följaktligen bättre utsikter att lyckas genomdriva reformer än de rådgivande kommittéer som man finner på annat håll i EU. Av denna anledning rekommenderas att det inrättas en särskild enhet på lämplig nivå med befogenhet att samordna arbetet med förenklingen. Det rekommenderas även att verka för att tjänstemännen genom lämplig utbildning och information får en mer serviceinriktad inställning gentemot företagen.

Dessutom framhålls behovet av bättre konsekvensbedömningar beträffande nya regler och att vid behov använda sig av bedömningar av effekterna på näringslivet och kostnads-nyttoanalyser, för att åstadkomma en lämplig avvägning mellan reglernas ändamål och medlen. I fråga om konsekvenserna för just de små och medelstora företagen, rekommenderas att principen om att utgå från ett småföretagsperspektiv följs.

Mer på detaljnivå påpekas att det finns utrymme för avsevärda förbättringar när det gäller förfarandena när nya företag startas. En utredning citeras, enligt vilken kostnaderna för att etablera ett företag varierar avsevärt mellan olika EU-länder och givetvis även beror på företagets juridiska form. De kan vara så höga som 2000 euro [15].

[15] Logotech, ''Etude comparative des dispositions legales et administratives necessaires pour la formation des PME dans six pays de l'Union europeenne'', Paris, 1995.

För att hantera denna situation föreslås att medlemsstaterna

· inför en allmängiltig blankett för företagsregistrering

· inrättar centrala kontaktpunkter som tar emot den allmängiltiga blanketten

· inför ett system som gör att myndigheterna kan identifiera företagen med hjälp av ett allmängiltigt organisationsnummer

· ser till att olika myndigheter och offentliga enheter inte inför parallella eller överflödiga blanketter eller kontaktpunkter

· ger företagen rätt att avvisa en begäran om information om informationen redan finns hos en annan myndighet eller offentlig enhet

· fastställer tydliga mål i fråga om tidsgränser för handläggning av företagens förfrågningar och tillståndsansökningar

· i förekommande fall inför ett system som innebär att en ansökan är att betrakta som godkänd om myndigheten inte har svarat inom en fastställd tid

· använder IT och databaser i största möjliga mån i samband med vidaresändning och verifiering av lämnade uppgifter och i samband med informationsutbyte mellan myndigheter.

Frågan om tillståndsgivning togs även upp i en bilaga till rekommendationen, där det ställdes upp sju grundprinciper för snabba insatser.

Det föreslogs åtgärder för att lindra de skatte-, social- och arbetsrätts-, miljö- samt statistikrelaterade bördorna under företagens första år. Förslagen rörde bl.a. förmånligare skattemässig behandling av nyetablerade företag och av dem som investerar i dessa (särskilt s.k. företagsänglar), minskade sociala avgifter, redovisningskrav, skyldighet att lämna statistikuppgifter samt skyldigheter i samband med mervärdesskattesystemet. Dessutom nämndes bättre samordning mellan skatte- och socialförsäkringssystemen.

2.1.2. Medlemsstaternas insatser i fråga om klimatet för nyetablerade företag

Medlemsstaterna har rapporterat att många av de frågor som angavs i rekommendationen har gått starkt framåt. Som exempel kan nämnas att i Frankrike ledde en nationell debatt till att omfattande reformer tillkännagavs den 3 december 1997 [16] med grovt räknat 37 åtgärder för smidigare administration. Många av dessa reforminslag ligger helt i linje med kommissionens rekommendation. Här ingår att påskynda registreringsprocessen (se ruta 1), förenkla blanketter och begränsa antalet uppgifter som måste lämnas, förbättra samordningen mellan olika myndigheter samt underlätta insändande av officiella handlingar den elektroniska vägen. Situationen är likartad i Storbritannien (se ruta 2).

[16] ''Premières mesures de simplification administrative pour les PME'', presenterades för ministerrådet av den franske statssekreteraren den 3 december 1997.

Samordnad åtgärd nr 1 Ruta 1

Förbättring och förenkling av företagsklimatet för nyetablerade företag i Frankrike

I Frankrike har det skett en radikal förenkling när det gäller förfarandena för att etablera nya företag.

Centres de formalités d'entreprises har inrättats och dessa skall fungera som samlings centraler för dem som vill etablera företag.

Även förfarandena har genomgått en dramatisk förbättring. Det finns nu en allmängiltig registreringsblankett som endast upptar en sida. Dessutom finns det nu ett allmängiltigt organisationsnummer.

Elektroniska system gör processen allt mer lätthanterlig och de formella uppgifterna kan nu klaras inom loppet av en dag.

Information om hur förenklingsprogrammet fortskrider finns på Internet. [17]

[17] www.pme-commerce-artisanat.gouv.fr/chantiers/simp/index.htm

De danska myndigheterna har gått ännu längre i användningen av Internet. Det går nu att på en och samma hemsida [18] finna samtliga blanketter som behövs för redovisning till de danska myndigheterna. Många av dessa formulär är interaktiva och kan användas för att direkt lämna uppgifter till myndigheterna. Även betalningar kan skötas online. För detta ändamål har en gemensam elektronisk träffpunkt skapats. I Finland pågår likartade pilotprojekt.

[18] www.indberetning.dk

I Österrike är den samordnade åtgärdens direkta påverkan tydligare. En informationskampanj inleddes efter forumet och då upplystes näringslivsorganisationer och offentliga förvaltningar om de frågor som hade behandlats och denna information lades även ut på Internet. Bland mycket som hänt kan nämnas att man skapat ett centralt elektroniskt företagsregister, att man planerar att införa systemet med en informationssluss och att mindre företag (Plats för tabell>

3.1.2.2. Finansiering för nyetablerade företag

>Plats för tabell>

3.1.2.3. Företagskuvöser

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

3.1.3. Strategi för spridning

I bilaga 2 ges utförligare uppgifter om dessa konkreta exempel i form av kortfattade beskrivningar. Denna bilaga utgör även textmaterialet till en skrift som riktar sig till personer som arbetar med företagsservice. Där anges källor för mer omfattande information om respektive exempel, men dessutom skall skriften ligga till grund för en mycket bredare kampanj, där tanken är att man skall ta till vara de möjligheter som den moderna informationstekniken erbjuder. Det första målet blir att använda en hemsida på Internet både för att möjliggöra en bred förmedling av de exempel som framhölls vid seminarierna och för att tillhandahålla länkar till ytterligare information. Varje exempel som redovisas kommer således att beskrivas kortfattat och så kommer det att finnas länkar till respektive avsnitt i seminarierapporten med en utförligare, ursprunglig beskrivning av projektet. Det kommer också att finnas andra länkar, bl.a. till den ansvariga organisationen (om den har någon hemsida).

I ruta 5 tas ett av exemplen upp. Det redovisades ursprungligen vid Stockholmsseminariet om utbildning och information för nyetablerade företag.

På lång sikt är målet att bilda en Internet-klubb, där medlemmarna först skall bestå av dem som deltog i fora för de olika samordnade åtgärderna och senare även av andra organisationer som arbetar med företagsservice. Meningen är att denna grupp skall driva ett slags fortlöpande elektroniskt forum. Denna process kommer att börja med en rad diskussionsgrupper för deltagarna i etableringsseminarierna. De kommer att ombes diskutera de exempel på goda lösningar som har nämnts, föra fram andra exempel på vad som kanske är ännu bättre lösningar och ta upp besläktade frågor som handlar om kvalitet och helhetssyn på stödåtgärder. Eftersom detta system till en början kommer att vara upplagt som ett pilotprojekt, kommer aktiv medverkan i diskussionerna att inskränkas till en förhållandevis liten grupp, men detta borde i gengäld leda till att diskussionerna förs av kunniga personer och inte flyter ut. Alla som besöker hemsidan kommer dock att kunna läsa inläggen. I skriften med exempel på goda lösningar kommer hemsidan för de samordnade åtgärderna att framhållas och det kommer även att påpekas att det finns möjlighet att via denna hemsida följa diskussionen om de ursprungligen framförda goda lösningarna.

Samordnad åtgärd nr 2 Ruta 5

Följande är ett exempel på en god lösning i fråga om den samordnade åtgärd som handlar om att stimulera stöd åt företagande:

Systematisk och praktisk utbildning i Frankrike

Tema:

Nyetablerade företag behöver ett systematiskt, praktiskt och lättillgängligt utbildningspaket.

Föredömligt exempel:

Utbildningspaketet "Training for Business Start-up, Anytime, Anywhere", är ett program för distansstudier, vilket har utarbetats som ett led i det arbete som utförs av det nationella nätverket Entreprendre en France. Det tillhandahålls av de sex företagarföreningarna i området Poitou-Charentes i Frankrike tillsammans med det franska distansutbildningscentrum CNED (Centre National pour l'Education à Distance), det franska kontoret för skapande av nya företag (Agence Pour la Création d'Entreprises) samt CEPAC Centre Atlantique. I olika kursmoduler får företagare hjälp med att analysera den egna förmågan, projektets genomförbarhet och de nödvändiga stegen för det inledande arbetet med att bygga upp företaget. De får utarbeta en mapp om affärsprojektet - inklusive en affärsplan - och de får nära stöd från rådgivare vid de företagarföreningar och branschorganisationer som ingår i nätverket Entreprendre en France. Utbildningsmaterialet är upprättat och säljs av CNED. Man kan få det antingen i pappersform eller i elektronisk form. [32]

[32] www.cned.fr

För ytterligare information - se bilaga 2.

3.1.4. Metoden med föredömliga exempel

Bakom denna strategi för spridning ligger en speciell idé om processen för att få fram de bästa exemplen. Denna process måste nog i huvudsak bygga på upprepning. I det första skedet har man tagit reda på fall som för experter på området förefaller vara av visst intresse och värda att undersökas av andra yrkesmän. Men ingen kan ju på detta stadium hävda att dessa fall utgör de bästa möjliga lösningarna. Bästa lösningar kan endast fastställas genom en mycket bredare diskussion, kritiska jämförelser med andra lösningar och striktare och objektivare utvärderingar. Av denna anledning inrättade styrgruppen en arbetsgrupp för metodfrågor som ett led i uppföljningsprogrammet. Denna har börjat analysera kriterier för att fastställa bästa lösningar samt möjligheten att använda benchmarking och liknande metoder när man skall fastställa bästa lösningar beträffande olika former av företagsservice. I akt och mening att anlita konsulter som skall arbeta med benchmarking publicerades i april 1999 en uppmaning till intresseanmälan. Tanken är att arbetsgruppen skall stå i centrum för utarbetandet av en mer systematisk analys av bästa lösningar, och att denna analys skall bygga vidare på lärdomarna från den första fasen.

3.1.5. Medlemsstaternas arbete i fråga om stödåtgärder för nyetablerade företag

För att dra uppmärksamheten till de föredömliga exempel som redan har fastställts fordras även att de nationella myndigheterna bidrar. Denna hjälp har gestaltat sig på olika sätt.

Flera förslag som lades fram vid Madrid-forumet och de följande seminarierna har prövats i praktiken. Som exempel kan nämnas att i enkäten om uppföljning av forumet, som sändes ut 1997, uppgav en del medlemsstater att de hade gjort särskilda insatser.

I Finland analyserades det material som presenterades i Madrid och sedan valde handels- och industriministeriet ut de tio för Finlands del intressantaste åtgärderna och samrådde med olika kontor för företagsservice. Tre åtgärder uppfattades som lämpliga att genomföra. En av dessa är en tjänst som tillhandahålls av de regionala arbetskrafts- och näringscentralerna och som bygger på den svenska telefonrådgivningen för nyetablerade företag (Startlinjen [33]).

[33] Startlinjen har sedan dess utvecklat sina tjänster ytterligare, och finns nu på Internet: www.nutek.se/startlinjen

I Grekland kom diskussionerna efter Madrid-forumet att påverka utformningen av industriprogrammet inom ramen för stödet från gemenskapen. Detta särskilt genom att man omorganiserade servicen till nyetablerade företag bl.a. vad gäller affärsplanering och tekniskt stöd. Dessutom vidtog man åtgärder för att inrätta företagskuvösenheter i olika delar av landet samt stöd till etablerade yrkesmän och yrkeskvinnor som vill etablera ett nytt företag.

Det material som redovisades under forumet och seminarierna har också fått fungera som bränsle i nationella debatter. Flera medlemsstater har rapporterat om systematisk vidarebefordring av pågående arbete till de större näringslivsorganisationerna. I Nederländerna behandlades de arbetssätt som pekades ut under forumet och seminarierna i ett diskussionsunderlag kallat Klaar voor de Start (klart för start). Underlaget gick på remiss till över 400 organisationer och diskuterades sedan vid fem expertmöten. Slutsatserna från detta samråd håller nu på att arbetas in i ett betänkande som inom kort skall underställas parlamentet. Det material som skapats ställs i allt högre grad till berörda organisationers förfogande via Internet. Så är fallet i t.ex. Österrike, där detta är praxis sedan flera år tillbaka.

Återigen finns det tecken på en allmän samstämmighet inför liknande problem. Det nederländska ekonomidepartementet satte 1998 igång ett samverkansprojekt för nyetablerade företag i informations- och kommunikationstekniksektorn. Man erbjuder ett fullständigt paket med utrustning, ledningsstöd, finansiering och samarbete i nätverk - precis som Helsingforsseminariet å sin sida rekommenderade senare under året. På liknande sätt har det österrikiska ekonomidepartementets "Gründerservice" (nyföretagarservice) främjat nyföretagande och utvecklat användning av modern IT i arbetet att ge information och råd. I Portugal utgör SINPME-nätverket i de 14 regionalkontoren till IAPMEI [34] en gemensam kontaktpunkt för upplysningar om nationella stödåtgärder för företag. Till sin hjälp har det ett integrerat system för tillträde till databaser och Internet samt välutbildad informationspersonal. Inom finansiering har den idé om nätverk av företagsänglar som utvecklats i Storbritannien anammats i Nederländerna, Tyskland och Österrike, och nätverket samordnas nu på europeisk nivå.

[34] Instituto de Apoio as Pequenas e Médias Empresas e ao Investimento (Institutet för stöd till små och medelstora företag och för investeringar).

Även näringslivs- och stödorganisationer har bidragit, inte bara vid föredragen och diskussionerna på fora och seminarier, utan även i arbetet att sprida information om slutsatserna. De tyska sparbankerna har t.ex. anordnat en konferens om frågor som ursprungligen togs upp vid Madrid-forumet, och EURADA (den europeiska sammanslutningen av utvecklingsorganisationer) har regelbundet publicerat rapporter i sitt nyhetsbrev om samordnade åtgärder.

Det arbete som lagts ned på stödåtgärder för företag i etableringsfasen har utmynnat i en samling specifika, föredömliga exempel, vilka har börjat påverka utformningen av dessa insatser på olika håll i Europa. Under tiden har arbetet övergått i en analys av servicen åt tillväxtföretag.

3.2. Stödåtgärder för företag under expansion

3.2.1. Baden-forumet om stödåtgärder för små och medelstora företag under expansion

Forumet med namnet "Små och medelstora företag i expansionsfasen - nyckelfaktorer för att stärka konkurrenskraften" innebar inledningen till ett nytt stadium av den samordnade åtgärden nr 2. Det ägde rum i Baden, nära Wien, i september 1998, under det österrikiska ordförandeskapet.

Även detta forum behandlade tre huvudområden för stödåtgärder, nämligen utbildning, finansiering och främjande av samarbete. Ett antal uppdrag upphandlades före forumet, och för att diskussionen skulle avgränsas redovisades resultaten av dessa uppdrag för arbetsgrupperna.

I de inledande slutsatserna [35] utkristalliserade sig bl.a. följande punkter:

[35] "SMEs in the Growth Phase - Key Factors in Improving Competitiveness", möteshandlingar, österrikiska förbundsekonomiministeriet, Wien 1999.

3.2.1.1. Utbildning

- En god inledande utbildning hjälper företag både att överleva och att expandera effektivt.

- Utbildning för expansion bör påbörjas så snart företaget har bildats.

- Utbildningen av tillväxtföretag måste styras bort från ett system baserat på sporadiska seminarier. Nyckeln till framgång är ett synsätt som bygger på livslångt lärande.

- Utvecklingen av entreprenörskompetensen måste gå hand i hand med företagets utveckling under hela livscykeln.

- Utbildningen bör anpassas till de varierande behov som olika typer av företag har.

- I utbildningsplanen bör det ingå förberedande utbildning inför överlåtelsen av företaget.

- Det är ytterst viktigt att upplysa om möjligheterna till utbildning och stöd.

- Det finns utrymme för stora förbättringar i utbildningen. Detta kan uppnås genom att man tänker i nya banor, inför självstudier i nätverk, utökar samarbetet mellan utbildningsföretag med olika specialkompetens, inrättar regionala "kompetenscentra" och erbjuder mer skräddarsydda utbildningar.

- Det är nödvändigt att utbildningarna utvärderas kritiskt, så att deras kvalitet kan förbättras.

Vad gäller själva innehållet i utbildningen framfördes förslag rörande centrala processer i arbetet med att leda ett företag, t.ex. bedömning av behov och formulering av företagets mål. Andra förslag handlade om att träna viktiga färdigheter, såsom förmågan att kunna presentera affärsplaner på ett övertygande sätt.

3.2.1.2. Finansiering

- De olika finansieringsmöjligheterna behöver anpassas efter de varierande behov som olika typer av företag har.

- Sådana problem som minskar möjligheterna att få fram kapital bör inte bara angripas från tillgångssidan utan även genom åtgärder som är inriktade på ledarförmåga, ihärdig motvilja mot finansiering genom aktiekapital samt kommunikationsproblem.

- Det går att få fram medel- till högriskprojekt om man bara använder rätt metoder för riskbedömningen.

- Finansiering av nyskapande verksamhet bör dock inte inskränkas till högteknologiska områden.

- Det finns informationsverktyg som kan öka insyn och kontrollmöjligheter i samband med att finansiering erbjuds och utnyttjas.

3.2.1.3. Samarbete över nationsgränserna

- När det gäller att stödja samarbete mellan olika företag måste stor flexibilitet iakttas. Företagen kan ha helt skilda erfarenheter och samarbetet kan ske i olika former, vilket måste beaktas.

- Det finns fortfarande hinder i vägen för samarbete. Dessa hinder behöver undersökas och regelsystemen behöver reformeras, t.ex. så att det blir lättare för anställda som deltar i samarbete att arbeta på andra sidan gränserna.

- Konsekventare uppföljning kan vara mycket produktivt.

- Företag kan erbjudas effektiv hjälp med att utveckla kontakter i grannlandet.

- Det behövs bättre marknadsföring av de kanaler och hjälpmedel som finns samt en mer systematisk utvärdering av deras starka och svaga sidor.

Ett återkommande tema under forumet var nödvändigheten av att skilja mellan olika företagstypers varierande behov. Under avslutningen av forumet diskuterades den flexibilitet som erfordras för att tillgodose dessa behov. Återigen framträdde fördelarna med den metod som valts i arbetet med samordnade åtgärder. Det konstaterades att denna metod uppfyllde kravet på flexibilitet, genom att den uppmuntrar till förbättringar istället för att tvinga fram dem.

3.2.2. Uppföljning gällande stödåtgärder för företag i expansionsfasen

Samtliga ovan nämnda punkter är fortfarande i högsta grad preliminära. Meningen är att arbetet skall fortsätta på samma sätt som vid de insatser som riktar sig till nyetablerade företag. Detta innebär att alla åtgärder för tillväxtföretag kommer att läggas fram som ett paket, i linje med ett av de genomgående budskapen i diskussionerna om stödåtgärder, nämligen att servicen bör vara allsidig, sammanhängande och konsekvent. Som i fallet med insatserna för nyetablerade företag kommer vissa frågor att utredas ytterligare. Det fanns ingen möjlighet att vid Baden-forumet behandla samtliga typer av insatser för tillväxtföretag. Forumet inriktades på utbildning, finansiering och samarbete, och därför var det nödvändigt att komplettera detta arbete genom att undersöka de många olika typer av företagsservice som snabbt håller på att utvecklas. Av denna anledning beslutade styrgruppen för de samordnade åtgärderna att det skulle anordnas en rad seminarier under 1999 och början av 2000. Vid dessa skulle följande punkter avhandlas:

- Användningen av Internet.

- Nya stödtjänster för export i en affärsmiljö som blir allt mer global.

- Strategisk service, t.ex. benchmarking, strategier för styrning av försörjningskedjan (supply chain management) och samordnade tjänster i synnerhet på regional nivå.

I februari 1999 ägde ett seminarium rum i Paris. Det handlade om hur man får fler små och medelstora företag att använda Internet och om användningen av Internet i olika typer av företagsservice. Ett brett spektrum av olika arbetssätt och förutsägelser redovisades inom detta komplexa och snabbt föränderliga område. En redogörelse från seminariet har givits ut på cd-rom av de franska myndigheterna. [36] Det pågår fortfarande arbete med att analysera detta material, fastställa de viktigaste frågorna och finna goda lösningar som bör framhållas.

[36] Frankrikes ekonomi-, finans- och industridepartement, "Les Actes du séminaire : L'Internet au service des PME", Paris 1999.

Något av det som kommit fram kan dock sammanfattas som följer:

- Det behövs en tydlig strategi för hur små och medelstora företag skall stimuleras att ta vara på Internets möjligheter.

- Fortfarande behöver företagen öka sin kännedom om Internet.

- Avreglering är nödvändig, men även stärkande av konkurrenskraften med hjälp av forskning och utveckling. Vidare behövs det system för analys, genomförande och bedömning.

- Partnerskap och samarbete är nyckelfaktorer, särskilt i värdekedjor och industrigrupperingar.

- Det behövs lämplig finansiering och juridisk hjälp.

- Virtuella företagskuvöser skulle kunna lämpa sig särskilt väl.

- Myndigheterna fyller en funktion när det gäller den egna användningen av Internet, främjande av bredare kännedom om elektronisk betalning samt förbättring av logistiksystem.

- Informationen om vad som händer i näringslivet bör förbättras med hjälp av undersökningar och institut som samlar in fakta.

De båda andra seminarierna skall enligt planerna anordnas i november 1999 och februari 2000.

För att ytterligare inriktning på snabbväxande små och medelstora företags situation ingick i de samordnade åtgärderna även Helsingfors-forumet om teknikledd expansion och konkurrenskraft, vilket anordnades den 16-17 september 1999 med anledning av det finska ordförandeskapet. Detta forum utgjorde ett svar på den kraftfulla rekommendationen, från i första hand Baden-forumet, att olika typer av företag bör behandlas var för sig när man strävar efter att fastställa vilka stödåtgärder som är effektiva. Resultaten från forumet håller fortfarande på att analyseras, men det är tydligt att man fick en bättre bild av de snabbväxande företagen och en uppfattning om hur den framväxande informationstekniken påverkar dem. Ett antal goda exempel på effektivt stöd till företag av detta slag lades fram, och man belyste också flera lovande lösningar där den offentliga förvaltningen använde ny teknik för att ge företagen bättre service. Liksom i de andra leden i analysen av stöd till växande företag kommer de fullständiga resultaten av detta forum att publiceras så småningom.

3.3. Informationsunderlagets kvalitet

En fråga som kom upp på ett tidigt stadium i arbetet med den samordnade åtgärden om stödåtgärder var hur informationsunderlaget såg ut och om det var tillräckligt för att det skall gå att göra rättvisande jämförelser mellan olika insatser. Som tidigare nämnts gjordes inför Madrid-forumet 1995 en kartläggning av stödåtgärder för nyetablerade företag i samtliga medlemsstater. Senare beslutades att denna källa skulle förbättras och utformas som en databas. Efter att ett uppdrag har upphandlats innehåller nu stöddatabasen drygt 700 insatser som rör nyetablerade företag i EU:s medlemsstater. Kommissionen har för avsikt att utöka databasen så att den även skall komma att omfatta insatser som rör andra faser i företagens utveckling. Vidare ämnar kommissionen inkludera fler EU-språk och göra basen tillgänglig via Internet, med ett visst gränssnitt för företagen och ett annat för de tjänstemän vid myndigheter och organisationer som ägnar sig åt företagsservice.

Det är också viktigt att påpeka att förhoppningen är att databasen i sig skall bli en centralpunkt och ett verktyg för samordnade åtgärder. Den håller faktiskt redan på att bli det. Omfattningen av och kvaliteten på uppgifterna kommer precis som tidigare att bli beroende av medlemsstaternas aktiva medverkan. Vad viktigare är, det finns en betydande potential i användningen av databasen som ett hjälpmedel i utarbetandet av den nationella näringspolitiken, något som redan har börjat i liten skala. Databasen är så konstruerad att det skall bli lätt att inte bara lägga in nya uppgifter utan även att förmedla resultat av sökningar i diverse olika format. Kommissionen vill mycket gärna att databasen används på detta aktiva sätt, och kommissionen kommer att försöka se till att mer information görs tillgänglig efter hand som databasen utvecklas i linje med det grundläggande målet att göra det lättare att ta reda på goda lösningar. I synnerhet kommer det att föras in fler uppgifter som handlar om genomslag och utvärdering av respektive stödåtgärd.

3.4. Slutsatser

Det har gjorts avsevärda framsteg när det gäller medlemsstaternas satsningar på stödåtgärder för företag. De samordnade åtgärderna har spelat en roll såtillvida att de har bidragit till delar av denna utveckling och börjat användas som en grundval för arbetet med att följa den kommande utvecklingen. Emellertid återstår det mycket att göra. Bl.a. skall genomgången av stödåtgärderna för tillväxtföretag slutföras, och de som arbetar i organisationer som tillhandahåller företagsservice skall förmås att anamma bättre arbetssätt. Denna verksamhet kommer att få hjälp av det elektroniska forumet och andra system som nu håller på att införas. Men arbetet i fråga om den samordnade åtgärden nr 2 har också utmynnat i ett antal centrala punkter som är av stor betydelse för målet att skapa förstklassig service åt företag. Till dessa punkter hör bl.a. behovet av att insatser skräddarsys med hänsyn till de speciella förhållandena för de olika kategorierna av företag, behovet av att servicen tillhandahålls sammanhängande och konsekvent, behovet av att servicen är lättillgänglig, de växande möjligheterna att utnyttja IT för detta ändamål samt behovet av att det fastställs kvalitetskrav. För att få en helhetsbild av situationen måste resultaten av den samordnade åtgärden nr 3 studeras närmare, eftersom den lägger en extra dimension till dessa frågor.

4. Samordnad åtgärd nr 3: Att marknadsföra och effektivisera företagsservice

4.1. Marknadsföring och effektivisering av företagsservice

4.1.1. Dublin-forumet om marknadsföring och effektivisering av företagsservice

Dublin-forumet om marknadsföring och effektivisering av företagsservice ägde rum i november 1996 och utgjorde inledningen till arbetet med den tredje samordnade åtgärden. Vid detta forum tog man upp frågan om att öka efterfrågan på företagsservice och den närliggande frågan om hur denna service skall kunna marknadsföras effektivare.

Frågorna behandlades på så sätt att det skildes mellan marknadsföring av företagsservice som tillhandahålls av nationella och regionala myndigheter och av mellanhänder, och därefter granskades hur företagsservicen marknadsförs.

Följande allmänna punkter utkristalliserade sig:

- Kundinriktning - företagen måste på ett mer systematiskt sätt inlemmas i utformningen av företagsservicen.

- Det finns antagligen för många program och tjänster och för många organisationer som ligger bakom dessa. Rationaliseringar bör göras, i synnerhet på regional nivå.

- En modern servicekultur bör införas i de organisationer som sysslar med företagsservice.

- Servicen måste skräddarsys i större utsträckning, så att hänsyn tas till olika kategorier av företag och så att det som erbjuds blir innehållsrikare och går mer på djupet. Gradvis övergång från den typ av tjänster som traditionellt har erbjudits till tjänster med anknytning till nyskapande processer som är oumbärliga för företagen föreslås.

- Att utvärdera program och den service som erbjuds bör vara vedertagen praxis.

En fråga som inte löstes, men som alldeles uppenbart är viktig, är vad som är rätt avvägning mellan offentligt och privat tillhandahållen företagsservice. Det finns stora skillnader i sättet att se på denna fråga i olika delar av EU, men under alla förhållanden är det klart att den offentliga och den privata sektorn måste samarbeta.

Två organisationer framhölls som goda exempel när det gäller att erbjuda service som håller hög kvalitet och som är väl inriktad på att tillgodose kundernas behov. Det rörde sig om ERVET [37] från Emilia-Romagna i Italien och Forbairt [38] på Irland.

[37] www.ervet.it/english/Welcome_e.htm

[38] Forbairt ingår numera i Enterprise Ireland, vars tjänster finns beskrivna på webbadressen www.irish-trade.ie/main.html

Beträffande marknadsföring av företagsservice utfärdades följande rekommendationer:

- Nationella kampanjer fungerar bäst om de utgör bakgrund till lokal marknadsföring. De bör inriktas på att höja den allmänna medvetenheten.

- På det lokala planet måste det ske en samordning mellan de olika kontoren så att de för ut ett tydligt budskap.

- Marknadsföringen bör ha tonvikten lagd vid den service som företaget efterfrågar - inte vid vad organisationen kan utföra.

- Det är viktigt att bryta företagens isolering, genom att ge dem möjlighet att gå med i nätverk av olika slag, t.ex. exportsammanslutningar och grupper där erfarenheter utbyts, vilket kan hjälpa företagen att ta bättre vara på den service som finns att tillgå.

- Det kan löna sig att göra besök ute på företagen och att ringa upp dem.

- Banker och andra organisationer kan utnyttjas i marknadsföringssyfte.

- IT - i synnerhet Internet - bör användas.

Det är värt att notera att fastän ämnet angreps från en annan vinkel, hamnade frågorna om helhetssyn och kvalitet i förgrunden även vid Dublin-forumet.

4.1.2. Uppföljning av marknadsföring och effektivisering av företagsservice

I de diskussioner som följde på Dublin-forumet gjordes några kommentarer angående överlappningen mellan ämnena för den andra respektive tredje samordnade åtgärden. Det konstaterades att de två samordnade åtgärderna ofta handlade om att ge samma service fast den betraktades utifrån skilda perspektiv, och styrgruppen enades om att arbetet med de båda åtgärderna skulle fortsätta att löpa parallellt. Icke desto mindre konstaterades även att den samordnade åtgärden nr 3 berörde en separat och viktig fråga. Det handlar nämligen inte bara om servicens innehåll och bakomliggande idé, utan även om hur den utförs. Dessutom bör man fortsätta att analysera vad användarna - dvs. i första hand små och medelstora företag - har för uppfattningar och motiv.

En av de första uppföljningsaktiviteterna bestod av seminariet om kvalitetsservice till företag. Det anordnades i Rom i februari 1998. Diskussionerna spände över ett vitt fält, men till de punkter som togs upp hörde bl.a. följande:

- Behovet av att företagen utan onödiga svårigheter skall kunna komma i åtnjutande av en omfattande service.

- Med detta i åtanke bör man skapa samförstånd kring ett basutbud av tjänster som skall tillhandahållas överallt inom EU.

- Samtidigt bör man undvika ett förvirrande överflöd av företagsservice.

- De som tillhandahåller servicen bör vara kundinriktade och flexibla i förhållande till företagens särskilda behov och omständigheter.

- Företagen är i behov av bättre information om att service finns att tillgå och om servicens innehåll och kvalitet.

- System behöver skapas som garanterar för företagen, att servicen håller en hög kvalitet, framför allt genom certifiering av servicekontoren och med hjälp av uppförandekoder.

- Det måste skapas nya sätt att stimulera utnyttjandet av företagsservice. Bl.a. bör denna fråga uppmärksammas i utbildning av såväl nyföretagare som anställda vid servicekontor, och dessutom bör IT användas på ett ändamålsenligt sätt.

Samordnad åtgärd nr 3 Ruta 6

Öppenhet inom marknader för företagsservice i Italien

Det italienska registret över privata företag som erbjuder företagsservice

I syfte att marknadsföra utbildnings- och konsultverksamhet har den italienska sammanslutningen av handelskamrar (Unioncamere), tillsammans med andra inblandade, utarbetat ett register över drygt 700 (mestadels privata) företag som tillhandahåller service. Detta register finns på Internet. [39] Vid sökning i databasen på en viss kategori av tjänster (14 alternativ finns) och på en viss region eller på hela landet, erhålls en lista över experter och konsulter, som samtliga har lämnat information om den egna verksamheten. Informationen innehåller kontaktuppgifter, kompetensområden, omsättning, antal kunder och anställda, bankuppgifter (kontonummer m.m.), eventuella intyg och medlemskap i nationella och internationella föreningar, tidigare och pågående uppdrag samt medverkan i EU-program.

[39] www.repertorio.camcom.it

Unioncamere har ingen möjlighet att ge några garantier beträffande posterna i databasen, men detta system har ökat informationen om marknaden för dessa tjänster oerhört mycket och bidrar på så sätt till att avhjälpa en allvarlig otillräcklighet hos marknaden. Det blir inte bara lättare för företagen att ta reda på var de kan få hjälp, de får också större förtroende för de företag som de planerar att anlita.

Verksamheten i en särskild arbetsgrupp som inrättades av styrgruppen för de samordnade åtgärderna illustrerar också den ständigt aktuella frågan om marknadsföring och utnyttjande av företagsservice. Efter seminariet i Rom föreslog de italienska myndigheterna en noggrannare undersökning av både företagens och serviceorganisationernas syn på innehållet i och kvaliteten på företagsservicen. Flera medlemsstater visade intresse för denna idé och efter det att saken diskuterats i en arbetsgrupp pågår nu en samordnad undersökning inom ramen för ett projekt tillsammans med kommissionen finansieras av de fem inblandade medlemsstaterna.

Slutligen bör det nämnas att ett antal av de punkter som kom ut av Dublin-forumet beaktades vid författandet av rekommendationen om små och medelstora företags deltagande i det stödprogram [40], som nu ligger på kommissionens bord. Det finns självfallet en viss grad av överlappning mellan stödprogram och stödåtgärder, även om programmen vanligtvis är mer avancerade och t. ex. ofta i konkurrens med andra sökande ställer krav på formella ansökningar, i motsats till den öppna möjligheten att få del av stödåtgärder. Det är således inte svårt att inse att många av de praktiska problem som företag har erfarenhet av i samband med att de har deltagit i EU-stödprogram och nationella program påminner om svårigheterna i samband med det till synes enklare förfarandet för företagsservice. Ofta är informationen otillräcklig, program utformas inte så att hänsyn tas till små och medelstora företags olika situationer och företagen har själva inte möjlighet att på ett effektivt sätt ta vara på den erbjudna servicen.

[40] Commission Recommendation on the Means of Improving the Access of Small and Medium-sized Enterprises to Support Programmes.

4.2. Helhetsbedömning av resultaten av de samordnade åtgärderna nr 2 och 3

Arbetet gällande båda aspekterna av service till företag har utmynnat i en rad tydliga slutsatser. Även om det obestridligen finns goda sätt att arbeta överallt i Europa och även om många personer som arbetar med att hjälpa företag är mycket engagerade, finns det definitivt utrymme för förbättringar. I själva verket är det just de som är verksamma inom området som talar sig varmast för nya metoder.

Slutsatserna kan sammanfattas så här:

- Serviceföretag måste vara kundinriktade.

- Servicen måste tillhandahållas i större utsträckning i alla regioner i EU och den behöver bli mer sammanhängande och konsekvent. Framför allt bör den generella kvalitetsnivån närma sig den högsta nivå som finns någonstans inom EU.

- Olika tjänster för olika slags företag. Det måste göras större skillnad mellan insatser för olika utvecklingsstadier (etableringsfasen, expansionsfasen, överlåtelse till nästa generation).

- För varje typ av företag bör det fastställas ett utbud av bastjänster som alla företag lätt kan utnyttja. Detta utbud skall ha en tydlig anknytning till alla de större områden som ingår i en affärsverksamhet.

- För att underlätta användandet bör ändamålsenliga IT-lösningar utnyttjas.

- Det behöver ställas upp kvalitetsnormer för servicen. Benchmarks måste fastställas och därefter revideras kontinuerligt. Dessutom bör det bli rutin att utvärderingar görs.

- Det finns ett trängande behov av en ökande yrkesmässighet av den personal som arbetar med företagsservice, både i den privata och den offentliga sektorn. Detta måste understödjas av utbildning och lämpliga kvalifikationer, karriärvägar, väl utvecklade yrkessammanslutningar och erkänd status i omvärldens ögon.

- Satsningen på att höja kvaliteten och öka yrkesmässigheten bör grundas på ett aktivt program för fastställande och spridning av de bästa arbetssätten.

Slutsatsen blir att, även om båda samordnade åtgärderna omfattar ett mycket brett spektrum av arbetsmetoder och närmar sig problemen från olika håll, har bägge lett till två centrala slutsatser, nämligen att företagsservicen måste bli mer sammanhängande och att hög kvalitet måste kunna garanteras överallt.

5. Slutsatser och kommande utveckling

5.1. Resultaten av de samordnade åtgärderna - en sammanfattning

Programmet för de samordnade åtgärderna är tämligen ambitiöst. Det började med några av de grundläggande frågorna i näringspolitiken och mycket komplexa förhållanden fick skärskådas. Det krävdes ett betydande mått av samordning, framför allt av medlemsstaternas olika bidrag till arbetet, och det var nödvändigt att engagera många olika kategorier av yrkesverksamma personer och näringslivsorganisationer. Det fanns ingen större förtrogenhet med processen att först ta reda på och sedan förmedla goda lösningar samt de hjälpmedel som används i denna process. I hög grad fick processen och hjälpmedlen utformas tillsammans med själva programmet. Eftersom det inte fanns någon rättslig skyldighet som går längre än den som stipuleras allmänt i fördraget, var det i grund och botten god vilja som drev arbetet framåt. Dessutom fick all verksamhet rymmas inom kommissionens och medlemsstaternas befintliga budgetramar.

Mot denna bakgrund har avsevärda framsteg gjorts med de samordnade åtgärderna. Ett särskilt mål som nämns i det integrerade programmet var att de politiskt beslutade insatserna skulle bli mer probleminriktade och mer likformiga. [41] Detta har uppnåtts. Det framgår tydligt av de samordnade åtgärdernas resultat att myndigheterna i medlemsstaterna har lärt sig mycket av sina motsvarigheter i de andra EU-länderna, och de har anpassat lagstiftningen och arbetsmetoderna efter dessa lärdomar.

[41] "Det integrerade programmet för små och medelstora företag och hantverkssektorn", meddelande från kommissionen, KOM(96) 329 slutlig, 10.7.1996, s. iv.

Det går att peka på vissa bestämda förändringar som de samordnade åtgärderna har föranlett. Dessutom har de fyllt en viktig funktion i det att de dels har hjälpt till att föra fram de frågor som det i allt högre grad råder samförstånd om, dels har gjort det möjligt att bevaka de framsteg som görs i arbetet att förbättra företagens situation.

På europeisk nivå diskuteras nu företagsklimat och stödåtgärder, och det är uppenbart att diskussionerna har gått framåt i fråga om tydliga helhetsbilder av lämpliga prioriteringar, vilket är de samordnade åtgärdernas förtjänst. Följaktligen har bättre målinriktning och viss konvergens uppnåtts, och det har fastställts mått för att mäta kommande framsteg.

Enighet kan uppnås utgående från de specifika rekommendationerna om bättre företagsvillkor och företagstjänster med enhetlighet, kvalitet och flexibilitet enligt avsnitten 2.1 och 4.2 ovan.

Framsteg har också gjorts i fråga om rutiner och förfaranden vid fora och seminarier i samband med de samordnade åtgärderna. Den erfarenhet som kommissionen och medlemsstaterna samlat på sig från evenemangen har bidragit till att göra dem mer produktiva.

Tack vare att diskussionerna har kunnat förankras i en väldefinierad grund har de inte avvikit så mycket från det centrala ämnet. Genom integreringen i ett fast evenemangsprogram har framstegen varit påtagliga när det gäller de frågor som behandlas och de metoder som tillämpas. Det har även i vissa fall gjorts mer omfattande förberedelser och arbetet har otvivelaktigt följts upp i högre grad.

Detta har uppnåtts utan nämnvärd extrakostnad för gemenskapen och medlemsstaterna, vilket bekräftas i utvärderingsrapporten om det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag [42], där de samordnade åtgärderna bedöms ytterst positivt.

[42] Utvärderingsrapport om det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag i Europeiska unionen (1997-2000), KOM (1999) 319, slutlig, 29.6.1999.

Den första delen av programmet för samordnade åtgärder, enligt de ursprungliga planerna i det integrerade programmet, har nu i huvudsak fullbordats. De sista pusselbitarna i denna första europeiska kartläggning av hur man behandlar alla de viktigaste aspekterna av företagsklimatet för små och medelstora företag kommer att falla på plats i samband med evenemangen som skall handla om stödåtgärder för tillväxtföretag, och som är inplanerade till slutet av 1999 och början av 2000.

Det är uppenbart att slutsatserna i punkterna 3.4 och 4.2 ovan utgör de viktigaste lärdomarna. Dessa slutsatser anger vad som bör prioriteras i nästa fas av de samordnade åtgärderna. De utgör ett komplement till rekommendationen om förbättring av företagsklimatet för nyetablerade företag, meddelandet om överlåtelse av små och medelstora företag, BEST-gruppens rekommendationer och BEST-handlingsplanen.

5.2. Nästa fas av de samordnade åtgärderna

För nästa fas av de samordnade åtgärderna behövs ett nytt initiativ som kan ge samma slags perspektiv som det integrerade programmet gav. Vid sidan av vidareutvecklingen av punkterna i det första initiativet, måste nästa fas även ta hänsyn till resultaten från den första fasen, så att det sker en förstärkning av de samordnade åtgärdernas effekter i andra fasen. Dessa består av de faktiska och specifika förändringar som rekommenderades under den första fasen i fråga om de arbetsmetoder som tillämpas vid myndigheter och vid såväl offentliga som privata förvaltningar. Förändringarna skall gå i riktning mot ett mer sammanhängande och ändamålsenligt sätt att angripa de faktorer som påverkar företagsklimatet och som den offentliga sektorn styr över.

En väsentlig del i arbetet blir att fortsätta att förespråka och följa genomförandet av de förslag som ingår i kommissionens rekommendation om förbättring av företagsklimatet och i meddelandet om överlåtelse av företag samt förvisso även förslagen i BEST-rapporten. Den andra delen kommer att bestå av effektiv spridning och mer vidsträckt tillämpning av resultaten av de samordnade åtgärderna nr 2 och 3.

Härvid kommer det att vara nödvändigt att fortsätta att förfina de metoder som används inom ramen för de samordnade åtgärderna. Det råder allmän enighet om att det nu löpande arbetsprogrammet bör ges ett längre framtidsperspektiv - åtskilliga år framåt i tiden - och att erfarenheterna från organiseringen av det tidigare arbetet bör dokumenteras i en handledning. De IT-hjälpmedel som används för de samordnade åtgärderna måste vidareutvecklas, inte bara på det rent tekniska planet, utan också så att de kan användas effektivt för analyser och för samarbete med medlemsstaterna.

Det är också nödvändigt att framdeles engagera en bredare målgrupp än den som hittills systematiskt har engagerats. Vissa av de senast anordnade evenemangen var inte lika omfattande som de inledande fora och mer inriktade på särskilda sakområden, nämligen specialiserad utbildning, finansiella tjänster och ledning av företagskuvöser. I synnerhet gav dessa evenemang personer som arbetar inom det berörda området en möjlighet att knyta kontakter och utbyta åsikter om fortsatt arbete med de frågor som väckts. I de formella slutsatserna från seminarierna omnämndes idéerna om en ny inriktning på de tjänster som diskuterades. Senare kontakter har dock bekräftat att det finns ett intresse av att diskussionerna följs upp och att det etableras ett fortgående erfarenhetsutbyte gällande de bästa lösningarna samt ett främjande av sammanhängande kvalitetsservice inom respektive område. Genom att planera för diskussionsgrupper som ett led i Internet-strategin har denna vilja att delta i kontinuerliga diskussioner avspeglats. Detta bygger vidare på den utveckling som i viss mån pågår i de berörda organisationerna, där man redan intresserar sig mycket för kvalitetsfrågor. Att skapa förutsättningar för att arbetet med fastställande av bästa lösningar skall nå ut till en bredare målgrupp kan bli ett centralt inslag i programmet för samordnade åtgärder under nästa period.

Men det är viktigt att denna utveckling ses mot bakgrund av det pågående arbetsprogrammet för styrgruppen för de samordnade åtgärderna. I avsnitt 2 nämndes de två arbetsgrupper som skall behandla metoder för fastställande av bästa lösningar respektive marknadsföring och utnyttjande av företagsservice. Dessa grupper angriper visserligen problemet från olika vinklar, men de arbetar båda med frågan om hur man fastställer objektiva kriterier för att avgöra vilken lösning som är bäst. Den ena vägen att fastställa bästa lösningar bygger på upprepning och innebär att man tillkännager lösningar som har ansetts vara bra och samtidigt uppmanar dem som är verksamma inom området att rapportera om bättre lösningar. Detta tillvägagångssätt används i de diskussioner som skall föras på Internet. Den andra eventuellt framkomliga vägen är att i förväg ställa upp kriterier för fastställande av bästa lösningar och att tillämpa dessa kriterier när man sätter upp benchmarks för en rad olika typer av företagsservice.

Arbetsgrupperna utför en analys som leder i denna riktning. Tanken är i själva verket att de båda tillvägagångssätten skall korsbefrukta varandra och leda till att man snabbt får fram ett antal verksamhetsindikatorer. Dessa indikatorer skall kunna användas som referenspunkter vid fastställande av kvalitetsnormer av alla slag, uppförandekoder för yrkesmän eller andra hjälpmedel som kan användas för att utveckla en förstklassig service åt företagen.

Samspelet mellan dessa båda tillvägagångssätt för att fastställa bästa lösningar är inte bara väsentligt sett till de använda metoderna. Inom ramen för de samordnade åtgärderna har det utvecklats ett arbetssätt som är synnerligen lämpligt för sådant arbete där subsidiaritetsprincipen inte endast är en nödvändighet utan även en garanti för effektivitet. Medlemsstaternas bidrag till arbetet att upprätta grundläggande och objektiva kriterier för den process där bästa lösningar fastställs avgör inriktningen på diskussionerna mellan de personer som är verksamma inom området. Detta torde i sin tur leda till att utfärdade rekommendationer med säkerhet går att tillämpa inom hela EU och verkligen kan följas av medlemsstaterna.

Denna process kommer att leda till att tidigare samordnade åtgärders i grund och botten subjektiva fastställande av bästa lösningar lämnas. Att bara föra fram intressanta idéer och arbetssätt på stora fora har förvisso sin givna plats. Inspirationsvärdet av att se hur kolleger som arbetar någon annanstans angriper kända problem är en viktig motivationsfaktor. Men denna metod har också sina begränsningar och det står nu klart att den tilltagande önskan om yrkesmässighet vid tillhandahållande av företagsservice gör att de bästa lösningarna måste fastställas på ett mer systematiskt sätt.

När man talar om nästa fas i arbetet med de samordnade åtgärderna bör man naturligtvis hålla i minne att samarbetet mellan medlemsstaterna inte fortskrider i små korta steg. Mycket av arbetet att ge de samordnade åtgärderna ett kraftfullt understöd har redan kommit igång. De samordnade åtgärderna försiggår inte heller i ett vakuum. Även annan viktig utveckling i näringspolitiken och i övrig besläktad politik måste tas med i beräkningen. Bl.a. är det självklart att hänsyn måste tas till BEST-handlingsplanen, som har stakat ut en viss färdriktning. Dessutom måste man ta med i beräkningen de nationella handlingsplaner för sysselsättning, som innehåller bevakning av pågående och planerade insatser för att förbättra företagsklimatet.

De samordnade åtgärderna har nu nått en punkt då de måste ges en möjlighet att bidra till dessa andra viktiga europeiska initiativ. Vad BEST-handlingsplanen beträffar finns redan sådana idéer och det är inte svårt att etablera anknytningar, eftersom det ursprungliga - och ännu gällande - motivet till de samordnade åtgärderna är snarlikt det som ligger bakom både BEST-handlingsplanen och den särskilda delen om företagaranda som ingår i sysselsättningsplanerna.

Exakt hur detta ytterligare bör utformas ligger inte inom ramen för denna rapport. Det måste avgöras tillsammans med de övriga inslagen i gemenskapens näringspolitik efter det att det innevarande fleråriga programmet har löpt ut. Det står dock klart att de samordnade åtgärderna kan bidra med en tydlig och allt mer sofistikerad arbetsmetod. Tillsammans med alla viktiga förändringar som håller på att äga rum överallt i Europa på centrala näringspolitiska områden skall arbetet med de samordnade åtgärderna fortsätta att spela en väsentlig roll i EU:s och dess medlemsstaters ansträngningar för att skapa och genomföra en enhetlig strategi för att med hjälp av starka och dynamiska företag främja tillväxt och konkurrenskraft.

Bilagor

Bilaga 1 Evenemangsprogram för de samordnade åtgärderna

Bilaga 2 Text till skriften Att stödja nyföretagande - tips till organisationer som ger företagsservice

Bilaga 1

EVENEMANGSPROGRAM FÖR DE SAMORDNADE ÅTGÄRDERNA

>Plats för tabell>

* Kommissionens rekommendation om förbättring och förenkling av företagsklimatet (22.04.1997).

Kommissionens meddelande om överlåtelse av små och medelstora företag (28.03.1998).

Bilaga 2

Europeiska kommissionen

Att stödja nyföretagande Tips till organisationer som ger företagsservice

Förord

De olikheter som är utmärkande för Europeiska unionen är på många områden en stor tillgång. Denna handledning skall hjälpa till att få igång en process som syftar till att dra nytta av denna tillgång och skapa bättre förutsättningar för det växande antalet små och medelstora företag, vilka utgör motorn i den moderna europeiska ekonomin.

De flesta företag behöver hjälp under någon fas i sin utveckling. Detta hjälpbehov uppstår särskilt ofta i början av företagens liv. Det finns gott om belägg för att rätt klimat och rätt slags information och rådgivning under denna fas kan bidra först till att företagen får en bra start och sedan till att de överlever de svåra första åren.

I denna handledning redovisar vi resultaten av ett program för samråd om stödåtgärder för företag. Programmet bygger på samverkan mellan EU:s medlemsländer. Vi har plockat ut ett tjugotal exempel på bra lösningar i arbetet med att hjälpa nystartade företag när det gäller utbildning, information, finansiering och direktstöd via företagskuvöser. Varje exempel innehåller en kort beskrivning samt hänvisningar för läsare som önskar ytterligare upplysningar. Det finns särskilda hänvisningar till rapporter från de seminarier där exemplen redovisades samt till de ansvariga organisationernas hemsidor på Internet.

Det är min förhoppning att dessa exempel på bra lösningar skall intressera alla som på ett eller annat sätt är involverade i arbete med att stödja företag och särskilt då de personer som arbetar direkt med företag och hjälper dem att utveckla verksamheten. Självklart finns det massvis av andra, i branschen kända, exempel på goda eller kanske rentav bättre arbetssätt. Ett av syftena med denna handledning är också att uppmuntra till feedback i form av andra exempel och att stimulera till diskussioner om respektive arbetssätts fördelar. Om du själv är involverad i insatser för att stödja företag, hoppas jag att du aktivt kommer att följa med i dessa diskussioner. På de sidor som följer härnäst beskrivs hur arbetet kommer att läggas upp.

Genom att lära av varandra och anpassa de bästa metoderna till de lokala förhållandena kan vi runt om i EU bygga upp en verkligt professionell företagsservice med högsta möjliga kvalitetsnivå. Jag rekommenderar läsning av denna handledning, som är ett viktigt inslag i denna process.

Att stödja nyföretagande

Tips till organisationer som ger företagsservice

Nya företag tillför nyskapande tänkande och vitaliserar den moderna tidens samhälls ekonomi. Tack vare de nya företagen letar sig nya varor och tjänster snabbt ut på marknaden och nya metoder och processer introduceras på ett flexibelt sätt. Därigenom skapas anställnings möjligheter för en växande andel av den arbetsföra befolkningen. Följaktligen är tillkomsten av nya företag en fråga som står högt upp på den politiska dagordningen i samtliga EU-länder.

När företag sätter igång sin verksamhet behöver de rätt förutsättningar för att kunna frodas. Ofta söker de även hjälp och vägledning utifrån. Ibland är det vänner och bekanta som bidrar med goda råd. Men när de söker professionell rådgivning vänder de sig ofta till någon av de många service organisationer av olika slag som finns runt om i EU. Åtskilliga av dessa erbjuder tjänster som är särskilt inriktade på hjälp till nystartade företag.

Ofta kan denna hjälp vara avgörande för om företaget gör succé eller fiasko. Nyföretagarna förväntar sig under alla förhållanden en förstklassig service som är lättillgänglig och anpassad efter deras behov. Detta är heller inte för mycket begärt.

En stor del av den service som tillhandahålls är redan ytterst professionell. Det finns gott om exempel på bra arbetssätt. Men även de allra bästa organisationerna som arbetar med företagsservice vet att de kan lära av andra och i synnerhet av liknande organisationer som verkar någon annanstans i Europa.

Syftet med denna handledning är att bidra till förbättringar av de mångskiftande stödåtgärder som görs för små och medelstora företag. Detta skall uppnås genom förmedling av exempel på bra arbetssätt.

Det råder bred enighet om principerna. Som exempel på detta kan nämnas att den s.k. BEST-rapporten [43] fick ett positivt mottagande från många håll. Rapporten innehåller ett antal rekommendationer om sådant som anses vara nödvändigt för bättre företagsklimat och företagsservice. I denna handledning tas ytterligare ett steg genom att konkreta exempel förs fram, och härigenom illustreras hur principerna för stödåtgärder för nystartade företag kan omsättas i praktisk handling.

[43] Europeiska gemenskaperna (1998), "Rapport från arbetsgruppen för enklare företagsvillkor", Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, Luxemburg,. ISBN 92-828-3418-2.

Dessa exempel har sammanställts inom ramen för ett näringspolitiskt samarbete mellan EU-länderna, vilket går under benämningen "samordnade åtgärder". I detta program har Europeiska kommissionen hjälpt länderna att organisera ett omfattande utbyte av erfarenheter inom områden som är livsviktiga för företagen och för konkurrenskraften hos näringslivet i EU.

I en rad forum och mindre seminarier har huvudfrågorna för nystartade företag fastställts inom områdena utbildning, information, finansiering och direktstöd via företagskuvöser. Yrkesmän och specialister som utnämnts av EU-länderna har medverkat i diskussioner och redogjort för hur de egna organisationerna har gått tillväga för att kunna erbjuda högklassig service inom dessa områden.

Nedan redovisas kortfattat ett antal fall som har uppmärksammats under arbetet med de samordnade åtgärderna. Dessutom finns det uppgifter om var man kan få mer information om dessa goda exempel, både i rapporter från de seminarier där exemplen redovisades och, i förekommande fall, via Internet.

Exemplen har valts på grundval av slutsatserna från seminarierna, där de viktigaste frågorna för nystartade företag pekades ut. Kommissionen har i samarbete med EU-länderna bestämt vilka konkreta fall som tydligt illustrerar respektive fråga och som bör finnas med i de fortsatta diskussionerna.

Förhoppningsvis kommer exemplen att uppfattas som tänkvärda och stimulera till ifrågasättande och förändringar på de olika kontor där man arbetar med att ge service till nystartade företag. Denna handledning är dock bara ett första steg. Naturligtvis finns det många andra exempel på bra arbetssätt. Meningen är att en mycket bredare diskussion skall komma igång och att denna skall utmynna i information om dessa lösningar och analyser av deras fördelar. Detta borde i sin tur kunna leda till ett mycket bredare utbyte av goda erfarenheter.

Ytterligare information om bra lösningar som har framkommit under arbetet med de samordnade åtgärderna finns på en hemsida tillhörande Europeiska kommissionen på adressen:

http://europa.eu.int/comm/dg23/index.htm

Där kan man särskilt finna aktuell information om de nedan redovisade exemplen samt om andra fall som tagits upp på fora och seminarierna.

Därutöver har denna hemsida följande att erbjuda organisationer som sysslar med företagsservice och andra som är intresserade av näringspolitik:

* Möjlighet att ta reda på mer om EU-ländernas politik och program.

* Diskussioner, i en samling diskussionsgrupper, om bästa lösningar i fråga om en lång rad olika stödåtgärder.

Särskilt diskussionsgrupperna kommer att driva på debatten om de bästa arbetssätten och kvalitetsnormer för företagsservice och övriga former av stödåtgärder. Efter en inledande pilotfas är strävan att en ännu bredare grupp av personer som verkar inom denna bransch skall delta aktivt i diskussionsgrupperna. Den som vill följa dessa diskussioner och eventuellt själv göra inlägg bör ta sig en närmare titt på diskussions grupperna på den hemsida som ägnas åt samordnade åtgärder (på engelska "Concerted Actions").

Ytterligare arbete pågår. Dels kartläggs bra arbetsmetoder när det gäller stöd till företag under andra faser i livscykeln, dels vidareutvecklas hemsidan som informations- och inspirationskälla för personer som har till uppgift att förse företag med den sorts service som de behöver. Om du som läser detta har ett yrkesmässigt intresse av att hjälpa företag, håll dig då à jour med utvecklingen på detta område och se om du har något att lära av hur dina kollegor runt om i EU resonerar och arbetar.

Tjugo exempel på bra lösningar

Insatserna för att främja och stödja nystartade företag kan handla om alltifrån att man skapar rätt motivation i skolan, att man skapar en kreativ miljö för förverkligande av affärsidéer och att man tillhandahåller en viss typ av information och rådgivning till att man ger tillgång till rätt slags finansiering.

Följande exempel illustrerar hur man med olika former av stödåtgärder kan hjälpa nystartade företag på ett effektivt sätt. Tillsammans utgör de ett paket, som understryker att nystartade företag har en rad olika behov och att de lyckas bäst om den service de får är allsidig och håller hög kvalitet.

SPRIDNING AV BRA ARBETSSÄTT

UTBILDNING OCH INFORMATION FÖR NYSTARTADE FÖRETAG (STOCKHOLM)

Utbildning är en av grundförutsättningarna för etablering av företag och för företagens överlevnad. På senare år har ett stort antal länder, utbildnings anstalter och organisationer utarbetat utbildningsprogram som riktar sig till nyföretagare. Denna fråga togs upp i ett seminarium som anordnades i Stockholm. Syftet var att redovisa några av de mest framgångsrika utbildnings programmen och att bidra till bättre utbildnings möjligheter i EU-länderna.

Ytterligare information om de exempel som här följer finns i slutrapporten "Training for Business Start-ups" från Stockholms seminariet den 4-5 maj 1998.

1. Entreprenörskultur

Tema

En entreprenörskultur behöver stimuleras, särskilt bland de unga. Det bör ske genom att företagarandan befrämjas i läroplaner och genom att man verkar för en positivare syn på företagare (även de företagare som det går dåligt för i början). Detta måste kompletteras med lämpligt undervisnings material samt utrustning och lokaler för utbildningen.

Föredömligt exempel

Utbildningsdepartementet i Danmark har inrättat ett program för att främja entreprenörskap i utbildningssystemet. Programmet heter "Handlingsprogram for dansk selvstaendighedskultur: Ivaerksaetteri og innovation". Under en tvåårsperiod har 30-40 % av den unga befolkningen utbildats i entreprenörskap på olika nivåer - från grundskolan till högskolan och yrkesutbildningen. 200 projekt har genomförts, vilket betyder att man har inrättat lokaler, skaffat utrustning och tagit fram undervisnings material för hela utbildningssystemet. Lärarna har gått särskilda kurser i entreprenörskap. En utvärdering av programmet har visat att de elever och studerande som har genomgått utbildningen har fått mycket större motivation att starta eget eller att arbeta i ett litet eller medelstort företag.

Organisation

Danmarks utbildningsdepartement

Kontaktuppgifter

Jørgen Balling Rasmussen

Undervisningsministeriet

Frederiksholms Kanal 25F

1220 København K

DANMARK

Tfn: (+45) 33 92 50 00

Fax: (+45) 33 92 55 47

E-post: Joergen.Balling.Rasmussen@uvm.dk

2. Utbildning av lärare

Tema

För att få in en ny kultur i skolsystemet och i den högre utbildningen måste lärare, högskoleanställda och utbildare ändra attityd och arbetssätt. Man kan hjälpa dem med denna omställning.

Föredömligt exempel

I det brittiska "Trading Places"-projektet arbetar Centre for Enterprise Leicestershire med att främja samverkan mellan utbildnings anstalter, näringslivet och organisationer som ägnar sig åt företagsservice. Projektet går i princip ut på att högskoleanställda får möjlighet att byta plats med företagare under en del av en arbetsvecka. Därigenom får de erfarenhet av att tillämpa akademiska kunskaper på de särskilda problem som småföretagen har att hantera. Företagarna får i sin tur tillfälle att arbeta på en högskola och berätta för de studerande om sina erfarenheter av att leda ett litet eller medelstort företag. Den samlade erfarenheten av en mängd utbyten av detta slag håller på att sammanställas i ett antal fallstudier, som kommer att kunna användas i undervisningssyfte på olika håll i regionen. På längre sikt kommer undervisnings program att ändras och partnerskap att etableras.

Organisation

Centre for Enterprise Leicestershire

Kontaktuppgifter

Paul Hannon

The Centre for Enterprise

The Innovation Centre

49 Oxford Street

Leicester

LE1 5XY

STORBRITANNIEN

Tfn: (+44-0) 116 250 6068

Fax: (+44-0) 116 250 6069

E-post: centforent@webleicester.co.uk

Ytterligare information

Rapport om "Trading Places"-projektet

Internet: http://www.centreforenterprise.co.uk (under utveckling)

3. Främjande av företagande i högre utbildning

Tema

På universiteten och de andra högre utbildnings anstalterna skulle man kunna göra betydligt mer för att uppmuntra de studerande att starta företag.

Föredömligt exempel

Universitetet i Twente i Nederländerna har utvecklat ett system för att stimulera företagarandan och stödja företagande bland de studerande. Studerande som startar företag får inom ramen för universitetets program "TOP" direkt stöd i form av lokaler, utrustning, handledning och räntefria lån. Dessutom vinnlägger man sig om att företagaranda skall genomsyra den teoretiska sidan och kursutbudet, och man strävar efter att uppmuntra försöksverksamhet med företagsprojekt.

Organisation

Universiteit Twente

Kontaktuppgifter

Dr van der Sijde

Jann van Benthem (projektledare för TOP-projekt)

Liaison Group University of Twente

P.O Box 217 - 7500 AE ENSCHEDE,

NEDERLÄNDERNA

Tfn: (+31) 53 489 46 99

Fax: (+31) 53 489 33 60

E-post: j.w.l.vanbenthem@lg.utwente.nl

Ytterligare information

Rapport om infrastruktur för företagande i akademisk miljö

Internet: http://www.utwente.nl

4. Heltäckande och praktisk utbildning

Tema

Nystartade företag behöver ett praktiskt och lättillgängligt helhetspaket för utbildning.

Föredömligt exempel

Utbildningspaketet "Training for Business Start-up, Anytime, Anywhere", är ett program för distansstudier, vilket har utarbetats som ett led i det arbete som utförs av det nationella nätverket Entreprendre en France. Det tillhandahålls av de sex företagar föreningarna i området Poitou-Charentes i Frankrike tillsammans med det franska distans utbildnings centret CNED (Centre National pour l'Education à Distance), det franska kontoret för skapande av nya företag (Agence Pour la Création d'Entreprises) samt CEPAC Centre Atlantique. I olika kursmoduler får företagare hjälp med att analysera den egna förmågan, projektets genomförbarhet och de nödvändiga stegen för det inledande arbetet med att bygga upp företaget. De får utarbeta en mapp om affärsprojektet - inklusive en affärsplan - och de får nära uppbackning från rådgivare vid de företagar föreningar och bransch organisationer som ingår i nätverket Entreprendre en France. Utbildnings materialet är framtaget och säljs av CNED. Man kan få det antingen i pappersform eller i elektronisk form.

Organisation

CEPAC Centre Atlantique

Kontaktuppgifter

Maryvonne Boulestin

CEPAC Centre Atlantique

10 place du Temple

F-79000 Niort

FRANKRIKE

Tfn: (+33-5) 49 28 79 70

Fax: (+33-5) 49 24 57 11

CNED

Téléport 4 BP 200

F-86980 Futuroscope Cedex

FRANKRIKE

Tfn: (+33-5) 49 49 94 94

Ytterligare information

Rapport om utbildning för att starta företag när som helst och var som helst

Internet: http://www.cned.fr

5. Användningen av IT

Tema

Informationsteknik kan utnyttjas både för att presumtiva nyföretagare på ett smidigare sätt skall kunna utbilda sig och för att göra kursmaterialet mer tilltalande och informativt.

Föredömligt exempel

I likhet med sina motsvarigheter på andra håll i Europa ger det svenska nätverket Ung Företagsamhet ungdomar i åldern 16-20 år möjlighet att pröva på hur det är att starta och driva ett företag. 75 % av Sveriges gymnasie skolor deltar i programmet. Nyligen fick eleverna tillgång till ett interaktivt utbildningsmaterial i form av en cd-rom som är lätt att anpassa och som distribuerades till en bred målgrupp.

Organisation

Ung Företagsamhet i Sverige

Kontaktuppgifter

Johan Carlstedt

Ung Företagsamhet i Sverige,

c/o Industriförbundet

Box 5501

S-114 85 Stockholm

Sverige

Tfn: (+46-8) 783 80 68

Fax: (+46-8) 662 41 76

E-post: johan.carlstedt@industriforbundet.se

Ytterligare information

Rapport om Ung Företagsamhet i Sverige

Internet : http://www.ungforetagsamhet.se

6. Stöd till kvinnliga nyföretagare

Tema

Vissa grupper av nyföretagare, i synnerhet kvinnliga nyföretagare, ställs inför särskilda problem och behöver särskilda typer av utbildning.

Föredömligt exempel

Bland de talrika exemplen på speciella utbildningsinsatser för kvinnor riktar den portugisiska organisationen GDO in sig på kvinnors problem att få banklån. Kvinnorna får lära sig att presentera sina planer på ett övertygande sätt för banker och att bättre bedöma vilka förväntningar som bankerna har. De får också hjälp när det gäller förhandlingar om räntor och säkerheter.

Organisation

GDO

Kontaktuppgifter

Luis Alberto Fernandes

GDO

Rua do Borja n°55 - 2a C/V DTA

1350-045 LISBOA

PORTUGAL

Tfn: (+351-21) 397 99 77/78

Fax: (+351-21) 397 99 78

Ytterligare information

Rapport om utbildning av kvinnor för förhandlingar med banker

SPRIDNING AV BRA ARBETSSÄTT

FINANSIERING FÖR NYSTARTADE FÖRETAG (MADRID)

Madridseminariet hade som mål att fördjupa analysen av nya finansiella stödåtgärder för att det skall skapas fler företag i de olika EU-länderna. Att diskussionsämnet var finansieringsformer för nystartade företag visar att denna fråga fortfarande anses vara ett av de största hindren för nya företagsprojekt. Genom att EU-länderna delar med sig av sina erfarenheter av vilka metoder som har fungerat bäst, kan dessa finansiella hinder göras mindre.

Ytterligare information om de exempel som här följer finns i slutrapporten "Finance for SMEs in the Start-up Phase" från Madrid seminariet den 22-23 juni 1998.

1. Organisationer på marknaden

Tema

Det måste finnas en organisation som förmedlar finansiering och har till huvuduppgift att se till att nystartade företag får fram kapital.

Föredömligt exempel

Deutsche Ausgleichsbank har sin verksamhet inriktad på att stödja nystartade företag under de första åren. Man erbjuder presumtiva nyföretagare en lång rad olika finansierings- och rådgivnings tjänster. På finansieringssidan sträcker sig tjänsterna från rabatterade lån till finansiering av eget kapital, och dessa tjänster kompletteras av ett allt mer diversifierat utbud av stödtjänster.

Organisation

Deutsche Ausgleichsbank

Kontaktuppgifter

Geerd Wurthmann

Deutsche Ausgleichsbank - Kreditsekretariat

Ludwig-Erhard-Platz 3,

D-53179 Bonn

TYSKLAND

Tfn: (+49-2) 228 31 29 47

Fax: (+49-2) 228 31 23 56

E-post: dtabonn@t-online.de

Ytterligare information

Rapport om finansieringshjälp till nya företag

Internet: http://www.dta.de

2. Presentation av affärsprojekt

Tema

Vissa nyföretagare behöver kunna presentera sig själva för banker på ett mer övertygande sätt. De behöver ge bättre och mer sammanhängande information om sin nuvarande verksamhet och om framtidsplanerna.

Föredömligt exempel

I Belgien erbjuder banken Générale de Banque presumtiva nyföretagare en etableringsservice där det ingår att utarbeta en affärsplan och analysera affärsprojektet. I princip innebär detta att banken hjälper kunden att sälja in sitt projekt.

Målgrupp är personer med tillräckligt eget kapital som överväger att starta eller ta över ett företag.

De som väljs ut för detta program förbinder sig ta emot professionell rådgivning under de första tre åren. För rådgivningen svarar en godkänd konsult, som kunden själv väljer från en lista som han eller hon får från banken.

För att denna service skall organiseras och ledas på ett bra sätt har banken knutit till sig en grupp rådgivare från olika universitet och från näringslivet. Dessa har ansvaret för att rekrytera konsulter, utbilda dessa och samordna stödprogram till förmån för personer som startar företag.

Organisation

Générale de Banque

Kontaktuppgifter

Philippe Goossens

Générale de Banque Corporate Finance

Warandeberg 3

B-1000 Bruxelles

BELGIEN

Tfn: (+32-2) 518 45 76

Fax: (+32-2) 518 47 79

Ytterligare information

Rapport om finansiering av affärsprojekt via bank

Internet: http://startersfr.gbank.be

3. Relationshantering på banker

Tema

En välkommen utveckling inom banksektorn är att man nu fäster större vikt vid att det råder särskilda förhållanden för de kunder som utgörs av små och medelstora företag. Kundvänliga arbetssätt, i synnerhet s.k. relations hantering (relationship management), ligger i både bankernas och de små och medelstora företagens intresse. För företagen är fördelen den att de bedöms efter sin verkliga styrka, i stället för enligt någon abstrakt formel.

Föredömligt exempel

Bank of Irelands enh