***** 
•k -k 
TV it 
*v ** EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 13.10.1999 
KOM(1999) 505 slutlig 
ÅTERKOMMANDE 
RAPPORT 
1999 
FRÅN KOMMISSIONEN 
OM 
UNGERNS 
FRAMSTEG PÅ VÄGEN MOT ANSLUTNING 
Innehållsförteckning 
A. Inledning 
a) Förord 
b) Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Ungern 
Utvecklingen (även beträffande bilateral handel) inom ramen för Europaavtalet 
mellan EU och Ungern 
Partnerskapet för anslutning och det nationella programmet för antagande av 
gemenskapens regelverk 
Stödet inför anslutningen: Phare 
Phare-programmets förvaltningssystem 
Stödet inför anslutningen för år 2000 
Partnersamverkan 
Förhandlingsprocessen och genomgången av gemenskapens regelverk 
B. Kriterier för medlemskap 
1. Politiska kriterier 
Inledning 
Den senaste tidens utveckling 
1.1 Demokrati och rättsstat 
Parlamentet 
Den verkställande makten 
Rättsväsendet 
Åtgärder för att bekämpa korruption 
1.2 Mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter 
Medborgerliga och politiska rättigheter 
Ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter 
Minoriteters rättigheter och skydd 
1.3 Allmän bedömning 
2. Ekonomiska kriterier 
2.1 Inledning 
2.2 Ekonomisk utveckling 
Makroekonomisk utveckling 
S trukturreformer 
2.3 Bedömning på grundval av Köpenhamnskriterierna 
Övergången till fungerande marknadsekonomi 
Förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen 
2.4 Allmän bedömning 
3. Förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför 
3.1 En gränslös inre marknad 
De fyra friheterna 
Konkurrens 
3.2 Ny teknik och framtidsfrågor 
Informationssamhället 
Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor 
Forskning och teknisk utveckling 
Telekommunikation 
Den audiovisuella sektorn 
2 
3.3 Ekonomiska och fiskala frågor 
Den ekonomiska och monetära unionen 
Beskattning 
Statistik 
3.4 Politiken inom olika sektorer 
Industri 
Jordbruk 
Fiske 
Energi 
Transport 
Små och medelstora företag 
3.5 Ekonomisk och social sammanhållning 
Sysselsättning och sociala frågor 
Regionalpolitik och sammanhållning 
3.6 Miljö och livskvalitet 
Miljö 
Konsumentskydd 
3.7 Rättsliga och inrikes frågor 
3.8 Yttre förbindelser 
Handel och internationella ekonomiska förbindelser 
Utvecklingssamarbete 
Tull 
Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken 
3.9 Finansiella frågor 
Finansiell kontroll 
3.10 Allmän bedömning 
4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens 
regelverk 
4.1 Den offentliga förvaltningens organisation 
4.2 Den offentliga förvaltningens och rättsväsendets förmåga: Nyckelområden för 
genomförandet av gemenskapens regelverk 
C. Slutsats 
D. Partnerskap för anslutning och nationellt program för antagande 
av gemenskapens regelverk: Övergripande bedömning av 
genomförandet 
1. Partnerskap för anslutning: Bedömning av prioriteringarna på kort 
och medellång sikt 
2. Bedömning av det nationella programmet för antagande av 
gemenskapens regelverk 
Bilagor 
Människorättskonventioner som ratificerats av kandidatländerna 
Statistiska uppgifter 
A. Inledning 
a) Förord 
Enligt meddelandet Agenda 2000 skall kommissionen årligen lämna en rapport till 
Europeiska rådet om de framsteg som vart och ett av kandidatländerna i Central- och 
Östeuropa gjort i förberedelserna för medlemskap. Den första rapporten skulle enligt 
meddelandet lämnas i slutet av 1998. Vid toppmötet i Luxemburg beslöt Europeiska 
rådet följande: 
"När det gäller granskningen av de framsteg som har gjorts av varje kandidatstat i 
Central- och Östeuropa inför anslutningen med avseende på Köpenhamnskriterierna, 
i synnerhet i vilken takt övertagandet av unionens regelverk sker, kommer kommissionen 
att för varje stat överlämna regelbundna rapporter till rådet, vilka i förekommande fall 
skall åtföljas av rekommendationer att inleda bilaterala regeringskonferenser och detta 
redan från slutet av 1998." ... "I detta sammanhang skall kommissionen fortsätta att följa 
den metod som fastställs i Agenda 2000 i utvärderingen av kandidatstaternas förmåga att 
uppfylla de ekonomiska kriterierna och att påta sig de skyldigheter som anslutningen 
medför." 
Europeiska rådet uppmanade vid sitt möte i Wien kommissionen att lägga fram sina 
nästkommande lägesrapporter inför Europeiska rådet i Helsingfors. 
Den här återkommande rapporten om Ungern är upplagd på samma sätt som 
kommissionens yttrande från 1997.1 rapporten 
- beskrivs förbindelserna mellan Ungern och unionen, särskilt inom ramen för 
associeringsavtalet, 
- analyseras situationen vad gäller de politiska villkor som Europeiska rådet anger 
(demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter, skydd av minoriteter), 
- bedöms Ungerns situation och framtidsutsikter vad gäller de ekonomiska villkor som 
Europeiska rådet anger (fungerande marknadsekonomi, förmåga att hantera konkurrens 
och marknadskrafter inom unionen), 
- analyseras Ungerns förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför, 
dvs. landets förmåga att anta unionens regelverk i form av fördraget, sekundärrätten och 
unionens politik på olika områden. I denna del av rapporten ägnas särskild 
uppmärksamhet åt kärnsäkerhetsnormer, vilkas betydelse framhölls av Europeiska rådet 
vid dess möte i Köln. 
I rapporten behandlas också den rättsliga och administrativa förmågan i enlighet med vad 
som begärdes av Europeiska rådet vid dess möte i Madrid, vid vilket det framhölls att 
kandidatländerna bör anpassa sina administrativa strukturer så att ett harmoniskt 
genomförande av gemenskapens politik på olika områden efter anslutningen garanteras. 
I rapporten beaktas de framsteg som gjorts sedan 1998 års återkommande rapport. Vidare 
undersöks i vilken mån de planerade reformer som nämns i fjolårets rapport har 
genomförts och granskas nya initiativ, även sådana som har direkt samband med de 
prioriteringar som ingår i partnerskapet för anslutning. Rapporten innehåller ett särskilt 
avsnitt som handlar om i vilken utsträckning landet har åtgärdat partnerskapets 
prioriteringar på kort sikt och börjat ta itu med prioriteringarna på medellång sikt. 
Bedömningen av framstegen när det gäller förmågan att uppfylla de politiska kriterierna 
och att tillämpa gemenskapens regelverk koncentreras på vad som har skett sedan den 
förra rapporten, medan den ekonomiska bedömningen går tillbaka på en mera långsiktig 
utvärdering av Ungerns ekonomiska resultat. Bedömningen av de framsteg som gjorts när 
det gäller att anta gemenskapens regelverk har i första hand gjorts på grundval av den 
lagstiftning som faktiskt har antagits och inte på grundval av lagstiftning som är under 
beredning eller som håller på att godkännas av parlamentet. Denna ansats garanterar lika 
behandling av alla kandidatländerna och gör det möjligt att objektivt bedöma och jämföra 
länderna med avseende på de konkreta framsteg de har gjort i anslutningsförberedelserna. 
Rapporten stöder sig på ett stort antal informationskällor. Kandidatländerna har ombetts 
att lämna uppgifter om de framsteg som gjorts i förberedelserna för medlemskap sedan 
den förra rapporten offentliggjordes. Deras framställningar på de möten som hållits inom 
ramen för Europaavtalen, deras nationella program för antagande av gemenskapens 
regelverk och de uppgifter som lämnats i samband med den analytiska genomgången av 
regelverket (s.k. screening) och i samband med förhandlingarna har också använts som 
informationskällor. Rådets överläggningar och Europaparlamentets betänkanden och 
resolutioner1 har beaktats vid utarbetandet av rapporterna. Kommissionen har också 
använt sig av de bedömningar som olika internationella organisationer utfört, särskilt de 
bidrag som lämnats av Europarådet, OSSE och de internationella finansiella instituten 
samt olika icke-statliga organisationer. 
b) Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Ungern 
Utvecklingen (även beträffande bilateral handel) inom ramen för Europaavtalet mellan 
EU och Ungern 
Ungern har fortsatt att genomföra Europaavtalet och har bidragit till att de olika 
gemensamma institutionerna fungerat smidigt. 
Associeringsrådet kommer att ha ett möte i december 1999. Ett möte i 
associeringskommittén ägde rum i februari 1999. Systemet med underkommittéer 
fortsätter att fungera som ett forum för diskussioner om tekniska frågor. 
Sedan den förra återkommande rapporten offentliggjordes har den gemensamma 
parlamentariska associeringskommittén, som består av företrädare för det ungerska 
parlamentet och Europaparlamentet, sammanträtt en gång, i februari 1999. 
Ungerns handel med EU har fortsatt att öka. Den ungerska exporten till EU ökade från 
11,7 miljarder euro 1997 till 14,5 miljarder euro 1998 medan importen från EU ökade 
från 13,6 miljarder euro 1997 till 16,7 miljarder euro 1998. EU:s export till Ungern under 
Föredragande i Europaparlamentet: A. Oostlander och E. Baron Crespo; medföredragande: M. 
Aelvoet, J. Donner, O. Von Habsburg, E. Caccavale, F. Kristoffersen, M. Hoff, C. Carnero Gonzales, 
P. Bernard-Raymond, R. Speciale, J. Wiersma, J.W. Bertens och B. Malone. 
första kvartalet 1999 omfattade framför allt maskiner och elprodukter, transportutrustning 
och kemiska produkter. De viktigaste varugrupperna i EU:s import från Ungern var 
maskiner och elprodukter, transportutrustning och textilprodukter. 
Problem med anknytning till genomförandet av Europaavtalet finns liksom tidigare inom 
jordbrukssektorn, där Ungern beviljar Israel mer förmånliga villkor än vad landet beviljar 
EU. Ungern har emellertid angett att landet kommer att frångå denna överenskommelse 
med Israel vid anslutningen. Problemet med diskriminerande beskattning av sprit har 
ännu inte fått någon lösning. I mars 1999 fick kommissionen rådets mandat att inleda 
förhandlingar med de associerade länderna för att uppnå nya ömsesidiga medgivanden på 
jordbruksområdet. Ungern ändrade under 1999 sitt förfarande för att erkänna importintyg 
för viner med ursprung i Europeiska unionen och avskaffade vissa krav på intyg mot 
vilka EU framfört invändningar. 
EU införde i mars 1999 en slutgiltig antidumpningstull på import av skördegarn av 
polypropen med ursprung bland annat i Ungern. Antidumpningsförfaranden har också 
inletts beträffande import av tvinnade linor och kablar av stål med ursprung bland annat i 
Ungern. 
De diskussioner som för närvarande äger rum i Europaavtalsorganen är framför allt 
inriktade på genomförandet av de prioriteringar som anges i partnerskapet för anslutning 
(se nedan) och på att försöka få framsteg till stånd inom områden såsom punktskatter, 
konkurrens och statligt stöd, liksom när det gäller övergången till den andra etappen av 
Europaavtalet. Vad beträffar konkurrens och statligt stöd hindras genomförandet av 
Europaavtalet (artikel 62) av att den ungerska författningsdomstolen har uttalat att vissa 
bestämmelser i de ungerska tillämpningsföreskrifterna på konkurrensområdet strider mot 
konstitutionen. Domstolens avgörande vinner emellertid inte laga kraft förrän den 31 
december 1999, och de ungerska myndigheterna och kommissionen arbetar för 
närvarande på att finna en lösning på problemet. När det gäller industriella standarder och 
bedömning av överensstämmelse befinner sig förhandlingarna om ett protokoll om 
europeisk bedömning av överensstämmelse, avsett att påskynda anpassningen av Ungerns 
övergripande och tekniska lagstiftning på detta område till gemenskapens regelverk, i sitt 
slutskede. 
Ungern genomförde 1997 tillsammans med kommissionen en första gemensam 
bedömning av prioriteringarna på medellång sikt i den ekonomiska politiken och är nu i 
färd med att utarbeta en ekonomisk strategi på medellång sikt jämsides med en andra 
gemensam bedömning. 
Partnerskapet för anslutning och det nationella programmet för antagande av 
gemenskapens regelverk 
Ett partnerskap för anslutning antogs i mars 1998. Dess genomförande granskas i avsnitt 
D av rapporten. 
I juli 1999 lade Ungern fram en reviderad version av det nationella programmet för 
antagande av gemenskapens regelverk. I den redovisar Ungern sin strategi inför 
anslutningen, däribland hur de prioriteringar som ingår i partnerskapet för anslutning (se 
avsnitt D) skall genomföras. 
Stödet inför anslutningen: Phare 
Phare-programmet var under 1999 det viktigaste instrumentet för finansiellt bistånd till 
stöd för Ungerns strategi inför anslutningen. 
Programmet är anslutningsinriktat och stödet koncentreras till de prioriteringar i 
partnerskapet för anslutning som hjälper kandidatländerna att uppfylla 
Köpenhamnskriterierna. Omkring 30 % av Phare-medlen används för "institutionell 
uppbyggnad" (dvs. för att hjälpa länderna att förbättra sin förmåga att genomföra 
unionens regelverk; se avsnittet om partnersamverkan nedan) och återstående 70 % 
används för att finansiera investeringar för dels en förstärkning av den organisatoriska 
struktur för normgivning och tillsyn som behövs för att säkerställa överensstämmelse 
med regelverket, dels en förstärkning av den ekonomiska och sociala sammanhållningen, 
bland annat med avseende på verkningarna av omstruktureringar i viktiga sektorer av 
ekonomin. 
Inom ramen för Phare-programmet har Ungern tilldelats 1 030 miljoner euro under 
perioden 1990-1999. 
Phare-programmet för 1999 består av en nationell tilldelning (102,87 miljoner euro) med 
följande prioriteringar: 
Integrering av romerna i skolor och på arbetsmarknaden (5 miljoner euro). 
Förstärkning av den institutionella och administrativa förmågan när det gäller tillsyn 
inom områdena finansiella tjänster, beskattning, tull, jordbruk och miljö (35,2 miljoner 
euro). 
Främjande av små och medelstora företag (6,2 miljoner euro). 
Förstärkning av samarbetet inom området rättsliga och inrikes frågor (gränsförvaltning, 
bekämpning av organiserad brottslighet, visum- och invandringspolitik) (13,6 miljoner 
euro). 
Investeringar i infrastruktur och transport (20 miljoner euro). 
Utveckling av laboratorier inom den allmänna hälsovården (8 miljoner euro). 
Deltagande i olika gemenskapsprogram (10,87 miljoner) and i programmet Tempus (4 
miljoner euro). 
Ytterligare 10 miljoner euro har anslagits till ett program för gränsöverskridande 
samarbete med Österrike, 5 miljoner euro till samarbetet med Rumänien och 2 miljoner 
euro till samarbete med Slovakien. 
Ungern deltar också i och drar nytta av Phare-finansierade program för flera länder och 
övergripande program, såsom byrån för tekniskt bistånd och informationsutbyte 
(Technical Assistance Information Exchange Office, TAIEX) och programmen för små 
och medelstora företag och för stöd till storskaliga infrastrukturprojekt. 
Sedan 1990 har stöd från Phare lämnats för att underlätta för Ungern att angripa centrala 
frågor i samband med den ekonomiska övergången och strukturreformerna. Stödet har 
främst fått formen av tekniskt bistånd och har framför allt använts för institutionell 
uppbyggnad och utveckling av politiken. Phare-medel har också i allt högre grad tagits i 
anspråk för stöd till prioriterade investeringar som regeringen fastställt vara väsentliga för 
den grundläggande omstruktureringen av ekonomin på medellång sikt. 
Som helhet betraktat har stödet från Phare haft en positiv inverkan. En faktisk överföring 
av kunskaper och förstärkning av bristfällig utrustning och knappa ekonomiska resurser 
har ägt rum på ett antal viktiga områden, exempelvis när det gäller omstrukturering och 
privatisering av industrin, utveckling av små och medelstora företag, främjande av handel 
och investeringar, energisektorn och registrering av fastigheter. Med hjälp av stödet från 
Phare till jordbruket och till utveckling av små och medelstora företag har man lyckats 
utveckla strategier för olika sektorer och inrätta viktiga institutionella och finansiella 
mekanismer för företagen inom dessa sektorer. 
Phare har exempelvis spelat en viktig roll på följande områden: 
På jordbruksområdet har stöd utgått från Phare till upprättandet av en kreditgarantifond 
för landsbygden (20 miljoner euro). Denna fond ställer garantier för medelfristiga och 
långfristiga lån till små och medelstora företag, som annars inte kan ställa erforderliga 
säkerheter för lånen, för utveckling av basverksamhet på jordbruks-, affärs-, industri-
eller tjänsteområdet. Hittills har mer än 1 200 små och medelstora företag beviljats 
lånegaranti från fonden och därmed kunnat stärka sin finansiella bas. 
Inom transportsektorn har Phare samfinansierat större infrastrukturprojekt och därmed 
bidragit till förverkligandet av regeringens ambitiösa investeringsprogram, som för 
närvarande är ställt inför allvarliga inhemska budgetbegränsningar. Genom en samlad 
mobilisering av inhemska och utländska resurser har ett stort vägnät omfattande 30 000 
km riksvägar, på vilka mer än 70 % av fordonstrafiken sker, kunnat upprustas. 
Inom området privatisering och omstrukturering har Phare stött 
utvecklingen av metoder for omstruktureringen och förberedandet av projekt 
för omstrukturering av större industriföretag. Phare har bidragit till att 
säkra omkring 15 000 arbetstillfällen som annars skulle ha gått förlorade. 
Phare-programmets förvaltningssystem 
Förvaltningssystemet för Phare reviderades 1998 och 1999 för att göra verksamheten 
snabbare, öka dess effektivitet och verkningsgrad och förbättra insynen. Ett 
decentraliserat genomförande har ända från början tillämpats för stödet från Phare. 
Myndigheterna i partnerlandet har ansvarat för tilldelning av kontrakt och utbetalning av 
stödet. Enligt budgetförordningen för Europeiska gemenskaperna krävs dock att 
kommissionen övervakar upphandlingsförfarandet och godkänner alla kontrakt som skall 
finansieras genom Phare och som undertecknats av partnerlandet innan de blir giltiga. 
Med stöd av den förordning från juni 1999 genom vilken stödet från Phare, Sapard och 
ISPA samordnas kommer kommissionen att kunna övergå till att kontrollera upphandling 
i efterhand i de fall då den anser att den finansiella kontroll som partnerlandet utövar är 
tillräcklig. Denna möjlighet kommer att undersökas för varje enskilt land och varje 
enskild sektor och kommer att införas stegvis. 
Under tiden har kommissionen för att göra genomförandet av Phare-programmen mera 
effektivt överfört en stor del av ansvaret för övervakning av upphandlingen till sina 
delegationer i kandidatländerna. 
Genomförandestrukturerna för Phare har rationaliserats i syfte att öka insynen och 
undvika en splittrad medelsanvändning. Genom denna process får kandidatländerna ett 
större ansvar. Kandidatländerna skall så långt möjligt utse stabila institutioner och 
genomförandeorgan att ansvara för förvaltningen och genomförandet av de program som 
finansieras med gemenskapsmedel efter anslutningen. 
Sedan december 1998 kanaliseras Phare-medel och andra EU-medel via en nationell fond 
under det ungerska finansministeriet. Den nationella fonden har det övergripande 
ansvaret för den finansiella förvaltningen av medlen, för att Phare-programmets regler för 
upphandling, rapportering och finansförvaltning iakttas och för att det finns ett 
fungerande system för information om projekten. En central finansierings- och 
upphandlingsenhet har också inrättats för att förbättra synligheten och insynen när det 
gäller finansförvaltning, redovisning och utbetalningar. När det gäller investeringsstödet 
från Phare har Ungern inrättat ett visst antal genomförandeorgan som kommer att ansvara 
för genomförandet av enskilda projekt. 
Efter en nedgång under de senaste fyra åren vad gäller Ungerns förmåga att utnyttja 
Phare-medel har man gjort stora insatser för att öka nivån vad gäller totalt ingångna 
kontrakt under 1999. 
Stödet inför anslutningen för år 2000 
Under perioden 2000-2006 kommer stödet till kandidatländerna inför anslutningen att 
mer än fördubblas. Vid sidan av Phare-programmet kommer detta stöd från och med år 
2000 att omfatta en stödordning för jordbruk och landsbygdsutveckling (Sapard) och ett 
strukturinstrument (ISPA) genom vilket åtgärder liknande sammanhållningsfondens 
åtgärder på miljö- och transportområdet kommer att prioriteras. 
Under perioden 2000-2002 kommer det sammanlagda finansiella stöd som finns att tillgå 
att uppgå till 96 miljoner euro per år för Phare, 38,1 miljoner euro per år för Sapard och 
mellan 70 och 100 miljoner euro per år för ISPA. 
Partnersamverkan 
En av de viktiga utmaningar som kandidatländerna står inför är att förstärka den 
offentliga förvaltningens förmåga att genomföra gemenskapens regelverk och kontrollera 
att det efterlevs. Europeiska kommissionen har erbjudit sig att i form av 
partnersamverkan mellan förvaltningar och organ ställa avsevärda mänskliga och 
finansiella resurser till förfogande för att hjälpa kandidatländerna med detta. 
Medlemsstaternas samlade sakkunskap görs nu tillgänglig för kandidatländerna, särskilt 
genom att tjänstemän utstationeras för längre tid. Uppslutningen från medlemsstaternas 
sida har varit stor, och tack vare detta stöd pågår nu partnersamverkan beträffande 
sammanlagt 108 projekt som omfattar alla kandidatländer och så gott som alla 
medlemsstater. 
Phare-programmets stöd för partnersamverkan har hittills främst varit inriktat på 
jordbruk, miljö, den offentliga sektorns finanser, rättsliga och inrikes frågor och 
förberedelsearbete inför stödet från strukturfonderna. 
För Ungerns del har partnersamverkan inom ramen för Phare hittills inletts beträffande 16 
projekt. Tyskland leder ett projekt för att biträda Ungern i arbetet med att genomföra den 
gemensamma jordbrukspolitiken och hjälper, tillsammans med Spanien, också till med 
resursplanering av strukturutvecklingsprogram och utvecklingsprogram på 
jordbruksmiljöområdet. Tre miljöprojekt pågår som gäller anpassning av lagstiftning på 
miljöområdet, upprättande och förvaltning av en central miljöskyddsfond respektive 
genomförandet av livsmiljödirektivet. På finansområdet leder Frankrike ett projekt för att 
utveckla ett övervakningssystem för statliga stöd och ett projekt som gäller kontroll 
avseende utländskt bistånd, medan Österrike och Förenade kungariket arbetar 
tillsammans med sina ungerska partner för att anpassa skattesystemet. Förenade 
kungariket leder ett projekt, i vilket också Tyskland och Danmark deltar, för att stödja 
övervakningsbyrån för statligt stöd. Bland de projekt som gäller rättsliga och inrikes 
frågor kan nämnas bekämpning av organiserad brottslighet, utveckling av kapaciteten att 
hantera asyl- och flyktingärenden, gränsförvaltning samt utbildning av personal vid de 
rättsvårdande organen. Det pågår också arbete rörande inremarknadsfrågor, bland annat 
utveckling, tillsammans med Förenade kungariket, Sverige och Frankrike, av ett system 
för marknadsövervakning samt utveckling av organ för provning och certifiering av 
produkter. Frankrike leder ett projekt som syftar till att fastställa en ram för regional 
utveckling och förbereda stödet inför anslutningen. 
Partnersamverkan är planerad för sex projekt inom ramen för 1999 års Phare-program 
och kommer att avse jordbruksstatistik, tillsyn inom området finansiella tjänster, 
förvaltning av den offentliga sektorns finanser, skatteharmonisering, asylfrågor och 
folkhälsa. 
Förhandlingsprocessen och genomgången av gemenskapens regelverk 
Den analytiska genomgången av gemenskapens regelverk har avslutat för Ungerns del 
med undantag för genomgången på jordbruksområdet, som beräknas äga rum under 
hösten. 
Sedan anslutningsförhandlingarna inleddes i mars 1998 har Ungern deltagit i två 
förhandlingsomgångar på ministernivå. Härigenom har förhandlingarna om åtta kapitel 
preliminärt kunnat avslutats (vetenskap och forskning, utbildning, små och medelstora 
företag, statistik, industripolitik, telekommunikation, fiske och konsumentskydd), medan 
förhandlingarna om sju kapitel (den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, 
bolagsrätt, fri rörlighet för varor, kultur och politik på det audiovisuella området, yttre 
förbindelser, tullunion, konkurrenspolitik) fortfarande pågår. 
10 
B. Kriterier för medlemskap 
1. Politiska kriterier 
Inledning 
I den första återkommande rapporten om Ungerns framsteg i förberedelserna inför 
medlemskap gjorde kommissionen följande bedömning: 
"Utvecklingen i Ungern bekräftar slutsaten i yttrandet att Ungern uppfyller de politiska 
kriterier som fastställdes i Köpenhamn. Ungerns institutioner fungerar liksom tidigare 
väl. Fria och rättvisa val har ägt rum, vilka medgav ett smidigt maktskifte under 1998. 
Fortlöpande uppmärksamhet behöver ägnas åt att mer effektivt bekämpa korruptionen 
och åt att förbättra romemas situation." 
"Ytterligare ansträngningar för att förbättra romernas situation" framhölls även i 1998 års 
partnerskap för anslutning som en prioritering på medellång sikt. 
Den senaste tidens utveckling 
Ungern blev i mars 1999 medlem av Nordatlantiska fördragsorganisationen (Nato). I 
november 1998 övertog Ungern för en sexmånadersperiod ordförandeskapet i 
Europarådet. I oktober 1998 hölls lokala val för tredje gången sedan 1989. Dessa gällde 
val av borgmästare, lokala och regionala folkvalda församlingar och lokala självstyrande 
minoritetsförsamlingar. Efter en ändring av den ungerska lagen om minoriteter har 
samtliga 13 minoriteter nu utsett nationella självstyrande minoritetsförsamlingar. 
1.1 Demokrati och rättsstat 
Som framhölls i den senaste återkommande rapporten har Ungern utvecklat stabila 
institutioner som utgör en garanti för demokrati och rättssäkerhet. I detta avsnitt redogörs 
därför endast för de viktigaste förändringarna under det gångna året. 
Parlamentet 
Vissa förberedande steg har tagits för att se till att minoriteterna blir representerade i 
parlamentet, en rättighet som är fastlagd i konstitutionen och i lagen om minoriteter. Det 
har emellertid ännu inte antagits någon lag om representation för minoriteterna. 
11 
Den verkställande makten 
Regeringen har antagit ett nytt utvecklingsprogram för att på fyra centrala områden 
förbättra den offentliga förvaltningen. De områden det gäller är utveckling och 
förstärkning av den offentliga förvaltningen på regional nivå, decentralisering av 
arbetsuppgifter från nationell till regional nivå, modernisering av tjänster som riktar sig 
till allmänheten samt karriärutveckling för offentliganställda tjänstemän, inbegripet 
ekonomiska incitament och utbildning. En omfattande översyn av lönesystemet som skall 
leda till att det införs resultatanknutna löner är också förutsedd i programmet. 
Rättsväsendet 
Vakan ta tjänster hos författningsdomstolen återbesätts allt eftersom vakanserna uppstår så 
att antalet domare alltid överstiger det minimum som krävs enligt konstitutionen. 
Rättsväsendet fortsätter att fungera på ett tillfredsställande sätt, om än långsamt på grund av 
den höga arbetsbelastningen. Medan domstolarna i första instans kunnat minska den 
eftersläpning i form av oavgjorda mål som förekommit under senare år, ökar antalet 
överklaganden till Högsta domstolen (se vidare avsnitt 4 om den offentliga förvaltningens 
förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk). I allmänhet tar det mer än ett år innan ett 
avgörande fälls i brottmål, medan civilmål normalt behandlas snabbare. Som ett resultat av 
reformen av rättsväsendet 1997 har domstolarna försetts med modernare teknisk utrustning 
och biträdespersonalen har utökats. 
Antalet domartjänster har varit konstant sedan 1998. Reformen av rättsväsendet 1997 har 
också medfört att ersättningen till domare förbättrats och lett till att det nationella rådet för 
rättsväsendet och institutet för juridiska studier regelbundet organiserar utbildning för 
domare. Under 1998 deltog omkring 500 domare i utbildningsprogram som gällde 
europeisk integration och gemenskapslagstiftning. Domare är skyldiga att delta i kurser i 
EG-rätt som de inbjuds till. 
Åtgärder för att bekämpa korruption 
Ungern konfronteras fortfarande med korruptionsproblem. Bekämpningen av korruption 
är en av regeringens främsta prioriteringar. 
Följande åtgärder har vidtagits för att åtgärda problemet: 
• 
• Nya regler har införts genom en ändring i strafflagen, vilken trädde i kraft i mars 
1999. Genom dessa regler har den allmänna säkerheten stärkts och straffen skärpts. 
Nya enheter för korruptionsbekämpning har inrättats vid den ungerska polisens 
nationella huvudkontor och vid varje regionalt gränsvaktsdirektorat. För att skärpa 
kontrollerna i gränsområdet mellan Ungern och Rumänien har den ungerska 
gränsbevakningen dessutom ingått ett avtal med sin rumänska motsvarighet om 
samarbete i bekämpningen av korruption. 
Regeringen genomför för närvarande en omfattande översyn av den samlade 
lagstiftningen för att se om det finns några kryphål som kan utnyttjas i korruptionssyfte. 
12 
• Översynen måste följas upp genom en uppstramning av den lagstiftning som visar sig 
ha brister. 
Europarådets straffrättsliga konvention om korruption undertecknades av Ungern i april 
1999.1 maj 1999 undertecknade landet ett avtal inom ramen för det sydosteuropeiska 
samarbetsinitiativet för att förhindra och bekämpa gränsöverskridande brottslighet 
och korruption. 
OECD:s rekommendation till medlemsstaternas regeringar beträffande bestickning i 
samband med internationella affärstransaktioner (OECD-överenskommelsen om 
bekämpning av bestickning) ratificerades av Ungern i september 1998. 
Enligt en rapport från riksåklagarämbetet registrerades 1998 455 fall av korruption, 4 % 
fler än 1997. 
1.2 Mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter 
Som anfördes i den förra återkommande rapporten respekteras de mänskliga rättigheterna 
och de grundläggande friheterna liksom tidigare i stort i Ungern. Ungern har redan 
anslutit sig till de viktigaste överenskommelserna om mänskliga rättigheter (se bilagan). 
Framställningen i det följande begränsas därför till viktigare förändringar under det 
gångna året som är av betydelse med hänsyn till Köpenhamnskriterierna. 
Våren 1999 promulgerade Ungern Europarådets konvention om regionala språk och 
minoritetsspråk samt Europarådets ramkonvention i Strasbourg om skydd av nationella 
minoriteter. Det tredje protokollet till Europarådets allmänna överenskommelse om 
privilegier och immunitet trädde i kraft i mars 1999. Ungern har också anslutit sig till 
Europarådets fond för återanpassning av nationella flyktingar. 
I juli 1999 ratificerade Ungern den europeiska sociala stadga som ingåtts inom ramen för 
Europarådet. Ett antal artiklar har emellertid inte ratificerats på grund av de ekonomiska 
konsekvenser som tillämpningen av dem skulle komma att få. Ratificeringen av stadgan 
är ett viktigt steg i anpassningen av den ungerska sociallagstiftningen till Fördraget om 
Europeiska unionen. 
Medborgerliga och politiska rättigheter 
Pressfriheten respekteras i Ungern. Vad som uppfattats som en önskan till mera direkt 
engagemang i medierna från regeringens sida, exempelvis genom förvärv av en tidning, 
inger dock viss oro. Styrelsen för public service-TV består för närvarande enbart av 
regeringstrogna ledamöter, trots att det i medielagen föreskrivs att sätesfördelningen i 
styrelsen skall vara politiskt balanserad. 
Den nya asyllagen från mars 1998 har inneburit väsentliga förbättringar i det ungerska 
asylsystemet. Sedan Ungern som en följd av den nya lagen hävt det geografiska förbehåll 
som gjordes när landet anslöt sig till Genévekonventionen kan asylsökande från alla 
länder nu ansöka om skydd hos de ungerska myndigheterna. Antalet asylsökande har 
därför ökat väsentligt. Det har lett till att myndigheterna är överbelastade och till att det 
råder brist på domare som kan behandla överklaganden inom rimlig tid. Asylsökande och 
13 
flyktingar inkvarteras dock i mottagningsanläggningar som motsvarar internationella 
normer. 
Illegala invandrare däremot placeras i kommunala tillfälliga mottagningsstationer, där de 
får kvarstanna tills domstolen fattat beslut i avvisningsfrågan. De sanitära förhållandena 
och bostadsförhållandena är i en del av dessa mottagningsstationer undermåliga. På 
rekommendation av ombudsmannen för medborgerliga rättigheter har ett antal av dem 
stängts eller rustats upp. 
Enligt officiell ungersk statistik omfattade den illegala invandringen mer än 30 000 
personer 1998, varav det i ca 18 000 fall rörde sig om olagligt gränsöverskridande. Enligt 
den nya strafflagen, som trädde i kraft i mars 1999, är människohandel att betrakta som 
en straffbar handling. Någon statistik om människohandelns omfattning finns ännu inte. 
De förfaranden som tillämpas när det gäller illegala invandrare är i stor utsträckning 
anpassade till gemenskapens normer. Högsta domstolen är högsta överklagandeinstans. 
Trots den nya asyllagen kvarstår vissa problem. Det saknas exempelvis en tydlig 
ansvarsfördelning mellan kontoret för flykting- och invandrarfrågor och övriga 
inblandade myndigheter, och möjligheterna till överprövning av beslut i avvisnings- eller 
återtagandeärenden är fortfarande begränsade. Med tanke på den ökande strömmen av 
asylsökande måste ytterligare ansträngningar göras för att rusta upp 
mottagningsstationerna och öka mottagningskapaciteten. Ytterligare planeringsresurser 
och ekonomiska resurser bör därför ställas till förfogande. 
UNHCRrs (FN:s flyktingkommissariat) lokalkontor i Budapest tilldelade 1998 års 
Menedekpris (flyktingpriset) till kontoret för den parlamentariska kommissionären för 
mänskliga rättigheter som erkännande både för dess arbete generellt sett, men särskilt 
också för dess insatser för främlingar, asylsökande och flyktingar. Flyktingpriset 
inrättades 1995 och utdelas som erkännande för framstående insatser inom området 
mänskliga rättigheter. 
Även om myndigheterna har ingripit i enskilda fall fortsätter rapporterna om övergrepp från 
polisens sida när det gäller misstänkta. Många vanliga människor rapporteras också bli illa 
behandlade av polisen i samband med normala identitetskontroller. Personer som arresterats 
av polisen klagar över övergrepp och trakasserier. 
Fängelserna är i regel överfulla. Antalet fångar är 40 % fler än vad fängelserna är avsedda 
för och situationen i många av fängelserna inger fortfarande bekymmer (uppgift från 
ombudsmannen för medborgerliga rättigheter). 
Några restriktioner när det gäller utlänningars rätt att förvärva fast egendom finns inte utom 
för jordbruksmark. 
Ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter 
Serviceutbudet för funktionshindrade är begränsat. Regeringen har utfärdat föreskrifter om 
att alla offentliga byggnader skall göras tillgängliga för funktionshindrade senast 2009. 
Företag med över 20 anställda är skyldiga att avdela 5 % av befattningarna i företaget för 
personer med någon form av funktionshinder. 
14 
Ett nytt trepartssammansatt organ för förlikning, social dialog och förhandlingar inrättades i 
Ungern i början av 1999 (se vidare den del av avsnitt 3 som behandlar sysselsättning och 
sociala frågor). 
Minoriteters rättigheter och skydd 
Efter de allmänna valen i Slovakien i september 1998 genomfördes i november 1998 
slutligen i sin helhet det grundfördrag som ingåtts redan 1996. En gemensam ungersk­
slovakisk kommitté som skall övervaka genomförandet av minoritetsfrågor enligt 
grundfördraget har inlett sin verksamhet. Såväl den ungerska minoriteten i Slovakien (mer 
än 550 000 personer) som den slovakiska minoriteten i Ungern (ca 100 000 personer) är 
företrädda i den gemensamma kommittén. 
Medan situationen för övriga minoriteter inte förefaller utgöra något större problem, måste 
fortsatt uppmärksamhet ägnas åt hur de ungerska myndigheterna respekterar romernas 
mänskliga rättigheter (den romska minoriteten beräknas omfatta mellan 400 000 och 
600 000 personer). Romernas situation har inte försämrats, men inte heller märkbart 
förbättrats. 
Liksom tidigare drabbas romerna av utbredda fördomar och diskriminering i sitt dagliga liv. 
De diskrimineras när det gäller tillträde till utbildning, arbete, offentliga institutioner och 
tjänster. Deras hälso- och boendesituation är klart sämre än vad som gäller för befolkningen 
i övrigt. Det finns fortfarande fler än 150 segregerade skolor över hela landet. 
Internationella och icke-statliga organisationer har rapporterat förkomst av systematiskt 
fördomsfullt uppträdande från myndigheternas sida, liksom polisvåld. Enligt de ungerska 
myndigheterna är det enligt dataskyddslagen inte tillåtet att ta reda på lagöverträdares 
etniska tillhörighet och därför saknas det statistisk bevisning om diskrimineringens 
omfattning. 
För att angripa problemet med fördomar mellan romer och polis upprättade regeringen i 
april 1999 ett särskilt program. Polisen har enligt programmet skyldighet att, om klagomål 
framförts, ta emot företrädare för romernas lokala självstyrande församling. 
Ombudsmannen för minoriteternas rättigheter har framfört kritiska synpunkter på 
romernas möjligheter att få tillträde till arbetsmarknaden. Han har uttalat att det inte 
förekommer någon rättslig, däremot en faktisk, diskriminering av arbetssökande romer. 
Som motåtgärd föreslår ombudsmannen att arbetsförmedlingarna i fortsättningen skall 
vara skyldiga att anmäla fall av diskriminering mot romer, och att arbetsgivare som 
utövar sådan diskriminering skall uteslutas från kontrakt för offentliga bygg- och 
anläggningsarbeten. 
Regeringen har antagit ett reviderat handlingsprogram på medellång sikt som syftar till 
att förbättra romernas levnadsförhållanden. Programmet lägger särskilt vikt vid 
förbättring av utbildnings- och sysselsättningsmöjligheterna genom en utbyggnad av 
studiestödet, åtgärder på det sociala området, hälso- och sjukvårdsområdet och 
bostadsområdet samt projekt på jordbruksområdet. Programmet innehåller också en 
kommunikationsstrategi och åtgärder för att bekämpa diskriminering. Årliga 
handlingsplaner för att genomföra åtgärderna i programmet kommer att utarbetas i 
samarbete med romernas nationella självstyrande församling och byrån för nationella och 
etniska minoriteter. Fackministerierna kommer att vara skyldiga att föra upp särskilda 
15 
anslagsposter i budgeten avsedda för genomförandet av de olika åtgärderna i 
handlingsprogrammet. En ministerkommitté för frågor rörande romerna, under 
justitieministerns ledning, kommer att få ansvaret för att behandla frågor rörande romerna 
och övervaka genomförandet av handlingsprogrammet. 
De offentliga anslagen till romerna omfattade 1999 0,5 miljoner euro till romernas 
nationella självstyrande församling och ca 3 miljoner euro till lokala självstyrande 
minoritetsförsamlingar. Dessutom anslog staten 2 miljoner euro till olika stiftelser 
tillhörande romerna. Den romska minoriteten fick också stöd genom 
utbildningsministeriets program för offentliga bygg- och anläggningsarbeten och inom 
ramen för utvecklingen av kulturella institutioner och tjänster för romerna 
Efter valet av ledamöter till de lokala självstyrande församlingarna har antalet 
självstyrande församlingar för romerna nästan fördubblats. Detta kan ses som ett tecken 
på att romerna i tilltagande grad deltar i det offentliga livet. Särskilda sociala centrer för 
romer (upprättade med ekonomiskt stöd från staten) understöder lokala grupperingar och 
bidrar till bevarandet av den romska kulturen. 
Trots de vidtagna åtgärderna är romernas situation fortfarande mycket besvärlig. Det 
måste göras ytterligare insatser för att bekämpa fördomarna hos majoriteten av 
befolkningen, få ett slut på diskriminerande praxis inom den offentliga tjänstesektorn och 
fullständigt genomföra det reviderade handlingsprogrammet på medellång sikt på 
regional och lokal nivå. Parallellt med dessa åtgärder måste tillräckliga budgetmedel 
ställas till förfogande. 
1.3 Allmän bedömning 
Ungern uppfyller de politiska kriterier som fastställdes i Köpenhamn. Två områden 
behöver fortfarande uppmärksammas. Det första är romernas situation, ett område där 
regeringen nu har börjat genomföra sitt handlingsprogram för romerna på medellång sikt 
och måste ställa tillräckliga budgetmedel till förfogande. Det andra är bekämpningen av 
korruption, ett område där den senaste tidens ansträngningar behöver förstärkas. 
16 
2. Ekonomiska kriterier 
2.1 Inledning 
I sitt yttrande från 1997 över Ungerns ansökan om medlemskap i Europeiska unionen 
drog kommissionen följande slutsats: 
"Ungern kan betraktas som en fungerande marknadsekonomi." ... "Ungern bör kunna 
hantera konkurrensen och marknadskrafterna inom unionen väl på medellång sikt...". 
Denna slutsats bekräftades i 1998 års rapport. 
Vid sin granskning av den ekonomiska utvecklingen i Ungern sedan yttrandet lämnades 
har kommissionen vägletts av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Köpenhamn i 
juni 1993.1 dessa slutsatser anges det att medlemskap i unionen förutsätter 
• en fungerande marknadsekonomi, samt 
• förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen. 
I analysen nedan har kommissionen använt samma metod som i yttrandet och i 1998 års 
rapport. 
2.2 Den ekonomiska utvecklingen 
Konjunkturutvecklingen i Ungern har varit positiv sedan mitten av 1998, inflationen har 
minskat kraftigt och sysselsättningen har ökat för första gången detta årtionde. Ökande 
inhemsk efterfrågan och den försämrade externa omgivningen har lett till ett allt större 
underskott i bytesbalansen. Efter den ryska krisen i augusti 1998 lyckades Ungerns 
centralbank försvara landets växelkurssystem (ett system där valutans riktvärde 
fortlöpande justeras, s.k. crawling peg). Man lyckades uppfylla 1998 års mål för de 
offentliga finanserna, men utvecklingen när det gäller den offentliga sektorns finanser 
under 1999 ger allt större anledning till oro. På strukturreformsområdet har Ungern 
fortsatt att göra framsteg. 
Makroekonomisk utveckling 
Under 1998 växte Ungerns ekonomi med 5,1 %. BNP-tillväxten berodde i allt högre grad 
på den inhemska efterfrågan. Den privata konsumtionen ökade med 3,8 % och 
återhämtningen konsoliderades under årets lopp. Omsättningen i detaljhandeln ökade 
också för första gången sedan 1993. Investeringarna var fortsatt starka, och investeringar i 
maskiner ökade med över 20 %. Exporten ökade också kraftigt under 1998 (med 16 % i 
reala termer), men exporttillväxten avtog från nära 30 % på årsbasis under första kvartalet 
till mindre än 10 % under årets sista kvartal. Raset berodde endast delvis på den 
minskade försäljningen till Ryssland. Andra orsaker var minskad global efterfrågan, ökad 
konkurrens från asiatiska producenter på utomeuropeiska marknader och långsammare 
expansion av landets exportkapacitet jämfört med tidigare. Ökad inhemsk efterfrågan på 
17 
investeringsvaror och varaktiga konsumtionsvaror ledde å andra sidan till högre import. 
För första gången sedan det stabiliseringspolitiska åtgärdsprogrammet inleddes 1995 
ökade importen mycket snabbare än exporten. Under sista kvartalet 1998 sjönk emellertid 
importtillväxten på årsbasis kraftigt, då tillväxten i investeringar och konsumtion började 
avta. 
Tillväxten i förädlingsvärdet följde under 1998 i stort sett tidigare trender, och ökade med 
12,1 % i bygg- och anläggningssektorn, 7,5 % i transport- och 
telekommunikationssektorerna och 11,8 % i industrisektorn. Förädlingsvärdet inom 
livsmedels- och jordbrukssektorn minskade något under 1998, eftersom en svag ökning 
av animalieproduktionen vägdes upp av en nedgång i vegetabilieproduktionen. Under de 
första månaderna 1999 sjönk tillväxten i industriproduktionen på årsbasis under 10 %. 
Arbetslösheten minskade till 7 % under sista kvartalet 1998, efter den första ökningen av 
sysselsättningen i Ungern på tio år. Under första kvartalet 1999 steg arbetslösheten något, 
till 7,4 % av arbetskraften. 
Underskottet i bytesbalansen ökade 1998 till nära 5 % av BNP, vilket var dubbelt så 
mycket som 1997. Det fortsatte att öka under första kvartalet 1999, men inte lika snabbt. 
Denna utveckling hade följande två huvudorsaker: dels skillnaden mellan export- och 
importtrenderna för varor och tjänster, dels ökningen av de utländska företagens 
överföringar av vinstmedel. Inflödet av eget kapital och utländska direktinvesteringar 
räckte inte till för att finansiera landets allt större externa finansieringsbehov, med 
resultatet att utlandsskulden ökade för första gången sedan 1996. Trots detta fortsatte 
skuldtjänstindikatorerna att förbättras. 
Inflationen föll kraftigt och låg i genomsnitt på 14,3 % under 1998, sjönk under 
tioprocentsstrecket i januari i år, och låg i maj på 8,9 % på årsbasis. Detta berodde främst 
på att priserna på livsmedel och energi och de reglerade priserna ökade långsammare. På 
sista tiden har dock priserna på bränsle och energi börjat öka snabbare igen. Till 
inflationssänkningen bidrog också att den nominella löneökningstakten och takten i 
nedskrivningen av valutan avtog. Reallöneökningama var återigen högre än planerat - 3,6 
% - men alla inflationsdrivande effekter av löneökningarna neutraliserades av snabbare 
produktivitetstillväxt. 
Ungerns centralbank ställdes inför nya svårigheter i samband med den ryska krisen. 
Ökningen av bytesbalansunderskottet och den ogynnsamma utvecklingen av de offentliga 
finanserna hittills under 1999 har bidragit till att öka riskpremien för tillgångar i forint. 
De nominella räntesatserna har fortsatt att sjunka, med som anmärkningsvärt undantag 
den kraftiga stegringen av obligationsräntorna och utlåningsräntorna vid höjdpunkten av 
förra årets turbulens på de internationella finansmarknaderna. Utlåningen fortsatte att 
växa under hela 1998, vilket ledde till ett trendbrott genom att utlåningen ökade i reala 
termer. Företagsutlåningen är fortfarande den mest dynamiska sektorn, men från och med 
mitten av 1998 ökar även utlåningen till hushållen. 
Ungern använder fortfarande det växelkurssystem med en fortlöpande justering av 
valutans riktvärde (s.k. crawling peg) som infördes 1995.1 januari 1999 ersattes dock D-
marken av euron i valutakorgen. När forinten i september 1998 föll till den undre gränsen 
av sitt smala fluktuationsband minskade centralbanken den månatliga devalveringstakten, 
gjorde ingripanden på valutamarknaden och höjde slutligen de officiella räntorna. Sedan 
man på detta sätt framgångsrikt försvarat forinten återvände de officiella räntesatserna till 
de tidigare nivåerna och nya minskningar av devalveringstakten följde (med 0,1 
18 
procentenheter i januari, juli och oktober 1999 - för närvarande är devalveringstakten 
0,4 % per månad). I fjol ledde den oväntat stora inflationsnedgången till en depreciering 
av den reala effektiva växelkursen. 
Med ett underskott i den offentliga sektorns finanser för 1998 som uppskattas understiga 
5 % av BNP anser de som är ansvariga för finanspolitiken att de uppfyllt sin målsättning. 
Liksom under de två senaste åren vägs statens oväntat höga inkomster upp av ett större 
underskott i socialförsäkringssystemet än planerat. För andra gången i rad minskade dock 
det primära överskottet, och driftsunderskottet (offentligt underskott minus 
inflationsmässiga effekter) blev större. I budgeten för 1999 räknade man med ett 
underskott i den offentliga sektorn på 4 % av BNP och en marginell ökning av det 
primära överskottet. I maj omfattade emellertid underskottet i den offentliga sektorn 
redan över 85 % av det mål som satts för året. Sjukförsäkringssystemet fortsätter att 
överskrida sin budget, och statsfinanserna har hittills inte heller varit uppmuntrande på 
grund av lägre momsintäkter än väntat och stora utgifter för stöd till jordbruket. 
Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att försöka hantera de finansiella problem 
som blev tydliga under första halvåret 1999.1 februari beslutade man att frysa tillgången 
till den särskilda reserven för oförutsedda utgifter på motsvarande 0,4 % av BNP. I juli 
meddelade regeringen att man skulle lämna både mervärdesskatten och den privata 
inkomstskatten oförändrade under 2000, och att reglerna för återbetalning av moms 
skulle skärpas. För att försöka kompensera för ökade kostnader på grund av förändringar 
i sjukförsäkringen meddelade man också att en ny skatt på vissa slags försäkringar skulle 
införas. 
Viktiga ekonomiska trender 
Ungern 
Real BNP-tillväxt 
Inflationstakt 
- årligt genomsnitt 
- december till december 
Arbetslöshet vid årets slut 
- ILO:s definition 
Den offentliga sektorns 
finansiella sparande 
Bytesbalanssaldo Procent 
Procent 
procent 
Procent 
Procent av BNP 
Procent av BNP 
miljoner 
ecu/euro 1995 
1,5 
28,3 
28,4 
10,2 
-6,6 
-5,5 
-1837 1996 
1,3 
23,5 
19,7 
9,9 
-3,2 
-3,7 
-1319 1997 
4,6 
18,3 
18,5 
8,7 
-5,4 
-2,1 
-840 1998 
5,1 
14,3 
10,4 
7,8 
; 
-4,8 
-2059 1999 senaste 
3,8 
14,9 
8,9 
* 
-759 jan­
mars 
jan-maj 
maj 
jan-maj 
19 
Utlandsskuld2 
- kvot skuld/export 
- bruttoutlandsskuld 
Nettoinflöde av utländska 
direktinvesteringar 
- enligt EBRD 
- betalningsbalansstatistik Procent 
procent 
miljarder 
ecu/euro 
miljarder 
ecu/euro 
Procent av BNP 
miljoner 
ecu/euro 186 
24,5 
10,0 
3408 144 
21,7 
4,4 
1585 97 
74 
20,9 
18,7 
3,6 
1464 104 
72 
23,9 
18,4 
3,1 
1293 415 
Källa: Nationella källor, OECD.s Externa! Debt Statistics, IMF:s Government Finance Statistics, 
EBRD. 
Strukturreformer 
Några få stora företag väntar fortfarande på att privatiseras, och staten har vissa 
minoritetsaktieinnehav. I slutet av 1998 hade den privatiseringsansvariga myndigheten 
andelar i cirka 388 företag, varav 150 var föremål för konkursförfaranden. Två 
tredjedelar av privatiseringsmyndighetens aktieportfölj utgörs av aktier i företag som 
även i fortsättningen kommer att vara statligt ägda. Privatiseringsmyndigheten ansvarar 
nu även för förvaltningen av socialförsäkringsfondernas tidigare tillgångar samt av 
statens aktieinnehav i banksektorn, som ökade betydligt när Postabank - den näst största 
affärsbanken i slutet av 1997 - räddades och åter kom i statlig ägo. De totala intäkterna 
från försäljning av statliga innehav under 1998 uppgick till nära 48 miljoner euro. I maj 
1999 såldes en minoritetsandel på 5,7 % i telekommunikationsföretaget MAT A V för 
300,2 miljoner euro. 
I slutet av 1998 ställde finansministeriet cirka 600 miljoner euro (motsvarande cirka 
1,5 % av BNP) till förfogande för att rädda Postabank och förbereda banken för 
omstrukturering och återprivatisering. Den mindre banken Realbank drabbades också av 
en likviditetskris. Sedan Nationella fonden för insättningsgarantier övertagit banken och 
skjutit till otillräckligt med kapital ansöktes det om likvidation av banken i början av 
1999. Vidare gick sex mindre mäklarföretag i konkurs när aktieindexraset efter den ryska 
krisen avslöjade svagheter i deras verksamhet. I fråga om utveckling av finanssektorn kan 
man nämna att allomfattande banktjänster ("universal banking") infördes i början av 
1999. 
Uppgifterna i första raden kommer från nationella källor. Uppgifterna i andra raden har utarbetats av 
BIS, IMF, OECD och Världsbanken i samarbete och bör vara mer tillförlitliga eftersom de har bredare 
täckning, inte har dubbelräknats och är mer aktuella. 
20 
Budgetlagen från 1999 innehåller ett antal förbättringar som är värda att nämnas. Så har 
till exempel uppbörd av skatt nu kombinerats med inbetalning av sociala avgifter, och 
fyra av de sex fonder som fortfarande är fristående från budgeten har fogats in i den 
statliga budgeten. På medellång sikt avser regeringen att ytterligare minska beskattningen 
av arbetskraft genom att skära ned marginalskattesatserna vid inkomstbeskattningen och 
ersätta allmänna skatteavdrag med mer specifika avdrag, t.ex. för barn. Som ett första 
steg har man sänkt nivån på de sociala avgifterna och utvidgat avgiftsunderlaget. På 
utgiftssidan har man avskaffat behovsprövning för familjebidrag och återinfört 
skattebefrielse för avgifter till högre utbildning. Den obligatoriska avgiften till den andra 
pelaren har inte ändrats, fastän det föreskrivs en ökning från 6 % till 7 % i 
pensionsreformlagen. Å andra sidan avskaffades indexeringen av pensionerna till 
föregående års nominella löneökning tidigare än planerat. 
Trots allt har den nya regeringen varit långsam att i detalj redogöra för sina planer för 
strukturreformer. Planerna för en genomgång av hälso- och sjukvårdssektorn och 
godkännande av en ekonomisk strategi har försenats, vilket i sin tur har försenat 
kommissionens och Ungerns översyn av den gemensamma bedömningen av 
prioriteringarna på medellång sikt i den ekonomiska politiken. 
På det hela taget har Ungern gjort ytterligare framsteg i strukturmässigt hänseende, 
särskilt i fråga om finanspolitiska reformer. Reformerna av statligt ägda företag har 
fortsatt, men privatiseringsprocessen går långsammare, vilket är oundvikligt med tanke 
på de stora framstegen under tidigare år. Arbetet med att reformera hälso- och 
sjukvårdssektorn har emellertid inte kommit särskilt långt, och myndigheternas beslut att 
inte öka bidragen till den andra pelaren äventyrar det nya pensionssystemets stabilitet på 
lång sikt. 
Viktiga indikatorer på den ekonomiska strukturen 
1998 
Befolkning Tusental 
(genomsnitt) 
BNP per capita Euro (KKS) 
procent av 
genomsnitte 
t för EU 
Jordbrukets andel3 
av Procent 
procent 
bruttoförädlingsvär 
det 
- sysselsättningen 
Kvoten Procent 
investeringar/BNP 10114 
9800 
49 
5,96 
7,5 
22,26 
3 Jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske. 
21 
Bruttoutlandsskuld/ Procent 
BNP 
Export av varor och Procent 
tjänster/BNP 
Ackumulerade miljarder 
utländska euro 
direktinvesteringar, euro per 
enligt EBRD capita 47,0 
55,0 
14,1 
1395 
Källa: Nationella källor, OECD.s External Debt Statistics, 
IMF, EBRD 
2.3 Bedömning på grundval av Köpenhamnskriterierna 
Övergången till fungerande marknadsekonomi 
För att en fungerande marknadsekonomi skall anses föreligga krävs enligt Agenda 2000 
att såväl priser som handel är liberaliserade och att det finns ett tillämpbart rättsligt 
system som inbegriper äganderätt. En marknadsekonomi fungerar bättre om det råder 
makroekonomisk stabilitet och samförstånd om den ekonomiska politiken. En väl 
utvecklad finansiell sektor och avsaknad av betydande hinder för marknadstillträde och -
utträde förbättrar ekonomins effektivitet. 
Förra årets regeringsskifte medförde inga större förändringar av de ekonomiska 
prioriteringarna, vilket bekräftade att det råder ett brett politiskt samförstånd om 
grunddragen i den ekonomiska politiken. Beslutet om att inte ändra den obligatoriska 
avgiften till den andra pelaren i det nya pensionssystemet, tvärt emot vad som står i lagen 
om pensionsreformen, skapar emellertid viss osäkerhet om den nya regeringens 
inställning till en viktig aspekt av det reformpolitiska arvet. Regeringen har gjort några 
preliminära utkast till förslag till en djupgående reform av hälso- och sjukvårdssektorn, 
och har redan genomfört en institutionell reform för att förbättra dialogen mellan 
arbetsmarknadens parter. 
Även om det hittills har varit lätt att erhålla extern finansiering måste 
bytesbalansunderskottet bringas ned på en sådan nivå att kvoten mellan utlandsskuld och 
BNP inte ökar. På den punkten har finanspolitiken inte gett lika mycket stöd som 
tidigare, och ansträngningarna att konsolidera de offentliga finanserna bör drivas vidare. 
Den ännu stora statsskulden fortsätter visserligen att minska, men minskningen av det 
primära överskottet var en bidragande orsak till att utrikesbalansen försämrades under 
1998. Samordningen mellan de politiskt ansvariga i Ungern är god, vilket märktes i deras 
välavvägda reaktion på förra höstens finansiella turbulens. 
Marknadsmekanismerna fungerar i de flesta sektorerna av den ungerska ekonomin, och 
stöds av den allmänna ekonomiska stabiliteten. Prissättningen är i de allra flesta fall fri, 
vilket framgår av att de reglerade priserna står för endast 16,5 % av konsumentprisindex. 
22 
I slutet av 1998 svarade den privata sektorn för cirka 80 % av BNP och privatiseringen är 
nästan fullbordad. Endast kraftdistributionsföretaget MVM och Postabank återstår att 
privatisera. Regeringens beslut att behålla andelar i ett antal företag i diverse olika 
sektorer står dock i stark kontrast till de senaste årens framsteg. 
Fastighetsmarknaderna befinner sig i utveckling: en stor del av den mark som utnyttjas av 
större enskilda jordbruk och företag arrenderas ut, eller köps i vissa fall. 
Arrendekontrakten löper på allt längre tid och blir alltmer utförliga, vilket förbättrar 
jordbrukens besittningsskydd och på så sätt uppmuntrar till investeringar. Stödet till 
jordbruket är huvudsakligen i form av prisstöd, räntesubventioner och exportbidrag. 
Nyföretagandet blomstrar i Ungern, och det totala antalet nya företag ökade med 11% 
under 1998. Konkursförfarandena är också fortsatt relativt effektiva. Mellan 1992 och 
september 1998 ingavs nära femtio tusen likvidationsansökningar, och domstolarnas 
eftersläpning har krympt till mindre än 20 % av samtliga fall som lämnats in under årens 
lopp. 
Avtalsefterlevnaden fungerar väl i Ungern och i stort upplever investerarna 
företagsklimatet som positivt. Regelverket för den till stor del privatiserade 
försörjningssektorn (el, gas, vatten osv.) är välutvecklat, även om det fortfarande behövs 
viss finjustering av regelverket och mer praktisk erfarenhet för ett bättre genomförande. 
Finanssektorn fortsätter att utvecklas, men dess funktion som intermediär kan förbättras 
avsevärt med tanke på verksamhetens omfattning. Konkurrensen bankerna emellan är 
stark, och skillnaden mellan ut- och inlåningsräntan minskade till 3,8 % 1998. 
Driftskostnaderna är fortfarande höga och det finns stora variationer i lönsamheten, så en 
ytterligare konsolidering av banksektorn är sannolik. Andelen osäkra tillgångar föll till 
7 % 1998, medan den genomsnittliga riskviktade kapitaltäckningsgraden var 13 % för 
stora och 17 % för medelstora banker. Utlåningen till hushåll och företag ökar, men små 
och medelstora företag, kommuner och husköpare har fortfarande svårt att få tillgång till 
tjänster från lokala banker. Liknande villkor gäller för den del av finanssektorn som inte 
omfattar bankerna. Försäkringssektorn växer snabbt från en låg utgångsnivå, och de 
institutionella investerarna förväntas bli allt viktigare i och med att det nya 
pensionssystemet tar form. Värdepappersfondernas och pensionsfondernas nuvarande 
tillgångar uppgår sammanlagt till cirka 4 % av BNP. Det samlade börsvärdet motsvarar 
12 % av BNP, och dess tillväxt drivs av privatiseringsprocessen snarare än av nya 
aktieemissioner. 
Med tanke på finanssektorns snabba utveckling behöver övervakningen förstärkas och 
eventuella luckor i lagstiftningen för de företag som är verksamma inom olika sektioner 
av finansmarknaderna täppas till. Myndigheterna bör vara särskilt noga med att se till att 
det finns tillräcklig och oberoende tillsyn av nya pensionsfonder och att ändringar av de 
ursprungliga planerna för pensionsreformen inte undergräver spararnas och 
pensionsfondernas förtroende för de nya institutionella reglerna. 
Ungern är en fungerande marknadsekonomi och marknadsekonomins rättsliga och 
institutionella ramar har konsoliderats ytterligare. Det finns dock fortfarande behov av att 
finjustera det finansiella regelverket och se till att det efterlevs. De kontinuerliga 
reformansträngningarna i en stabil makroekonomisk miljö har gjort mycket för att den 
ungerska marknadsekonomin skall fungera bättre. För att behålla de gynnsamma 
förutsättningarna bör regeringen förtydliga sina planer för reformer inom hälso- och 
23 
sjukvården och av socialförsäkringssystemet och göra vad som krävs för att konsolidera 
de offentliga finanserna på medellång sikt. 
Förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen 
Enligt Agenda 2000 beror Ungerns förmåga att uppfylla detta kriterium på om det finns 
en fungerande marknadsekonomi och en stabil makroekonomisk ram som gör det möjligt 
för de ekonomiska aktörerna att fatta beslut i en förutsägbar omgivning. Det krävs även 
en tillräcklig mängd humankapital och fysiskt kapital, bland annat infrastruktur. De 
statligt ägda företagen behöver omstruktureras och alla företag behöver investera för att 
förbättra sin effektivitet. Ju större tillgång företagen har till extem finansiering och ju 
bättre de är på att omstrukturera och förnya sin verksamhet, desto större kommer deras 
anpassningsförmåga att vara. Ett land kommer generellt sett att ha bättre förmåga att 
uppfylla de skyldigheter som ett medlemskap medför ju mer ekonomiskt integrerat det är 
med unionen innan landet blir medlem. Den ekonomiska integrationen kan mätas både 
med hjälp av den volym och den typ av produkter som handeln med EU:s medlemsstater 
omfattar. 
Under den senaste tioårsperioden har den ungerska ekonomins konkurrenskraft 
förbättrats radikalt efter omfattande omstruktureringar av företag, stora nyinvesteringar 
och stora inflöden av utländska direktinvesteringar. En av de främsta anledningarna till 
detta är att man tidigt inrättade en fungerande marknadsekonomi. Sedan 1995 års 
stabiliseringspolitiska åtgärdsprogram har även de makroekonomiska förutsättningarna 
varit goda. 
Investeringarna har ökat stadigt, och uppgick förra året till 23,5 % av BNP. Ungern har 
under respektingivande lång tid lyckats bra med att dra till sig utländska 
direktinvesteringar, som i sin tur leder till överföring av teknik och know-how. Under 
perioden 1989-1998 uppgick inflödet av utländska direktinvesteringar till Ungern till 14,1 
miljarder euro. Eftersom det emellertid finns ett ökande behov av avkastning på den allt 
större stocken av utländska direktinvesteringar, bör en större del av de inhemska 
besparingarna läggas på de investeringar som behövs för att snabbare komma ifatt EU:s 
medlemsstater. 
Ungern har till stor del upprättat den institutionella infrastrukturen och inlett de reformer 
som krävs för att kunna dra full nytta av privata initiativ inom olika verksamheter, bl.a. 
försörjningsföretagens tjänster, pensioner, samt forskning och utveckling. Landet har 
fortfarande många svåra problem att brottas med, bland annat reformen av hälso- och 
sjukvårdssektorn. Kombinationen av svaga institutionella ramar och ofördelaktiga 
demografiska trender kommer att förvärra folkhälsosituationen. Om inga reformer sker 
på detta område kan det få finansiella följder som skulle komma att utgöra ett allvarligt 
hot mot stabiliteten i de offentliga finanserna på lång sikt och sänka produktiviteten. 
Tack vare det relativt liberala handelssystemet och landets komparativa fördelar i fråga 
om humankapitalintensiv produktion är Ungerns exportörer redan tillräckligt 
konkurrenskraftiga i förhållande till EU:s producenter. Över 70 % av landets export går 
till EU:s marknader, som i sin tur står för över 60 % av Ungerns import. Mycket av denna 
handel är av intraindustriell karaktär och förekommer särskilt inom 
tillverkningsindustrin, men också i allt högre grad inom maskinindustrin. Tendensen 
underblåses av en fortsatt depreciering i reala termer av den effektiva växelkursen mätt i 
24 
enhetsarbetskostnad. Kontinuerliga investeringar och avancerad omstrukturering, ofta 
med hjälp av utländskt kapital och teknik, har omorienterat handeln mot exportvaror med 
större förädlingsvärde. De multinationella företagen för successivt in en allt större del av 
den ungerska ekonomin i det globala produktions- och distributionsnätet genom att 
etablera dotterbolag, förvärva kontrollposter i. ungerska företag och utveckla lokala 
leverantörskedjor. 
Det lokala utbildningssystemet måste förbättras ytterligare och de höga indirekta 
lönekostnaderna måste sänkas ännu mer (framför allt genom att man genomför reformen 
av hälso- och sjukvårdssystemet) för att arbetsmarknaden även fortsättningsvis skall 
fungera väl. 
I kombination med en funktionsduglig strategi för små och medelstora företag skulle 
detta också främja utvecklingen av små och medelstora företag. 
Antalet små och medelstora företag växer snabbt. Dessa företag står nu för 45 % av 
Ungerns BNP och sysselsätter 70 % av arbetskraften. De flesta finns i tjänstesektorn eller 
bygg- och anläggningssektorn, och ägnar sig endast i begränsad omfattning åt 
utrikeshandel. Emellertid har mikroföretag och småföretag särskilda problem som delvis 
är kopplade till administration (komplicerade regler) och skatter, som är mycket högre för 
dem än för de stora företagen. Den medelfristiga strategi som antogs i december 1998 
skall försöka lösa dessa problem genom att regelverket förbättras och de små och 
medelstora företagen ges bättre tillgång till finansiering. 
Över hälften av jordbruksmarken i Ungern brukas nu av enskilda företag, men kooperativ 
och bolag spelar fortfarande en viktig roll. En ny typ av bidrag för arbetskraft inom 
jordbruket infördes 1998 för att stimulera sysselsättningen inom jordbruket. 
Ungern bör med framgång på medellång sikt kunna hantera konkurrensen och 
marknadskrafterna inom unionen, under förutsättning att de rådande förhållandena som 
befrämjar ökade investeringar och omstrukturering bibehålls. Landet har goda meriter i 
fråga om effektiv makroekonomisk politik, vilket möjliggjort stora inflöden av utländska 
direktinvesteringar som i sin tur har hjälpt fram en modernisering av ekonomin och 
resulterande handelsintegration i EU. Ungerns goda rykte får inte äventyras. Brådskande 
åtgärder behövs för att reformera hälso- och sjukvårdssektorn och konsolidera de 
offentliga finanserna. Detta kommer också att främja vidare utveckling och 
konkurrenskraft i företagssektorn. 
25 
2.4 Allmän bedömning 
Ungern är en fungerande marknadsekonomi och de rättsliga och institutionella ramar som 
ligger till grund för denna har stärkts ytterligare. Landet bör på medellång sikt kunna 
hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen, under förutsättning att ytterligare 
framsteg görs i fråga om strukturreformer. 
Den makroekonomiska stabiliteten har bibehållits, inflationen har sjunkit och den 
ekonomiska tillväxten fortsatt. Om bytesbalansunderskottet tillåts fortsätta att öka 
riskerar det emellertid att utgöra ett hot mot de senaste årens makroekonomiska 
vinningar. Framsteg har gjorts på ett flertal strukturella områden, särskilt beträffande 
budgetreformer, pensionsreformer och privatiseringar, men vissa nyligen fattade beslut i 
fråga om pensionssystemet ger anledning att ifrågasätta regeringens strategi när det gäller 
pensionsreformerna. 
Underskottet i de offentliga finanserna måste åtgärdas. Prioritet bör ges åt reformering av 
hälso- och sjukvårdssektorn, som fortfarande är en stor utgiftspost i de offentliga 
finanserna. För att uppnå hållbar stabilitet i bytesbalansen är det viktigt att man lyckas 
uppfylla de finanspolitiska målen för 1999 och 2000. 
26 
3. Förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap 
medför 
Syftet med detta avsnitt av rapporten är att uppdatera kommissionens återkommmande 
rapport från 1998 såvitt gäller Ungerns förmåga att påta sig de skyldigheter som ett 
medlemskap medför - dvs. att tillämpa den rättsliga och institutionella ram, vanligen 
kallad gemenskapens regelverk, med vars hjälp Europeiska unionen förverkligar sina 
mål. 
I 1998 års återkommande rapport om Ungerns framsteg på vägen mot anslutning gjorde 
kommissionen följande bedömning: 
"Ungern fortsätter att gripa sig an tillnärmningen av gemenskapens regelverk på ett 
balanserat sätt. Takten i införlivandet har fortsatt att vara jämn, och införlivandet har i 
regel åtföljts av lämpliga institutionella och finansiella åtgärder för att underlätta 
genomförandet. Inom några sektorer, såsom miljö, har tempot i införlivandet sjunkit, men 
samtidigt har en förstärkning av genomförandestrukturerna ägnats ökad uppmärksamhet. 
Detta tyder på att målsättningen om faktisk tillämpning, snarare än enbart införlivande, 
eftersträvas på ett meningsfullt sätt. Det fullständiga antagandet av lagstiftningen om den 
inre marknaden ges fortsatt prioritet. Ungern har visat beslutsamhet när det gäller att 
angripa det komplexa området rättsliga och inrikes frågor, genom att införa en strategi 
och besluta om åtgärder, vilket redan börjar visa resultat. 
Medan Ungern har tagit itu med de prioriteringar på kort sikt som anges i partnerskapet 
för anslutning såvitt gäller ekonomiska reformer, förstärkning av organen för veterinära 
och fytosanitära kontroller och för finansiell kontroll samt rättsliga och inrikes frågor, har 
inte tillräcklig uppmärksamhet ägnats åt en förstärkning av strukturerna för regional 
utveckling och de prioriteringar med anknytning till den inre marknaden som gäller 
anpassning av lagstiftningen om upphovsrätt och offentlig upphandling samt kontroll av 
att lagstiftningen om statligt stöd efterlevs." 
Nedanstående redovisning är upplagd på samma sätt som i 1998 års rapport. Rapporten 
koncentreras på de framsteg som gjorts sedan oktober 1998. Under varje rubrik redogörs 
för beslut om lagstiftning och för framsteg när det gäller att genomföra lagstiftningen och 
att kontrollera dess efterlevnad. 
3.1 En gränslös inre marknad 
Unionens inre marknad definieras i artikel 14 i fördraget som ett område utan inre gränser 
där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs. Den inre marknaden, 
som är av central betydelse för gemenskapens integrationsprocess,_har som grund en 
öppen marknadsekonomi där konkurrens och ekonomisk och social sammanhållning 
måste spela centrala roller. 
För ett faktiskt genomförande och förverkligande av de fyra friheterna krävs inte bara att 
viktiga principer såsom icke-diskriminering och ömsesidigt erkännande av nationella 
föreskrifter iakttas, utan också en faktisk tillämpning av gemensamma bestämmelser, 
såsom de bestämmelser som är avsedda att trygga säkerhet, miljöskydd och 
konsumentskydd, och faktiska möjligheter att överklaga beslut. Samma principer gäller 
för vissa gemensamma bestämmelser som är viktiga när det gäller att utforma den 
27 
allmänna ram inom vilken ekonomierna verkar, t.ex. bestämmelserna om offentlig 
upphandling, immateriella rättigheter och dataskydd. 
Grundprinciperna i EU:s regler om offentlig upphandling har redan tidigare införts i 
Ungern, och lagstiftningen tillämpas på ett sätt som medger insyn och öppenhet. 
Marknaden för offentlig upphandling står i princip öppen för europeiska företag. 
Fortfarande tillämpas emellertid regler om lokalt företräde. I september 1999 ändrades 
den ungerska lagen om offentlig upphandling på så sätt att projekt som samfinansieras av 
EU undantas från klausulen om nationellt företräde. Antalet offentliggjorda 
anbudsinfordringar fortsatte att öka i förhållande till det föregående året, från 4 338 år 
1997 till 4 481 år 1998 (den värdemässiga ökningen var 25 %), medan antalet fall av 
sluten upphandling minskade. Kvarstående skiljaktigheter i förhållande till gemenskapens 
regelverk gäller tröskelvärdena, frånvaron av möjlighet att välja mellan öppet och 
selektivt förfarande, tidsfristerna för att lämna in anbud, definitionen av offentliga bygg-
och anläggningsarbeten samt tillämpningen av klausulen om nationellt företräde. Vad 
beträffar förfaranden för kontroll av lagstiftningens efterlevnad och prövningsförfaranden 
krävs det en ytterligare anpassning av bestämmelserna om inledande av förfaranden och 
av de regler som gäller för försörjningssektorn. Rådet för offentlig upphandling har tagit 
initiativ till utbildning på området. Efterlevnaden av reglerna om offentlig upphandling 
behöver dock förstärkas. 
Ramlagstiftningen i fråga om immateriella rättigheter överensstämmer till stor del med 
gemenskapens regelverk. I september 1999 gjordes ytterligare framsteg i och med 
antagandet av ändringslagstiftning genom vilken det bland annat infördes bestämmelser 
om skydd för datorprogram, uthyrnings- och utlåningsrättigheter, vissa upphovsrätten 
närstående rättigheter, inklusive rättigheter avseende satellitsändning och vidaresändning 
via kabel, samt rättsligt skydd för databaser (med undantag för databaser sui generis). 
Lagen innehåller vissa övergångsbestämmelser. I november 1998 deponerade Ungern 
sina ratifikationsinstrument avseende de två nya WlPO-konventionerna om immateriella 
rättigheter. Ungern har promulgerat WTO-avtalet om handelsrelaterade aspekter av 
irnrnaterialrätter (TRIPs-avtalet) och den internationella konventionen från 1961 om 
skydd för utövande konstnärer, framställare av fonogram och radioföretag 
(Romkonventionen från 1961). En fortsatt, snar anpassning av lagstiftningen är 
emellertid fortfarande nödvändig när det gäller artikel 10 i direktivet om harmonisering 
av skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter. Genom att 
gränskontrollerna skärpts och de relevanta bestämmelserna i strafflagen ändrats har 
ytterligare framsteg gjorts när det gäller att kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna 
om immateriella rättigheter och industriellt rättsskydd. För att en mera effektiv 
efterlevnad av lagstiftningen skall säkerställas krävs det dock särskilda 
utbildningsprogram. Ungem måste också göra ytterligare ansträngningar på 
patentområdet, särskilt beträffande skyddet för farmaceutiska produkter, så att man når 
full överensstämmelse med den skyddsnivå som gäller i EU. 
Såsom förutses i Europaavtalet har Ungern ansökt om att få tillträda konventionen om 
meddelande av europeiska patent (Miinchenkonventionen) och har beviljats medlemskap 
från och med juli 2002. Ungern ratificerade Internationella 
varumärkesöverenskommelsen i november 1998. 
Lagstiftningen inom området bolagsrätt har redan i stor utsträckning anpassats. 
Ytterligare ett viktigt framsteg har nåtts i och med att utlänningar nu kan etablera sig som 
enskilda företagare i Ungern (se vidare avsnittet om fri rörlighet för personer). De 
skiljaktigheter som kvarstår i förhållande till gemenskapens regelverk är få och rör främst 
28 
räckvidden för bestämmelsen om "bolags ogiltighet" samt bestämmelserna om grupper av 
företag och om krav på offentliggörande i samband med företagskoncentrationer. 
I fråga om redovisnings- och revw/owslagstiftning hade Ungern redan tidigare nått en hög 
grad av överensstämmelse. Några ytterligare framsteg har inte gjorts. 
Inom området skydd för personuppgifter är anpassningsnivån redan hög. Genom en lag 
som antogs i juni 1999 infördes vissa tekniska ändringar. Exempelvis infördes begreppet 
"databehandlare" vid sidan av begreppet registeransvarig. På tullområdet har 
bestämmelserna om brottsundersökningar harmoniserats ytterligare genom en ändring av 
de bestämmelser i den ungerska tullagen som rör databehandling och dataskydd inom den 
ungerska tull- och finanskontrollmyndigheten. Viss ytterligare anpassning av 
lagstiftningen är fortfarande nödvändig. 
De fyra friheterna 
I sitt yttrande från 1997 över Ungerns ansökan om medlemskap anförde kommissionen 
att landet redan hade gjort goda framsteg när det gällde att garantera de "fyra friheterna". 
I den återkommande rapporten för 1998 uppmärksammades framför allt behovet av 
fortsatta framsteg inom områdena standardisering och liberalisering inom tjänstesektorn. 
Fri rörlighet för varor 
När det gäller standardisering hade europeiska standarder införlivats i relativt begränsad 
omfattning med den ungerska lagstiftningen.Vissa ytterligare framsteg har gjorts i arbetet 
med att anta europeiska standarder, och en anpassningsnivå på omkring 45 % har 
uppnåtts. Ungern måste emellertid påskynda arbetet så att landet når den införlivandenivå 
på 80 % som krävs för fullt medlemskap i de europeiska standardiseringsorganen CEN 
och Cenelec. Under 1999 har närmare föreskrifter om utnämning av organ för bedömning 
av överensstämmelse antagits genom vilka de allmänna bestämmelserna på detta område 
genomförs. 
Ungern hade redan tidigare infört de allmänna principerna för den nya metoden och den 
globala metoden. Arbetet har nu koncentrerats på den praktiska tillämpningen av 
lagstiftningen om dessa principer. Vad gäller de sektorer som omfattas av direktiven 
enligt den nya metoden kan betydande framsteg noteras när det gäller införlivandet av 
direktiven om leksaker, maskiner, hissar, tryckkärl, icke-automatiska vågar och 
anordningar för förbränning av gasformiga bränslen. Bestämmelser om klassificering, 
förpackning och märkning av farliga ämnen har antagits under 1999. Ytterligare 
harmoniseringsansträngningar har gjorts i fråga om livsmedel (livsmedelstillsatser och 
livsmedelshygien), elektromagnetisk kompatibilitet, färdigförpackningar, fritidsbåtar och 
byggprodukter. Genom en lag om humanläkemedel har den ungerska lagstiftningen 
anpassats ytterligare i fråga om distribution av läkemedel. Det krävs fortfarande vissa 
insatser inom områdena motorfordon, farmaceutiska produkter, kosmetika, legal 
metrologi, trä samt kristallglas. 
Ytterligare ansträngningar är nödvändiga för att införliva direktivet om allmän 
produktsäkerhet och för att upprätta de nödvändiga strukturerna för kontroll av 
lagstiftningens efterlevnad (se även avsnittet om konsumentskydd). 
29 
Fri rörlighet för kapital 
Ungern har redan gjort betydande framsteg när det gäller att liberalisera kapitalrörelserna. 
Kapitalmarknadstransaktioner på medellång och lång sikt har liberaliserats med undantag 
av finansiella krediter till utlandet samt vissa transaktioner som utförs av företag för 
kollektiva investeringar. Ungersk och utländsk valuta får utföras. Valutabanker 
etablerade i Ungern har numera oinskränkt rätt att utföra transaktioner på konton 
tillhörande utlänningar. Efter dessa betydande framsteg under den förra rapportperioden 
har det inträtt en paus i liberaliseringsarbetet. 
Ungern fick under 1998 vidkännas kännbara spridningseffekter på kort sikt på kapital-
och finansmarknaderna. Utflödet av portföljinvesteringar uppgick till mer än 1,1 
miljarder euro under månaderna augusti och september 1998 och sammanföll med 
kraftigt fallande aktiekurser och stigande obligationsräntor. Parallellt utsattes den 
ungerska forinten för tryck. Utifrån denna erfarenhet bedömde de ungerska 
myndigheterna att de måste ha kvar viss kontroll över de kortsiktiga kapitalrörelserna och 
beslöt att ompröva sina dittillsvarande planer på att före utgången av år 2000 avskaffa 
kvarvarande restriktioner för kortsiktiga kapitalrörelser. Någon ny tidsplan har inte 
angivits utöver löftet att alla restriktioner för kortsiktiga kapitalrörelser skall vara 
avskaffade senast när anslutningen sker. 
De viktigaste kvarstående restriktionerna gäller förvärv av fast egendom, 
försäkringsbolags och pensionsfonders portföljinvesteringar i utlandet samt kortsiktiga 
kapitalrörelser för att skydda forinten om den utsätts för tryck från utlandet. 
Fri rörlighet för tjänster 
När det gäller finansiella tjänster har Ungern redan i betydande mån anpassat sin 
lagstiftning. Inom banksektorn har det skett en fortsatt anpassning till 
banksamordningsdirektiven och till direktiven om kapitaltäckningskrav och om 
bankredovisning. Sedan januari 1999 har det blivit möjligt att bedriva allomfattande 
bankrörelse. Samtidigt infördes ett system för bruttoavveckling i realtid, som bör 
underlätta en integrering av det ungerska betalningssystemet för överföring av stora 
belopp med medlemsstaternas system. Vissa framsteg har också gjorts när det gäller 
anpassningen inom området elektroniska betalningssystem. Ytterligare ansträngningar 
behöver särskilt göras för att införliva direktiven om nettning, kapitalkrav och 
gruppbaserad tillsyn, liksom det direktiv som gäller stärkning av tillsynen inom sektorn 
för finansiella tjänster (det s.k. post-BCCI-direktivet). Tillsynen över bankväsendet 
utövas av statens finans- och kapitalmarknadsinspektion, som under det gångna året 
genomfört 161 kontroller. I 15 fall ålades de finansiella instituten att tillfälligt upphöra 
med sin verksamhet och i två fall nekades tillstånd att emittera värdepapper (se vidare 
avsnitt 4 om den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk). 
Inom försäkringssektorn kvarstår restriktioner för investeringar i utlandet och det 
föreligger också vissa skyldigheter att investera i statliga skuldebrev. Livförsäkringsbolag 
måste exempelvis investera 30 % av sina reserver i statliga skuldebrev, och företag som 
tillhandahåller annan försäkring än livförsäkring måste hålla 40 % av sina reserver i form 
av kassa eller statliga skuldebrev. Försäkringsbolagen har fått ökad frihet att själva 
fastställa storleken på sina försäkringspremier för motorfordon, och bestämmelserna om 
tillhandahållande av försäkringstjänster har anpassats ytterligare till gemenskapens 
regelverk. Tillsynen över försäkringsbolagen har effektiviserats. 
30 
På värdepappersområdet har Ungern redan åstadkommit en betydande anpassning. När 
det gäller direktivet om företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper 
(fondföretag) behöver fondförvaltarens uppgifter och sammansättningen av den 
förvaltade fondens portfölj fastställas närmare. 
Även om den ungerska lagen om penningtvätt till stor del överensstämmer med 
gemenskapens regelverk krävs det fortfarande vissa ändringar för att anpassningen skall 
bli fullständig, särskilt en avveckling av kvarvarande anonyma konton. 
Fri rörlighet for personer 
Inom området etableringsfrihet hade Ungern redan tidigare gjort stora framsteg. I februari 
1999 trädde en lag om egenföretagare i kraft, vilket är ett viktigt steg framåt. EU-
medborgare kan nu etablera sig som egenföretagare och bedriva verksamhet på samma 
villkor som ungerska medborgare. Nationalitetskraven för utlänningar som önskar 
etablera sig som egenföretagare har avskaffats, särskilt för yrkesgrupperna läkare, 
apotekare och veterinärer. Vissa begränsningar på området kvarstår emellertid, särskilt 
för advokater. 
Vad beträffar ömsesidigt erkännande av yrkesbehörighet och examensbevis 
överensstämmer den ungerska lagstiftningen i stort med gemenskapens regelverk. Vissa 
framsteg har gjorts i fråga om högre utbildning på jordbruksområdet. Anpassningen 
behöver gå vidare när det gäller åtskillnaden mellan erkännande av akademiska 
kvalifikationer och yrkesmässiga kvalifikationer. De nödvändiga yrkesförbunden finns 
inom flertalet yrkesområden, men en viss förstärkning är fortfarande nödvändig. 
Den ungerska lagstiftningen om studenters och arbetstagares rätt att röra sig fritt har 
endast delvis anpassats. 
Konkurrens 
Den ungerska lagstiftningen om åtgärder mot konkurrensbegränsande samverkan har i 
stor utsträckning anpassats till gemenskapens regelverk. Ytterligare tre gruppundantag för 
avtal inom områdena forskning och utveckling, specialisering samt tekniköverföring har 
nyligen antagits. 
Den ungerska konkurrensmyndigheten har nått goda resultat när det gäller att kontrollera 
lagstiftningens efterlevnad. Överträdelse av lagen konstaterades i 39 fall (varav 30 gällde 
konsumentbedrägeri, ett gällde en kartellbildning och fem gällde missbruk av 
dominerande ställning; se vidare avsnitt 4 om den offentliga förvaltningens förmåga att 
tillämpa gemenskapens regelverk). Även om konkurrensmyndigheten hittills framför allt 
ingripit för att avgöra konkurrensärenden av mindre omfattning, har den också 
framgångsrikt förhindrat illojal konkurrens i fall där stora ungerska företag har varit 
inblandade (t.ex. beslutet att förbjuda samgåendet mellan det största ungerska 
telekomföretaget MAT AV och ett mindre företag i sektorn). 
Ungern har också gjort framsteg inom området statligt stöd. Genom den nya lagstiftning 
som antogs i maj 1999 har övervakningsmyndigheten för statligt stöd fått sitt 
ansvarsområde tydligt fastställt. Man har också strävat efter att öka öppenheten och 
insynen i de statliga stödordningarna, vilket bland annat framgår av de årsrapporter om 
31 
statliga stöd som myndigheterna överlämnade till kommissionen 1998. Rapporterna följer 
nära de metoder som tillämpas för kommissionens översikter över statliga stöd och 
uppfyller öppenhetskriteriet. Några statliga stödordningar har anpassats till 
gemenskapsreglerna, men det krävs ytterligare anpassningar för att full förenlighet skall 
föreligga. 
Ytterligare ansträngningar krävs också för att säkerställa att reglerna om statligt stöd 
faktiskt tillämpas. Ungern bör också vidta nödvändiga åtgärder för att fortsätta 
införlivandet av gemenskapens regler om statsstöd. Den rättsliga grunden för granskning 
av stöd som beviljas inom känsliga sektorer bör särskilt uppmärksammas. Förteckningen 
över befintliga stöd bör bli mer heltäckande och också innefatta uppgifter om alla 
indirekta stödåtgärder, t.ex. skattemässiga stöd. 
Företag med särskilda eller exklusiva rättigheter finns i Ungern på 
telekommunikationsområdet och inom områdena posttjänster, energi, transport 
(järnvägstransport, vägtransport) och vattenförvaltning, vidare för driften av Budapest 
Ferihegy Aerport och hamnen i Csepel, för offentlig vattenförsörjning, för riksvägnätet 
och motorvägar samt för förvaltning av offentliga floder, sjöar och vattenanläggningar. 
De kriterier som gäller i gemenskapen i fråga om särskilda eller exklusiva rättigheter 
iakttas i stor utsträckning, men några framsteg på området har inte gjorts sedan den förra 
återkommande rapporten. 
Slutsats 
Framsteg har gjorts inom områdena bolagsrätt och standardisering. Ungern måste 
fortsätta sina ansträngningar på standardiseringsområdet så att landet kan bli fullvärdig 
medlem av de europeiska standardiseringsorganen. De prioriteringar på kort sikt som 
anges i partnerskapet för anslutning har uppfyllts. När det gäller kontrollen av att reglerna 
om immateriella rättigheter efterlevs är ytterligare ansträngningar nödvändiga, särskilt 
beträffande skyddet av upphovsrätt och patentskydd. Den prioritering på kort sikt som 
anges i partnerskapet för anslutning när det gäller detta område har endast delvis 
uppfyllts. 
När det gäller de fyra friheterna har Ungern redan i betydande utsträckning anpassat sin 
lagstiftning till gemenskapens regelverk. Ytterligare ansträngningar är nödvändiga, 
särskilt för att införliva och genomföra direktivet om allmän produktsäkerhet. 
Framsteg har gjorts när det gäller anpassningen till gemenskapens regler om statligt stöd. 
Årsrapporterna om statliga stöd uppfyller öppenhetskravet. Ungern behöver dock slutföra 
arbetet med att införliva EU:s regler om statsstöd. Den rättsliga grunden för granskning 
av stöd till känsliga sektorer och anpassning av de statliga monopolen bör ägnas särskild 
uppmärksamhet. Ungern har på ett tillfredsställande sätt åtgärdat den prioritering på kort 
sikt som anges i partnerskapet för anslutning. 
32 
3.2 Ny teknik och framtidsfrågor 
Informationssamhället 
Ungern deltar aktivt i informationssamhället. Andelen ungerska hem där det finns en 
dator har ökat kraftigt under det senaste året, och allt fler använder Internet. 
Programmet "intelligenta städer och regioner" från 1997 håller på att genomföras. Syftet 
med programmet är att uppgradera informationsstrukturen i större städer och regioner. 
Det ungerska nationella rådet för kommunikation och informationsteknik organiserar det 
nationella forumet för informationssamhället. 
Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor 
Den ungerska politiken på området har redan i stor utsträckning anpassats till EU:s linje. 
Inga större förändringar har gjorts i fråga om lagstiftning eller institutioner sedan oktober 
1998. Ungem gör ansträngningar för att genomföra direktivet om undervisning av barn 
till migrerande arbetstagare, främst genom att ge dessa barn ökade möjligheter att få 
undervisning på sitt modersmål och om sin egen kultur. Lärare som arbetar i skolor med 
många invandrade elever får specialutbildning. Principen om ickediskriminering, särskilt 
på grundval av nationalitet, måste tillämpas genomgående på områdena utbildning, 
yrkesutbildning och ungdomsfrågor. 
De ungerska kraven på utbildningsnivå för olika yrken och yrkeskvalifikationer 
överensstämmer i stort sett med gemenskapens regelverk. Ungern deltar med framgång i 
gemenskapsprogrammen Sokrates, Leonardo da Vinci och Ungdom för Europa sedan 
september 1999. Yrkesutbildningen i Ungern har undan för undan anpassats till mål och 
praxis inom ÉU. 
Under 1998-99 fick 3150 studerande Erasmusstipendier för att studera i EU-länder och 
2256 unga ungrare deltog i programmet Ungdom för Europa. Under 1998 deltog 435 
ungrare i utbyten inom ramen för Leonardo-programmet (yrkesutbildning). 
Forskning och teknisk utveckling 
Gemenskapens nuvarande regelverk behöver inte införlivas med den nationella 
lagstiftningen. Regeringen har ökat sitt ekonomiska stöd betydligt, från 0,6 % av BNP 
1998 till 1 % 1999. 
Ungerns associering till Femte ramprogrammet (1999-2002) och Euratoms ramprogram 
trädde i kraft i augusti 1999. För att bidra till en välfungerande associering har flera 
strukturer nyligen upprättats i Ungem. Den verkliga genomförandekapaciteten kommer att 
testas under associeringen till Femte ramprogrammet. Ungern har också beslutat att öppna 
sin forskning på motsvarande områden för företag, forskare och universitet från EU:s 
medlemsstater. 
33 
Telekommunikation 
Viktiga framsteg har redan gjorts inom den ungerska telesektorn, både när det gäller nät 
och tjänster. Flera av de tillsynsinstrument som krävs för anpassningen till gemenskapens 
regelverk har antagits. 
Telesektorn har vuxit stadigt. Antalet förbindelser för fast telefoni ökade under 1998 från 
fem till 34 per 100 invånare, medan antalet mobiltelefonförbindelser ökade från fyra till 
tio per 100 invånare. Nätets digitaliseringsgrad ökade med 12 % till 81,5 %. Ungerns 
regering har antagit ett beslut i vilket fastställs de grundläggande principer för 
infrastruktur och tjänster för information och kommunikation som skall gälla till 2005. 
Den ungerska marknaden har avreglerats ytterligare. Ungern tillåter nu ett kommersiellt 
tillhandahållande av taltelefoni till slutna användargrupper, och kabelteveoperatörer har 
fått rätt att tillhandahålla internettjänster. Dessutom har två tillstånd för Internettelefoni 
utfärdats till ett privat företag. I ett regeringsbeslut från maj 1999 fastställs att samtliga 
fria mobiloperatörer skall tilldelas frekvenser för både GSM 900 och DCS 1800. Detta 
ger dem lika möjligheter att konkurrera på mobiltelemarknaden. Privatiseringen av den 
tidigare monopoloperatören, MAT A V, har slutförts. 
I juni 1999 antogs ny lagstiftning i vilken taltelefonioperatörer förbjuds att ha exklusiva 
rättigheter att etablera eller förvärva kabeltevenät inom sitt koncessionsområde. Syftet är 
att främja en stark konkurrens när marknaden för taltelefoni öppnas. 
Trots att det ännu inte antagits någon ny telelag har sekundärlagstiftningen redan 
genomförts. 
De bestämmelser i gemenskapens regelverk som rör dataskydd på teleområdet har 
genomförts för GSM-mobilnät. Omfördelningen av avgifter fortgår i snabb takt, bland 
annat har avgifterna för samtrafik och förhyrda förbindelser sänkts kraftigt. 
Abonnemangsavgiften för privata abonnenter och företag samt avgifterna för lokalsamtal 
har höjts betydligt. De viktigaste kvarstående frågorna rör anpassningen av 
bestämmelserna om samhällsomfattande tjänster, nummergivning och utfärdande av 
tillstånd. 
Vissa framsteg har gjorts när det gäller posttjänster. Ett avtal har slutits med UNEX 
(Unipost External Monitoring System), och en enhet med ansvar för utfärdandet av 
tillstånd och kontroll av postsektorn har inrättats. 
Den audiovisuella sektorn 
Den ungerska lagstiftningen är redan i stor utsträckning anpassad till gemenskapens 
regelverk. Inga större framsteg har gjorts på området sedan den senaste rapporten. 
Ungern måste fatta beslut om radio- och TV-företagens status, om sändning av 
europeiska verk samt även övervakning av satellitsändning. 
Slutsats 
34 
Ungern har fortsatt att lägga tonvikten vid informationssamhället, utbildning och 
yrkesutbildning samt forskning och teknisk utveckling, där framsteg har gjorts i och med 
den fulla associeringen till Femte ramprogrammet. Man har gjort framsteg också vad 
gäller öppnandet av telekommunikationsmarknaden. Det krävs fortfarande ansträngningar 
för att fullborda lagstiftningen, särskilt vad gäller licenser. Inom den audiovisuella 
sektorn krävs också fortsatt anpassning. 
3.3 Ekonomiska och fiskala frågor 
Den ekonomiska och monetära unionen 
Ungern har angivit att landet godtar och helt kommer att uppfylla kraven enligt 
gemenskapens regelverk om den ekonomiska och monetära unionen såsom de definieras i 
avdelning VE i EG-fördraget och i övriga relevanta texter. Ungern har även angivit att 
administrativa strukturer kommer att införas för att genomföra regelverket och 
kontrollera att det efterlevs. 
Ungern har gjort få framsteg i sina förberedelser för att delta i den ekonomiska och 
monetära unionen. Med avseende på det regelverk som måste genomföras före 
anslutningen kan centralbanken fortfarande bevilja kortfristiga krediter till statsbudgeten 
för att lösa tillfälliga likviditetsproblem. Denna kvarvarande möjlighet till direkt 
finansiering av den offentliga sektorn har emellertid inte använts sedan 1995. Vidare ges 
de offentliga myndigheterna fortfarande positiv särbehandling hos finansinstitut, särskilt 
genom att statspapper enligt lag gynnas vid sammansättningen av bostadssparinstitutens 
portföljer. Centralbankslagen måste fortfarande anpassas till fördraget för att säkerställa 
de monetära myndigheternas oberoende. Kommissionen är oroad över uttalanden från 
vissa ungerska politiker på senare tid, i vilka detta oberoende förefaller att ifrågasättas. 
Beskattning 
Mervärdesskattesystemets och punktskattesystemets grundläggande strukturer har redan 
införts i Ungern. 
Ungern har gjort ytterligare framsteg när det gäller anpassning av lagstiftningen till sjätte 
momsdirektivet. 1999 antog Ungern en tulltaxa som följer den kombinerade 
nomenklaturen och skärpte mekanismen för omvänt betalningsansvar för vissa tjänster. 
Offentliga tjänster på televisions- och radioområdet är nu befriade från mervärdesskatt, 
med undantag av dem som har ett affärsmässigt syfte. De små och medelstora företagens 
administrativa börda har minskat genom införandet av årliga momsdeklarationer. 
Det finns dock fortfarande flera skillnader mellan den ungerska lagstiftningen om 
mervärdesskatt och gemenskapens regler, särskilt i fråga om skattesatserna. Anpassningar 
är särskilt nödvändiga vad gäller skattskyldiga personer, skattepliktiga transaktioner, 
särskilda ordningar för återbetalning av mervärdesskatt, skattebefrielse och 
förenklingsförfaranden för att helt anpassa Ungerns lagstiftning till gemenskapens 
regelverk. Det administrativa samarbetet avseende beskattning mellan Ungern och EU:s 
35 
medlemsstater grundar sig för närvarande på bilaterala avtal. Dessa avtal och följaktligen 
även det ömsesidiga biståndet mellan båda sidorna är ofta begränsade till att undvika 
dubbelbeskattning. Ungern måste ändra sin lagstiftning om dataskydd för att vid 
tidpunkten för anslutningen uppfylla kraven i det relevanta regelverket om administrativt 
samarbete och ömsesidigt bistånd. 
Vad gäller punktskatter infördes en ny lagstiftning i januari 1999, enligt vilken system 
med skatteupplag kan upprättas i Ungern för affärsmässiga ändamål. Systemet med 
tillfälligt upphävande av punktskatt fastställdes också mer i detalj. Den nuvarande 
tillämpningen av olika skattesatser för fruktkonjak och övriga spritdrycker strider mot 
gemenskapsreglerna, i vilka en enhetlig punktskatt för utbytbara produkter föreskrivs. 
Andra utestående frågor rör den lägsta punktskattesatsen för cigaretter, skattebefrielse i 
fråga om mineraloljor samt innehav av och handel med punktskattepliktiga varor. 
Kapitalskattesatsen för transaktioner behöver anpassas till gemenskapens regler. 
Ytterligare anpassning krävs när det gäller den beskattning som är tillämplig på 
företagssammanslagningar och på moderbolag och dotterbolag i olika medlemsstater. 
Slutsats 
Ungern har gjort ytterligare framsteg i fråga om harmonisering av sin skattelagstiftning 
med gemenskapens regelverk om beskattning. Upprättandet av ett arbetsprogram för att 
harmonisera det ungerska mervärdesskattesystemet med gemenskapens regelverk 
kommer att väsentligt bidra till ytterligare framsteg. 
Statistik 
Ungern sammanställer och tillhandahåller redan statistik på ett flertal områden i enlighet 
med EU:s principer. Det statistiska samarbetet med Ungern har ökat kontinuerligt under 
de senaste åren, både på bilateral nivå med Eurostat och inom ramen för internationella 
organisationer såsom FN, IMF och OECD. 
Ungerns statistikkontor arbetar oberoende och är väl utrustat. Oberoendet hos 
statistikenheterna inom de organ som tillhör statistikkontoret måste fastställas närmare. 
Under 1999 har bestämmelser om överföring av uppgifter till utlandet och insynsskydd 
ytterligare anpassats. 
Landet har redan uppnått en hög anpassningsnivå i fråga om prisstatistik, undersökningar 
av arbetskraft, andra undersökningar på det sociala området och företagsregister. 
Svagheter finns fortfarande när det gäller social statistik, näringslivs- och industristatistik 
samt makroekonomisk statistik. Avseende regional statistik har ett första steg mot 
anpassning tagits genom inrättandet av sju regioner för statistikändamål. Ytterligare 
insatser behövs i fråga om insamling och tillhandahållande av uppgifter på regional nivå, 
statistik över den ekonomiska miljön och utrikeshandelsstatistikens täckning i fråga om 
varor. 
Mycket återstår att göra för att uppnå överensstämmelse med gemenskapens regelverk 
rörande jordbruksstatistik, särskilt i fråga om strukturstatistik och typologi, saft- och 
vinproduktionsstatistik, mjölk- och slakteristatistik samt agrimonetär statistik. Som ett 
första steg antog parlamentet i maj 1999 en lag om allmän jordbruksräkning. 
36 
3.4 Politiken inom olika sektorer 
Industri 
Ungerns industripolitik står allt mer i samklang med principerna och målen för EU:s 
industripolitik. Grunden är fortfarande att ett stabilt och öppet ekonomiskt klimat präglat 
av konkurrens skall bibehållas. Detta ger gynnsamma och förutsägbara villkor för 
vinstgivande privat företagsamhet. 
Sedan förra året har den industriella omstruktureringen fortsatt. Inflödet av utländska 
direktinvesteringar har i hög grad bidragit till ytterligare överföring av teknik och 
ledningsmetoder. Det har också bidragit till en modernisering av 
produktionsanläggningar och en intensifiering av andra former av samarbete över 
gränserna. Detta illustreras av att Ungern har fortsatt att locka utländska investerare (se 
avsnitt om ekonomiska kriterier). Omkring 35 000 företag i Ungern bedriver nu sin 
verksamhet med hjälp av utländskt kapital i någon grad. Dessa företags produktion utgör 
ungefär en tredjedel av BNP. De står för 80 % av landets bruttoexport och sysselsätter en 
fjärdedel av arbetsstyrkan inom den privata sektorn. Handelsstatistiken bekräftar den 
snabba integreringen med EU. 
Omstruktureringen går långsammare i de ungerska företag som inte direkt påverkas av ett 
inflöde av utländska direktinvesteringar. Ungern måste nu satsa på att utveckla den 
inhemska företagssektorn. Det stora antalet multinationella företag med tillverkning i 
Ungern kan utgöra en bas för utvecklingen av lokal underleverantörsindustri, men för 
närvarande är banden otillräckligt utvecklade. 
När det gäller omstruktureringen av stålindustrin har inga ytterligare framsteg av vikt ägt 
rum under året. Ungerns största stålproducent är fortfarande statsägd. För den fortsatta 
omstruktureringen är det viktigt att individuella lönsamhetsplaner utarbetas för de olika 
stålverken. En viktig del av industripolitiken utgörs av kontrollen av statligt stöd (se 
kapitlet om konkurrens). 
Jordbruk 
Situationen på jordbruksområdet 
Tillväxten inom den ungerska ekonomin fortsatte under 1998 och början av 1999, men 
jordbruksproduktionen har minskat under dessa två år. Jordbrukets andel av ekonomin är 
alltså på nedåtgående: jordbruket och skogsbruket står för under 6 % av BNP och 
sysselsätter mindre än 8 % av den yrkesverksamma befolkningen. 
Efter en liten nedgång 1997 återhämtade sig den ungerska exporten av jordbruks- och 
livsmedelsprodukter under 1998, då den uppgick till ett värde av 1 038 miljoner euro. 
Detta utgör 7,2 % av Ungerns sammanlagda export till EU. Den absolut viktigaste 
ungerska exportprodukten är kött och köttberedningar, som exporteras till ett värde av 
365 miljoner euro. 
37 
Också EU:s export till Ungern av jordbruksprodukter ökade med 2,8 % jämfört med 1997 
till ett värde av 546 miljoner euro, vilket motsvarar 3,3 % av den sammanlagda exporten 
till Ungern. Som en följd av denna utveckling nådde Ungerns positiva handelsbalans för 
jordbruks- och livsmedelsprodukter med EU 493 miljoner euro, jämfört med 488 
miljoner euro 1997. 
I mars 1999 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med de 
associerade länderna för att uppnå nya ömsesidiga medgivanden inom jordbrukssektorn, 
vilket kommer att främja en gradvis och välorganiserad liberalisering av den bilaterala 
handeln. 
Jordbrukspolitik 
Stödsystemet för jordbruket har under 1999 varit indelat i fyra stödkategorier (stöd för 
marknadstillträde, livsmedelssäkerhet, omstrukturering och modernisering) och har en 
budget på sammanlagt 576 miljoner euro för jordbruksstöd och på 46 miljoner euro för 
regionala utvecklingsåtgärder. 
Prisstöd är den viktigaste stödformen i Ungern och baseras på ett system med minimi-
och riktpriser för marknadspriserna. Systemet för marknadsintervention (uppköp till 
offentliga lager, bearbetning och försäljning ur interventionslager) kombineras med 
exportbidrag. Under 1998 ledde de låga internationella och inhemska priserna för 
produkter som stöddes (särskilt spannmål och griskött) till ökade utgifter för 
marknadsstödet (exporten stöddes genom krediter, främst för mejeriprodukter samt gris-
och fjäderfäkött). Direkta exportbidrag användes för att öka utbudet av produkter i 
enlighet med ett undantag som Världshandelsorganisationen beviljat Ungern från landets 
ursprungliga åligganden när det gäller exportbidrag. En reform av systemet med 
exportbidrag har inletts. 
Exportlicenser tillämpas för vissa produkter. Direkta hektarstöd för jordbruksmark 
beviljas jordbrukare i mindre gynnade områden. Betalningarna baseras på användningen 
av produktionsmedel (räntesubventioner, kapitallån och skatteavdrag för 
bränslekostnader). En ny ordning med direktbetalningar infördes 1998 för att skapa 
arbetstillfällen inom jordbruket. Inkomststöd för jordbruksgrödor infördes 1999. Ett 
system för registrering av producenter infördes som innebär att stöd utbetalas endast efter 
registrering. 
Det finns ingen sammanhängande politik för landsbygdens utveckling i Ungern. Stöd ges 
genom enskilda åtgärder och ordningar (t.ex. stöd för vissa investeringar i jordbruket, för 
kvalitetsskydd och markanvändning, för turism på landsbygden, till kooperativ och andra 
producentorganisationer för inköp och saluföring av" vissa produkter). Program och 
budgetar löper för närvarande per år, men regeringen har förberett en långsiktig strategi 
som grund för flerårig planering. 
Den ungerska regeringen inledde i början av året en kampanj för registrering av 
markanvändning (och faktiska markanvändare), eftersom markägandet inte avspeglar den 
verkliga markanvändningen och skiftenas storlek. Hittills har 75 % av den odlade arealen 
registrerats. En ny lag utgör grunden för en ny jordbruksräkning. 
Moderniseringen och omstruktureringen av privatiserade företag inom jordbrukets 
livsmedelsindustri har fortsatt. 
38 
Inom primärproduktionen (kött, fjäderfä, spannmål, frukt och grönsaker) krävs 
fortfarande fler insatser innan full överensstämmelse uppnås när det gäller 
livsmedelssäkerhet, hygien och kvalitet. 
Inom den veterinära sektorn skiljer sig systemet för kontroll av djurhälsa på den 
inhemska marknaden och av importprodukter från tredje land fortfarande från EU:s. Det 
befintliga systemet för veterinära kontroller innebär att inspektioner genomförs på 
bestämmelseorten utan att djuren registerförs. Gränskontrollstationerna uppfyller inte 
unionens krav. 
Systemet för registrering och identifiering av nötkreatur är nästan klart. Det måste utökas 
till att omfatta svin, får och getter. Den maskinvara som krävs för det veterinära 
informationssystemet ANTMO finns redan på plats på de 580 stationerna för veterinär 
kontroll i Ungern. 
En betydande andel av bearbetningsföretagen för produkter av animaliskt ursprung 
uppfyller ännu inte EU:s hygien- och folkhälsokrav. En nationell undersökning av 
slakterier och företag som hanterar animalieprodukter håller på att genomföras. Ett 
system baserat på riskanalys och kritiska styrpunkter (HACCP) måste införas på 
anläggningar för livsmedelsbearbetning. 
Ungern håller på att utarbeta beredskapsplaner för djursjukdomar, inbegripet en 
handlingsplan för klassisk svinpest. Nationella referenslaboratorier finns för alla 
sjukdomar. När det gäller djurskyddslagstiftningen har olika regler för slakt av djur och 
för husdjurshållning antagits. 
På det fytosanitära området behöver Ungern ännu inrätta växtskyddsmyndigheter så att 
gemenskapens karantänregler kan genomföras, växtpass och registreringssystem för 
skyddade zoner införas och EG-reglema för saluföring av växtskydds- och gödselmedel 
tillämpas. Bestämmelserna för användning av bekämpningsmedel och gödselmedel 
anpassades ytterligare i juni 1999. 
När det gäller finansieringsförfarandena har centrumet för intervention inom jordbruket 
vidareutvecklats och utsetts till framtida utbetalningsställe. Centrumet kommer också att 
handha stödet inför anslutningen (Sapard) från och med den 1 januari 2000. Avsevärda 
framsteg har gjorts i utformningen av en plan för landsbygdens utveckling. 
När det gäller skogsbruket finns det stöd för beskogning, strukturell omvandling av 
skogar och plantering. Det finns ingen ordning för skydd av skogar mot brand eller 
luftföroreningar. Systemet för skogsbruksstatistik behöver utvecklas. 
När det gäller organisationen av marknaderna för basjordbruksprodukterna finns den 
grundläggande förvaltningsorganisationen, men den behöver anpassas ytterligare för att 
uppnå full överensstämmelse med gemenskapens regelverk. 
Ungern har gjort vissa framsteg när det gäller harmoniseringen inom sektorn för frukt och 
grönsaker. Handelsnormer tillämpas på produkter som exporteras från Ungern, men inte 
på den inhemska marknaden och på importerade produkter. Det finns ingen gemensam 
grund för producentorganisationer. En rättslig grund för erkännande, inrättande, 
investeringar i och drift av sådana har dock nyligen antagits. Det finns inget system för 
produktionsstöd för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker. 
39 
Framsteg har gjorts i kvalitetskontrollen inom vinsektorn genom att EU:s normer har 
erkänts för att man skall kunna avskaffa de komplicerade och kostsamma förfaranden 
som tidigare använts för importviner från EU. Ett nationellt organ och en kommitté för 
vinbeteckningar inrättades 1998. Uppgifter om produktionen av kvalitetsviner har 
samlats in sedan skörden 1998. 
En stödordning finns inom nötköttssektorn (kvalitetsstöd för slaktdjur, stöd för avelsdjur 
och för högkvalitativ sperma). Det finns nu möjlighet att inrätta system för 
interventionsuppköp. Även inom grisköttssektorn beviljas stöd, och interventionsköp av 
levande djur tillämpas i kombination med exportbidrag. Inom mjölksektorn finns kvoter 
för mjölk som levereras till mejerier eller säljs direkt till konsument. Dessa kan överföras 
oberoende från marken. Systemet medger intervention och beviljande av exportbidrag. 
Stöd för mjölk av hög kvalitet och för skolprogram beviljas. 
Slutsats 
Under det senaste året har Ungern gjort vissa framsteg i förberedelserna för att genomföra 
den gemensamma jordbrukspolitiken på medellång sikt. Trots ett gott utgångsläge har 
harmoniseringen av lagstiftningen gått långsamt. 
Ytterligare ansträngningar krävs också för att genomföra en sammanhängande bas för 
åtgärder inom landsbygdsutvecklingen. 
Fiske 
På grund av Ungerns geografiska läge har fisket en mycket begränsad betydelse för 
landet. Det grundläggande rättsliga ramverket finns redan. De statliga stöden för 
fiskodlare har under 1999 reglerats i enlighet med riktlinjerna för granskning av statliga 
stöd inom fiske- och vattenbrukssektorn. Även fiskerättigheterna för vatten som ägs av 
lokala myndigheter har reglerats. Ytterligare ansträngningar krävs för att inrätta de 
institutioner som är nödvändiga för kontroll av ursprung och arter vid import samt för att 
fördela det ekonomiska stödet från gemenskapen. Dessutom måste institutioner inrättas 
för kontroll av genomförandet av gemensamma handelsnormer, insamling och överföring 
av data om systemet med referenspriser och tillämpning av villkoren för godkännande av 
producentorganisationer. 
40 
Energi 
Energipolitik 
Ungern har redan antagit de viktigaste principerna för den inre energimarknaden, och 
landet har fortsatt att vidta åtgärder för ytterligare anpassning. 
Den långsiktiga energi strategi som antogs i juli 1999 ger ramen för ytterligare anpassning 
till gemenskapens regelverk, särskilt när det gäller öppnandet av den nationella el- och 
gasmarknaden för konkurrens, tredje parts tillträde till nät, inrättandet av en fristående 
operatör för överföringssystemen och omstrukturering av sektorn för fasta bränslen. 
Enligt den nya strategin skall också det ungerska energikontoret ges en starkare ställning, 
så att en effektiv tillsynsmekanism skapas i enlighet med gemenskapens regelverk. 
Avgiftsstrukturen för gas och el har anpassats. Elpriserna har höjts ytterligare och närmar 
sig kostnadstäckningsnivån. Återstående snedvridningar av prisbilden bör undanröjas, i 
synnerhet vad gäller hushållen. Gaspriserna har sänkts för att anpassas till den 
internationella prisnivån. 
Oljelagren räcker nu till mer än de minst 90 dagars genomsnittlig inhemsk förbrukning 
som krävs, men säkerhetslagstiftningen och reglerna om lagring av importerade råolje-
och petroleumprodukter måste anpassas ytterligare till gemenskapens regelverk. Detta 
gäller särskilt reglerna för beräkning av lagernivån och uppbyggnad av beredskaplager för 
samtliga kategorier oljeprodukter. 
Produktionen och distributionen av råolja och oljeprodukter har avreglerats, men det 
krävs ytterligare anpassning till gemenskapens regelverk för att avskaffa särbehandlingen 
av statskontrollerade företag. 
Energianvändningen är fortfarande ineffektiv och ytterligare insatser krävs för anpassning 
till gemenskapens regelverk om energieffektivitet. I september 1999 antog regeringen ett 
nytt program för effektiv energianvändning på motsvarande 6,2 miljoner euro. 
Ungern har promulgerat Europeiska energi stadgefördraget och Energistadgeprotokollet 
om energieffektivitet och därtill hörande miljöaspekter. 
Ungern deltar i Joule-Thermie-programmet och gick i juli 1999 med i Save Il-
programmet. 
Kärnenergi 
Europeiska rådet betonade vid sitt möte i Köln vikten av en hög kärnsäkerhetsnivå i 
Central- och Östeuropa och framhöll detta som en mycket viktig fråga vid utvidgningen 
av unionen. Europeiska rådet uppmanade kommissionen att göra en noggrann genomgång 
av frågan i nästa återkommande rapport om kandidatländernas framsteg. Föreliggande 
avsnitt utgör ett svar på denna uppmaning. 
Ungern har fyra VVER 440/213-reaktorer i drift vid kärnkraftverket i Paks. Kärnkraften 
står för närvarande för omkring 40 % av landets elproduktion. Reaktorerna i Paks är av 
en sovjetisk typ som anses möjlig att uppgradera till internationell säkerhetsnivå. I 
Agenda 2000 (1997) uppmanade kommissionen kandidatländer med sådana reaktorer i 
drift att genomföra uppgraderingsprogram inom 7-10 år. 
41 
Ungern håller på att genomföra ett uppgraderingsprogram vid kärnkraftverket i Paks. 
Man tror att anläggningen, när dessa åtgärder för förbättrad säkerhet genomförts, kommer 
att uppnå en säkerhetsnivå som är väl så hög som i anläggningar i Västeuropa. Ytterligare 
insatser krävs för att säkerställa en tillförlitlig inneslutning efter allvarliga olyckor. En 
regelbunden översyn av säkerheten genomförs med liknande metoder som i Västeuropa 
och detta har redan resulterat i ökad säkerhet. 
Sedan lagen om kärnkraft trädde i kraft 1997 har den ungerska kärnkraftsmyndigheten 
genomfört ett aktivt program för utfärdande av säkerhetsriktlinjer. Det är ordföranden för 
kärnkraftsmyndigheten som ansvarar för övervakningen, och därmed uppfylls 
internationella krav om ett fristående tillsynsorgan. I samband med den regelbundna 
översynen av säkerheten, som påverkar förnyandet av driftstillståndet för kärnkraftverket 
i Paks, utför kärnkraftsdirektoratet omfattande inspektioner. 
De ungerska myndigheternas uppmärksamhet har riktats mot rådets slutsatser från 
december 1998 om kärnsäkerhet inom ramen för utvidgningen av Europeiska unionen, 
bland annat EU:s fasta avsikt att under hela anslutningsprocessen noga följa de frågor 
som behandlas i dessa slutsatser. Därför uppmanas Ungern, de ungerska 
tillsynsmyndigheterna och operatörerna på kärnenergiområdet att regelbundet 
tillhandahålla detaljerad information på begäran av kommissionen. 
När det gäller kärnsäkerhet undertecknade Ungern i november 1998 ett tilläggsprotokoll 
till landets avtal med Internationella atomenergiorganet (IAEA) om åtgärder för 
kärnsäkerhet. Ungern har också ratificerat konventionen om utbränt kärnbränsle. 
Slutsats 
Vissa framsteg har gjorts under det senaste året, i synnerhet genom antagandet av den nya 
energi strategin. Ändå gäller fortfarande de viktigaste rekommendationerna i föregående 
rapport. Särskilda insatser krävs inom följande områden: förberedelser för den inre 
energimarknaden (el- och gasdirektiven), anpassning av energimonopolen, tillträde till 
nät, utveckling av det ungerska energikontoret till en effektiv tillsynsmekanism och 
anpassning av statliga ingrepp i sektorerna för fasta bränslen och uran. Man bör också 
undanröja snedvridningar av prisbilden för energi samt effektivisera energianvändningen. 
Inga större svårigheter förutses när det gäller uppfyllandet av Euratoms bestämmelser. 
Man bör fortsätta att på lämpligast sätt ta itu med de frågor som rör normerna för 
kärnsäkerhet och säkerhetsmyndighetens oberoende och förmåga. Mer långsiktiga 
lösningar för utbränt kärnbränsle och kärnavfall måste utarbetas. 
Transport 
Ungern har redan tidigare vidtagit omfattande åtgärder både i fråga om rättslig och 
institutionell anpassning till regelverket, och landet fortsätter sina ansträngningar att 
anpassa sig till gemenskapens regelverk på vägtransportområdet. 
Genom ny lagstiftning om motorvägsavgifter har ett enhetligt avgiftssystem för 
motorvägar införts. Detta gäller även M3-motorvägen. Vad gäller trafiksäkerheten blev 
hastighetsbegränsade anordningar obligatoriska i oktober 1999 för ett stort antal fordon 
som används för internationella transporter. Ny lagstiftning har dessutom antagits vad 
42 
gäller utbildning och examinering av samt kvalifikationer för förare av motorfordon. 
Regeringen har börjat förbereda anslutningen till den europeiska överenskommelsen om 
arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter (AETR-
överenskommelsen) i januari år 2000. Inga mer betydande framsteg har gjorts vad gäller 
rätten att yrkesmässigt bedriva gods- och persontransporter på väg, största tillåtna vikter 
och dimensioner för fordon, fordonsskatter och vägavgifter. 
Lagstiftningen om kombinerade transporter har redan till stora delar anpassats till 
regelverket. Några ytterligare framsteg har inte gjorts. 
Vad gäller järnvägar har inte någon ny lagstiftning trätt i kraft det senaste året. De 
ungerska järnvägarnas ekonomiska situation är för närvarande dålig, vilket tycks ha 
inverkat negativt på tillnärmningen av regelverket för järnvägstransporter, särskilt vad 
gäller tillträdesrätt och tilldelning av kapacitet. Ansträngningarna att omstrukturera 
järnvägarna, avveckla skulderna och ta itu med marknadsproblemen bör uppmuntras. 
Eftersom sjögående fartyg ingår i Ungerns fartygsflotta har landet skrivit under ett antal 
internationella konventioner på sjöfartsområdet. Därför måste man också införliva 
regelverket på området. En ny sjöfartslag utgör ramen för harmoniseringen på det här 
området. Ny lagstiftning om sjösäkerhetskrav införlivar rådets direktiv om minimikrav på 
utbildning för sjöfolk. Ytterligare ansträngningar är dock nödvändiga vad gäller 
sjösäkerheten. 
Lagstiftningen om inlandssjöfarten har bara delvis anpassats. Det grundläggande 
problemet för den här sektorn är den föråldrade flottan, som gör att de ungerska fartygen 
inte har några betydande marknadsandelar inom sektorn för transporttjänster. 
På området luftfart utgör luftfartslagen den viktigaste ramen för sektorns harmonisering, 
som redan har kommit ganska långt. För närvarande fortskrider emellertid 
harmoniseringen ganska långsamt: Det är nödvändigt att man anstränger sig för att 
komma in på marknaden. Utfärdandet av tillstånd till flygbolagen är fortfarande knutet 
till krav på nationellt ägande (51 % av aktierna skall vara ungerskägda). Det finns inga 
ekonomiska krav fastställda, och även tekniska krav och försäkringsvillkor måste 
anpassas. Regelverkets bestämmelser om flygplatser (samordningen av slot-tider) och 
miljö (buller) har fortfarande inte införlivats. Ungern ansökte redan 1995 om 
medlemskap i gemensamma luftfartsmyndigheterna (Joint Aviation Authorities, JAA) 
och väntar på resultaten från JAA:s inspektion för att kunna godkännas som fullvärdig 
medlem. Landet har koncentrerat sig på förhandlingarna om en anslutning till avtalet om 
ett gemensamt europeiskt luftrum. 
I Ungerns politik vad gäller det transeuropeiska transportnätet (Trans-European transport 
Network, TEN-T) har man redan tagit hänsyn till mål och prioriteringar i gemenskapens 
riktlinjer och krav för TEN-finansiering. Ungern deltar aktivt i programmet för 
bedömning av behovet av transportinfrastruktur (Transport Infrastructure Need 
Assessment, TINA), vilket kommer att underlätta utbyggnaden av det transeuropeiska 
transportnätet till Ungern. Inom ramen för programmet för utbyggnad av vägarna har 
större motorvägsprojekt i landets södra och östra delar kunnat fortsätta. En del av 
järnvägsnätet har moderniserats och förbindelsen med Slovenien har strukturerats om. 
Slutsats 
43 
Ungern har fortsatt att vidta åtgärder både i fråga om rättslig och institutionell anpassning 
till regelverket. Ytterligare insatser behövs dock. Det är särskilt viktigt att påskynda 
omstruktureringen av nationella flygbolag och av det största järnvägsbolaget. 
Små och medelstora företag 
Den nationella politiken för små och medelstora företag överensstämmer i hög grad med 
gemenskapens politik. Som en del av regeringens ekonomiska strategi på medellång sikt 
antog den ungerska regeringen i december 1998 en ny strategi för en fyraårsperiod, och 
anslog samtidigt de erforderliga medlen i budgeten. Följande viktiga mål ingår i strategin: 
mindre administrativa bördor och lägre lönerelaterade kostnader, större tillgång till 
banklån och finansiering, bättre tillgång till handelsrelaterad information samt bättre 
utbildning och vidareutbildning för företagare. Medlen till små och medelstora företag 
genom olika program uppgår till motsvarande 16-20 miljoner euro 1999. Det finns för 
närvarande cirka 750 000 små och medelstora företag i Ungern, dvs. 128 företag per 
1 000 invånare, vilket är högre än genomsnittet i EU (95). I praktiken kan 99 % av de 
registrerade företagen i Ungem räknas som små och medelstora företag (med mindre än 
250 anställda). Dessa företag står för ungefär hälften av bruttonationalprodukten och 
sysselsätter ungefär två tredjedelar av arbetskraften. De flesta små och medelstora företag 
i Ungern är mycket små företag (familjeföretag). De flesta företagen (90 %) är 
verksamma inom tjänste- och byggsektorn. Ett av de största problemen för de små och 
medelstora företagen är skattestrukturen för företagssektorn, eftersom den gynnar stora 
multinationella företag: medan skatterna för multinationella företag i genomsnitt ligger på 
cirka 8 % (inbegripet skattelättnader) ligger den för små och medelstora företag på runt 
17%. 
Ungern deltar sedan 1998 i gemenskapens tredje fleråriga program för små och 
medelstora företag. Detta innebär att landet kan genomföra program och upprätta nätverk 
(sju Euro Info Centres har öppnats). Det innebär även mer kontakt mellan 
branschorganisationer i Ungern och EU och möjligheter till direkta kontakter och 
samarbete företagen emellan. Detta bör bidra till att företagssektorn ytterligare integreras 
i Europa. 
3.5 Ekonomisk och social sammanhållning 
Sysselsättning och sociala frågor 
Arbetslösheten i Ungern har minskat ytterligare under de senaste året och låg på 7,4 % i 
slutet av det första kvartalet 1999. Merparten av de arbetslösa är långtidsarbetslösa och de 
regionala skillnaderna är fortfarande omfattande. De aktiva arbetsmarknadspolitiska 
insatserna inriktas på de utsatta grupperna, t.ex. de långtidsarbetslösa och de som går ut 
skolan. Tillsammans med de ungerska myndigheterna gör kommissionen för närvarande 
en översyn av sysselsättningspolitiken under 1999. 
När det gäller arbetsrätten har den ungerska lagstiftningen delvis redan anpassats. Inga 
framsteg har gjorts under det senaste året och det krävs ytterligare arbete för att de 
44 
återstående kraven enligt gemenskapens regelverk skall kunna införlivas, i synnerhet vad 
gäller kollektiva uppsägningar, lönegarantifonden, utstationering av arbetstagare, 
säkerhet och hälsa i arbetet för tillfälligt anställda samt europeiska företagsråd. 
Den sociala dialogen i Ungern befinner sig i en övergångsfas. Sedan reformen i riktning 
mot marknadsekonomi inleddes har fackföreningstillhörigheten minskat i Ungern, även 
om antalet fackföreningar är alltför högt för att den sociala dialogen skall kunna föras på 
ett effektivt sätt. Företrädare för sex nationella fackförbund och nio nationella 
arbetsgivarorganisationer, vilka är mycket olika vad gäller medlemsstruktur och 
ekonomisk respektive politisk styrka, ingår för närvarande i det nationella rådet för 
arbetsfrågor. I det trepartssammansatta nationella rådet för arbetsfrågor, vilket i början av 
1999 ersatte rådet för sammanjämkning av intressen, diskuteras arbetsfrågor, däribland 
lönefrågor, men inte - i motsats till dess föregångare - budget-, skatte- och 
socialförsäkringsregler. 
Rätten till likabehandling av kvinnor och män är garanterad enligt författningen vilken 
också utgör den rättsliga grunden för påföljder och lika rättigheter. En ombudsman står 
som garant för att denna rätt tillämpas och det finns möjlighet att överklaga till 
författningsdomstolen. Den ungerska lagstiftningen har delvis redan anpassats till 
gemenskapens regelverk på detta område. 
Vad gäller lika möjligheter för kvinnor och män behandlade den ungerska 
arbetsinspektionen under 1998 tre fall av påstådd diskriminering på grund av kön. Detta 
visar att efterlevnaden av gemenskapens regelverk på detta område börjar kontrolleras 
och ytterligare framsteg i det avseendet kommer att uppmuntras. Lagen om stöd till 
familjer trädde i kraft i januari 1999. I enlighet med direktivet om lika behandling 
fastställs det i lagen att föräldrar med vårdnadsansvar för barn har rätt till familjebidrag 
oavsett deras ekonomiska förhållanden och utan att det görs någon åtskillnad mellan 
barnets far och mor. Ungern deltar sedan november 1998 i det fjärde 
gemenskapsprogrammet för lika möjligheter för kvinnor och män och projekt har inletts 
under 1999. 
Regeringen genomför för närvarande en utvärdering av erfarenheterna hitintills av det på 
tre pelare vilande pensionssystem som infördes 1998. När det gäller reformeringen av 
hälso- och sjukvårdssektorn finns det fortfarande inget regeringsbeslut om hur 
reformeringen av hälso- och sjukförsäkringssystemet skall föras vidare och det börjar bli 
angeläget att åstadkomma framsteg på detta viktiga område. 
Den ungerska lagstiftningen på området för hälsa och säkerhet i arbetet är bara delvis 
anpassad till gemenskapens regelverk. Under det senaste året har endast direktivet om 
manuell hantering av laster införlivats med den ungerska lagstiftningen. Det återstår 
mycket arbete för att se till att åtgärder för att införliva den återstående delen av 
regelverket vidtas, i synnerhet när det gäller arbetsplatser och byggnads- och 
gruvsektorema. 
Mellan 5,5 % och 8,5 % av BNP går för närvarande till hälso- och sjukvården, och 
behovet av ett starkt offentligt hälso- och sjukvårdssystem erkänns. Det krävs ytterligare 
insatser för att den hälso- och sjukvård som tillhandahålls de utsatta grupperna skall 
kunna bli effektivare. En ny folkhälsolag ger den rättsliga grunden för ytterligare 
genomförandebestämmelser och verksamheter. Ungern gör ansträngningar för att kunna 
erbjuda utsatta grupper en effektivare hälso- och sjukvård. Det bedrivs redan ett 
omfattande förebyggande arbete genom programmet för skolhälsovård och programmet 
45 
för utbildning av hälso- och sjukvårdslärare. Det har vidtagits ett flertal åtgärder för att 
bekämpa narkotikamissbruket, vilket ökar alltmer. Gemenskapsprogrammen på 
folkhälsoområdet (kampen mot cancer, förebyggande av narkotikamissbruk, 
hälsofrämjande, förebyggande av aids) öppnades för Ungern i november 1998 och projekt 
har inletts under 1999. 
Slutsats 
Även om framstegen har varit begränsade under det senaste året, har Ungern kommit 
relativt långt i arbetet med att införliva gemenskapens regelverk vad gäller sysselsättning 
och sociala frågor med den egna lagstiftningen. Det kommer att krävas särskild 
uppmärksamhet beträffande genomförandet och kontrollen av efterlevnaden av 
gemenskapens regelverk vad gäller hälsa och säkerhet i arbetet och inom arbetsrätten. 
Regionalpolitik och sammanhållning 
Europeiska unionen stödjer en starkare sammanhållning, framför allt genom 
strukturfonderna. Ungern kommer att behöva genomföra dessa instrument på ett effektivt 
sätt och samtidigt respektera de principer, mål och förfaranden som kommer att gälla vid 
tidpunkten för dess anslutning. 
Trots att Ungerns förberedelser för införandet av strukturfonderna har kommit en bra bit 
på väg har inte mycket gjorts när det gäller det konkreta genomförandet av målen för 
regionalpolitiken. 
År 1996 var Ungerns genomsnittliga BNP per capita 47 % av genomsnittet i EU. 
Regional BNP per capita varierade mellan 70 % av genomsnittet i EU i mellersta Ungern 
och 33 % av genomsnittet i EU i norra Ungern. 
I lagen om regional utveckling och fysisk planering anges mål, uppgifter, institutionell 
struktur och finansiella instrument för regionalpolitiken som bygger på samarbete mellan 
länen i de regionala utvecklingsråden. 
Under 1998 inrättades sju statistiska planeringsregioner liknande Nuts H De 7 regionerna 
kommer att ledas av regionala utvecklingsråd. Eftersom inrättandet av de regionala 
utvecklingsråden inte är reglerat i bindande lagstiftning, har hittills endast 5 inrättats. De 
regionala utvecklingsråden ansvarar för utarbetandet av regionala utvecklingsprogram 
och för utvärderingen av länsutvecklingsplanerna. På regional nivå är Ungem indelat i 20 
län som liknar regionerna enligt EU:s metod (NUTS Hl) och som styrs av direkt valda 
länsutvecklingsråd. Råden antar de länsutvecklingsprogram i vilka de regionala 
stödåtgärderna ingår. Regional- och länsråden fungerar ännu inte till fullo. 
När det gäller den budgetmässiga och finansiella förmågan behöver Ungern se över sitt 
system. Det är nödvändigt att klargöra vem som har det övergripande finansiella ansvaret, 
vilka åtgärder som skall vidtas i samband med oegentligheter samt kontrollorganens 
oberoende ställning inom ministerierna. Det behöver införas en mekanism för 
samordning av de finansiella resurserna från de olika budgetposterna. Vissa 
budgetbestämmelser behöver införas, särskilt i fråga om medfinansiering, inbegripet 
fleråriga åtaganden. 
46 
Adekvata personalresurser och ekonomiska resurser saknas fortfarande och 
samordningen mellan ministerierna är dålig, vilket leder till förseningar i upprättandet av 
utvecklingsplaner. 
Ungern har endast begränsad erfarenhet av bedömnings- och utvärderingsförfaranden 
enligt strukturfondsförordningarna. 
Slutsats 
Ungern har gjort framsteg när det gäller att förbereda sig för införandet av 
strukturfonderna och har nu infört en rättslig grund och många viktiga förfaranden. Den 
ineffektiva samordningen mellan ministerierna ledde dock under rapportperioden till att 
förberedelseprocessen stannade av, särskilt när det gäller utarbetandet av projekt och 
genomförandet av dessa. Framsteg har gjorts, men någon utvärdering av dessa har ännu 
inte genomförts. 
3.6 Miljö och livskvalitet 
Miljö 
Ungern antog 1998 ett ambitiöst nationellt miljöskyddsprogram, med bl.a. ett 
investeringsprogram för perioden 1998-2002. Under 1998 gjordes emellertid små 
framsteg. 
Ungern har inrättat en interministeriell kommitté med deltagande av nyckelpersoner från 
bl.a. miljö-, jordbruks- och transportministerierna vilken skall arbeta med frågor om 
hållbar utveckling. Kommittén skall även utarbeta riktlinjer för integrering av miljöfrågor 
i andra sektorer. 
Vad gäller övergripande lagstiftning har inga märkbara framsteg gjorts. Det skall dock 
noteras att den ungerska lagstiftningen till mycket stora delar redan överensstämmer med 
direktivet om tillgång till miljöinformation. Ytterligare ansträngningar krävs för att den 
nationella lagstiftningen helt skall överensstämma med direktivet om 
miljökonsekvensbedömning. I synnerhet måste tillämpningsområdet för de projekt som 
skall bedömas utvidgas. Detta är särskilt viktigt eftersom bestämmelserna kommer att 
tillämpas på de projekt som gemenskapen finansierar. Ungern bör särskilt anstränga sig 
för att införa normer för rapporteringsskyldigheter i sin lagstiftning, för att uppnå 
överensstämmelse med direktivet om rapporteringsskyldigheter. 
Inom vattensektorn har inga framsteg gjorts vad gäller anpassning av lagstiftningen till 
regelverket, som fortfarande till alla delar måste införlivas. Det har dock skett en 
betydelsefull utveckling när det gäller införlivande av lagstiftning om rening av 
avloppsvatten från tätbebyggelse (större kapacitet, bättre teknik, bättre avloppsrening och 
nya mekaniska reningsanläggningar). Tidsplanen och programmet för genomförande av 
direktivet om rening av avloppsvatten och de tekniska åtgärder som krävs för 
genomförandet studeras för närvarande. Effekterna av direktivet om dricksvatten 
utvärderas också. 
47 
På området kontroll av utsläpp från industrin och riskhantering har föroreningarna från 
industrier och större förbränningsanläggningar successivt minskat de senaste 20 åren och 
regelverket på området är nästan helt införlivat. Anpassningen vad gäller samordnade 
åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar kommer att kräva omfattande 
finansiering, eftersom man behöver modernisera ett tusental befintliga anläggningar. 
Genom antagandet om en lag om katastrofer i juni 1999 införlivas regelverket om att 
förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser (Seveso II). Omfattande 
åtgärder bör vidtas för att genomföra direktivet. Det totala antalet anläggningar i Ungern 
som omfattas av direktivet uppskattas till cirka 80-100, av vilka 20-40 kan betecknas 
som anläggningar i det så kallade övre skiktet, vilket innebär att de måste inrätta 
säkerhetssystem och utarbeta interna planer för räddningsinsatser och säkerhetsrapporter. 
Investeringskostnaderna för den berörda branschen beräknas uppgå till motsvarande 80 
miljoner euro. Ungern var en av de första signatärstaterna till FN/ECE:s konvention om 
gränsöverskridande effekter av industriolyckor och är också det första kandidatland som 
har ratificerat konventionen. Samarbete inom ramen för den här konventionen, i 
synnerhet regelbundna möten mellan signatärstaterna, bör underlätta arbetet med att 
införliva och genomföra direktivet. Direktivet om att hindra och minska asbestförorening 
i miljön måste också införlivas. 
Inga särskilda framsteg har gjorts vad gäller luftkvalitet, där de viktigaste frågorna 
fortfarande är införlivande och genomförande av direktivet om luftkvalitet och dess 
följddirektiv, t.ex. direktivet om ozon, och direktivet om mobila maskiner som inte är 
avsedda att användas på väg. Den institutionella kapaciteten bör utvidgas, i synnerhet vad 
gäller övervakning och utbyte av data. Ungern har ännu inte angivit de områden där det 
finns en hög koncentration av föroreningar. Fullständig överensstämmelse måste också 
uppnås när det gäller direktivet om flyktiga organiska ämnen. Ungern är part till 
konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar, vilket kräver att landet 
vidtar åtgärder för att minska föroreningarna. Ungern är fullvärdig part till konventionen 
och är i färd med att införliva den. 
Ungerns lagstiftning om blyinnehåll i bensin har redan anpassats till regelverket. Det 
ungerska olje- och gasbolaget har avsatt medel för att kunna uppfylla kraven vad gäller 
bensin. 
Ungern har idag obligatoriska normer som reglerar buller från gräsklippare och 
hushållsapparater, men för utrustning för byggarbetsplatser finns ännu inte några normer. 
Man startade med kvalitetssäkring och kvalitetskontroll 1998, men det krävs ytterligare 
framsteg för att lagstiftningen skall anpassas till regelverkets bestämmelser om buller 
från maskiner och fordon. För att kunna genomföra bullerkontroller måste de befintliga 
laboratorierna förbättras. 
Vad gäller kemikalier och bioteknik har det gjorts stora framsteg för att skydda de djur 
som används inom sektorn. I januari 1999 trädde en ny lag i kraft som ytterligare 
anpassar Ungerns lagstiftning till direktivet om djurförsök. 
Genom den ramlagstiftning om genteknik från 1998 som trädde i kraft 1999 har det 
fastställts en rättslig ram för harmonisering av lagstiftningen på området genetiskt 
modifierade organismer. Den nya lagen om säkerhet i samband med kemikalier öppnar 
vägen för en anpassning av lagstiftningen till regelverket för kemikalier. Det har inrättats 
ett institut för säkerhet i samband med kemikalier. Institutet skall verka för att den 
48 
antagna lagstiftningen genomförs. Laboratoriekapaciteten på institutet för miljöstyrning 
har också utökats. 
Trots det faktum att avfallshanteringspolitiken prioriteras högt i det centrala aktstycket 
om den nationella miljöpolitiken, har inga framsteg gjorts det senaste året. Avfallssektorn 
är den svagaste sektorn i Ungern, eftersom hela regelverket på området återstår att 
införliva. Antagandet av en lag om avfallshantering bör prioriteras, eftersom man genom 
denna kan anta följdlagstiftning om särskilda avfallstyper, vilket just nu saknas i Ungern. 
Omfattande åtgärder för att genomföra lagstiftningen har vidtagits, vilket bl.a. innebär att 
10 nya regionala deponier har byggts. Det återstår att se om dessa överensstämmer med 
kraven i det gemenskapsdirektiv som nyligen antagits. Ett system för miljöavgifter har 
införts för oljeprodukter, och i samband med detta även ett system för att samla in och ta 
hand om spilloljor samt ett insamlingssystem för förbrukade batterier. Genom 
insamlingssystemet lämnades 25 % av förpackningarna tillbaka. 
På området strålskydd har endast begränsade framsteg gjorts och då vad gäller 
anpassningen av den nationell lagstiftningen till "gränsvärden för radioaktivitet i 
livsmedel". Det viktigaste regelverket på området har fortfarande inte införlivats. Landet 
måste hitta en lösning för bortskaffande av avfall från driften av kärnkraftverket i Paks. 
Ungern har ratificerat konventionen om säkerheten vid hantering av använt kärnbränsle 
och om säkerheten vid hantering av radioaktivt avfall. 
Vad gäller klimatförändringar ratificerade Ungem klimatkonventionen 1995. Landet har 
också anslutit sig till Kyotoprotokollet med målsättningen att minska utsläppen med 6 %. 
Vad gäller naturskydd har en god nivå redan uppnåtts (genom lagen om naturskydd) och 
stora delar av landet skyddas enligt olika bestämmelser. Inga framsteg har gjorts vad 
gäller införlivandet av direktivet om livsmiljöer eller fågeldirektivet. Ett förbud mot 
rävsaxar måste också införas. Ungern är en aktiv part till Washingtonkonventionen om 
handel med utrotningshotade arter (CITES), som kräver genomförandeåtgärder liknande 
dem som krävs enligt regelverket. Framstegen på området är begränsade till antagandet av 
genomförandeåtgärder för regelverket om skyddade djurarter. 
Ungerns nationella program för antagande av gemenskapens regelverk innehåller en 
finansieringsplan där kostnaderna för en 3-årsperiod uppgår till motsvarande 95 miljoner 
euro. 
Kärnsäkerhetsfrågan behandlas i energikapitlet. 
Slutsats 
Vissa framsteg har gjorts på områdena naturskydd, utsläpp från industrier och större 
förbränningsanläggningar samt förebyggande av allvarliga olyckor. Det återstår dock 
mycket att göra, i synnerhet vad gäller avfall och avfallshantering, vatten- och 
luftkvalitet. Ungern arbetar för att lösa prioriteringarna på kort sikt i partnerskapet för 
anslutning. Om landet skall kunna uppnå det ambitiösa målet att helt ha införlivat 
regelverket 2001 är det nödvändigt att skynda på både anpassningen av lagstiftningen och 
investeringarna i miljöteknik- och infrastruktur. Det är i sammanhanget särskilt viktigt att 
de budgetmedel som avsatts i det nationella programmet för antagande av gemenskapens 
regelverk används på lämpligt sätt i den årliga budgeten. 
49 
Ungern har emellertid vidtagit flera betydelsefulla åtgärder för att genomföra 
lagstiftningen, och en mycket grundlig och övergripande plan både för införlivande och 
genomförande (med bl.a. kostnadsanalys och investeringsstrategier) har utarbetats inom 
ramen för det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk. 
Konsumentskydd 
Genom att anta ett regelverk på området konsument- och hälsoskydd tog Ungern under 
1998 itu med den prioritering på medellång sikt som anges i partnerskapet för anslutning 
när detta område. Lagen innehåller bestämmelser om produktansvar, men tröskelvärdet 
för produktansvar är fortfarande mycket lägre i Ungern än i unionen. 
Ungern har fortsatt att göra framsteg på området. Lagstiftningen har anpassats ytterligare 
på områdena oskäliga avtalsvillkor, avtal om nyttjanderätt till fast egendom på 
tidsdelningsbasis, avtal som förhandlats fram utanför affärslokal samt paketresor, 
semesterpaket och andra paketarrangemang. Avvikelser kvarstår i lagstiftningen rörande 
vilseledande reklam, konsumentkrediter och prismärkning. Smärre skillnader finns när 
det gäller hemförsäljning och distansförsäljning. 
Ett system för marknadsövervakning samt de strukturer som krävs för att genomföra 
produktsäkerhet upprättades i april 1999 men fungerar ännu inte tillfredsställande. De 
huvudsakliga problemen har att göra med kontrollen för utsläppandet på marknaden, 
bristen på kunnig personal och bristen på viss teknisk utrustning. Kontrollorganens 
centrallaboratorier är dock något så när välutrustade och testinstrumenten relativt 
moderna. För att hela systemet skall fungera smidigt måste Ungern höja både 
konsumenternas och tillverkarnas medvetenhet om konsumentens rättigheter och 
tillverkarens ansvar. Fastän Ungern redan har de grundläggande instrumenten för att 
genomföra marknadsövervakning (rättsliga strukturer, laboratorier, institutioner) måste 
institutionerna stärkas ytterligare för att nå EU-standard, särskilt genom fortbildning och 
modernisering av viss utrustning. Ansträngningar måste även göras för att juristkåren 
skall bli bekant med frågor som rör produktansvar. 
Övervakningsorgan är Generalinspektoratet för konsumentfrågor (byrån för 
konsumentfrågor). 
3.7 Rättsliga och inrikes frågor 
I 1998 års återkommande rapport konstaterades att Ungern hade förmågan att gå framåt 
med genomförandet av gemenskapens regelverk, uppfyllde prioriteringarna på kort sikt i 
partnerskapet för anslutning och hade gjort stora framsteg i fråga om lagstiftning, asyl 
och gränsförvaltning. 
Kommissionen betonade att det var nödvändigt att anta en ny utlänningslag och en 
visumpolitik som anpassats till EU:s krav. I rapporten rekommenderades bl.a. "ökade 
personalresurser, med rimliga löner och lämplig utbildning så att ny lagstiftning (särskilt 
vad gäller asyl och polissamarbete samt bekämpande av narkotika, organiserad 
brottslighet och korruption) kan genomföras". 
50 
Invandring och gränskontroll 
När det gäller invandring ändrades i mars 1999 lagen från 1993 om utlänningars inresa, 
uppehälle och invandring. Härigenom infördes möjligheten för utlänningar att etablera 
sig som egenföretagare, och en allmän ram för utlänningar som arbetar i Ungern 
inrättades. Genom samma lag kriminaliseras illegal anställning. Ytterligare insatser har 
gjorts vad beträffar återtagandeavtal. Under 1998 och 1999 har Ungern undertecknat 
bilaterala återtagandeavtal med Bulgarien och Slovenien. Bilaterala återtagandeavtal med 
Frankrike, Tyskland och Italien har trätt i kraft. När det gäller inresa har Ungern slutit 
bilaterala avtal som syftar till att förenkla det ömsesidiga utbytet av säsongsarbetare. I 
dessa nya avtal ingår en bestämmelse om utfärdande av en standardresehandling. 
När det gäller visumpolitiken har Ungern utarbetat ett program för harmonisering av de 
ungerska visumkraven med gemenskapens regelverk. Det visumkrav för 
flygplatstransitering som gäller medborgare i vissa länder och som infördes i september 
1998 i enlighet med EU:s gemensamma åtgärd om ett system för flygplatstransitering har 
ännu inte genomförts. 
Ungern bör fortsätta att gradvis anpassa lagstiftning och praxis i fråga om visering till vad 
som gäller inom EU. 
Vad beträffar gränskontroll har Ungern vidtagit åtgärder för att genomföra 
gränskontroller i enlighet med EU:s krav. Gränskontrollens och 
invandringsmyndigheternas effektivitet måste dock förbättras. I detta sammanhang är 
utbildning av personalen och modernisering av utrustningen av särskild vikt. Det är också 
viktigt att inrätta en direkt on-line förbindelse mellan invandringsmyndigheter, 
gränsposteringar och beskickningar. 
Asyl 
Antalet asylsökande i Ungern har ökat avsevärt sedan det geografiska förbehållet 
avseende Genévekonventionen hävdes och sedan krisen i Jugoslavien/Kosovo bröt ut. Av 
de 8 521 asylansökningar som mottogs under de första åtta månaderna 1999 råder nu en 
eftersläpning på 4 249 ansökningar om vilka inget beslut ännu fattats. 
Ännu krävs stora insatser på detta område (se avsnitt 4 om den offentliga förvaltningens 
förmåga). Framför allt måste appellationsdomstolens handläggning av avslag på 
ansökningar om flyktingstatus förbättras, befintliga mottagningsanläggningar 
moderniseras och nya anläggningar inrättas för att det skall vara möjligt att hantera det 
ökande antalet asylsökande. 
Polis 
Ungern har gjort framsteg när det gäller att ytterligare anpassa sin lagstiftning till 
gemenskapens regelverk. Vad gäller inrättandet av ett oberoende nationellt organ för 
dataskydd i enlighet med Europols bestämmelser har Ungern under 1999 vidtagit de 
lagstiftningsåtgärder som krävs för att uppfylla kriterierna rörande skydd och 
tillhandahållande av uppgifter och föreskrifterna om kommunikation. Ett oberoende 
nationellt organ för dataskydd har inrättats, liksom ett ombudsmannaämbete för 
dataskydd. 
51 
Vad gäller tullen inrättades 1998 en särskild avdelning för "riskanalys" och 1999 en 
särskild enhet som skall förbereda införandet av ett styrsystem för att analysera risker. 
Vad gäller införandet av de tekniska kraven rörande Schengens informationssystem 
beslöt den ungerska regeringen i juni 1999 att inrätta ett centrum för internationellt 
polissamarbete som skall inrymma det nationella Interpolkontoret, det framtida nationella 
Europolkontoret och ett centralt informationskontor. 
Vad gäller bekämpningen av den organiserade brottsligheten har de ungerska 
myndigheterna ökat effektiviteten, bland annat genom utbildning av poliskåren och 
genom antagandet av nya lagar i mars 1999. Dessa innehåller regler om vittnesskydd, 
uppgiftslämnare och personer som lämnar och avslöjar kriminella organisationer. Vidare 
har medlemskap i kriminella organisationer gjorts till ett brott och strängare 
straffbestämmelser införts. Dessutom trädde ett heltäckande paket åtgärder för den 
allmänna säkerheten ("antimaffiapaketet") i kraft i september 1999. Genom detta paket 
utökas polisens utredningsbefogenheter och operationella befogenheter vid fall av 
misstänkt organiserad brottslighet. Enligt bilaterala avtal som Ungern har ingått med de 
flesta av sina grannländer kan utländsk ordningsmakt förfölja misstänkta in i Ungern. 
Ungern har dock ännu inte ratificerat Europarådets konvention om penningtvätt. 
Ytterligare förbättringar av materielen och en intensifiering av samarbete mellan polis, 
tull och gränsvakter är av största vikt. Särskilt bör systemet för utbyte av uppgifter mellan 
olika tjänstegrenar förbättras. Ungern bör också fortsätta sina ansträngningar för att ingå 
avtal om samarbete och ömsesidigt bistånd på tullområdet med EU:s medlemsstater och 
sina grannländer. 
Narkotika 
Ungern är ett transiteringsland för narkotikasmuggling och blir i allt högre grad också ett 
mål för denna smuggling, i takt med att narkotikakonsumtionen ökar. 
Wienkonventionen från 1988 mot olaglig hantering av narkotika och psykotropa ämnen 
trädde i kraft i november 1998. I mars 1999 harmoniserades den ungerska strafflagen 
med gemenskapens regelverk vad gäller sanktionerna mot olaglig narkotikahantering. 
Ungern avser att samarbeta med EU:s rättsvårdande organ i narkotikarelaterade frågor 
genom Europol. Vad gäller syntetiska droger förefaller samarbetet med industrin 
beträffande kontrollen av prekursorer vara tillfredsställande. 
Rättsligt samarbete 
Vad gäller civilrätten promulgerade Ungern i februari 1999 överenskommelsen i 
Strasbourg om immunitet m.m. för personer som deltar i rättegång inför den europeiska 
domstolen om mänskliga rättigheter, som ingicks den 5 mars 1996. 
På straffrättens område kan anmärkas att strafflagen ändrades i mars 1999 för att göra 
kampen mot den organiserade brottsligheten mer effektiv. Bestämmelserna i den 
gemensamma åtgärden om att göra deltagande i kriminella organisationer till ett brott 
införlivades med ungersk lag den 1 mars 1999. Definitionen av organiserad brottslighet 
har ytterligare anpassats till gemenskapens regelverk. 
Ungern måste emellertid göra ytterligare ansträngningar för att anpassa sig till 1995 års 
EU-konvention om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen och 
protokollen till denna konvention. Det är särskilt viktigt att definiera det straffrättsliga 
52 
ansvaret för juridiska personer i enlighet med EU:s normer. Särskild uppmärksamhet bör 
ägnas åt att omsätta den nya lagstiftningen mot organiserad brottslighet i praktiken. 
Slutsats 
Ungern har gjort vissa framsteg vad gäller rättsliga och inrikes frågor. Betydande 
framsteg har gjorts avseende polisen och bekämpningen av korruption, medan framstegen 
rörande invandring, narkotika och rättsväsende varit måttligare. Vad gäller gränskontroll 
och asyl kan dock inga egentliga framsteg noteras. 
Ytterligare ansträngningar fordras på alla ovannämnda områden och särskilt vad gäller 
gränskontroll, såväl vid gränsposteringarna som i områden utan gränsposteringar (den 
s.k. gröna gränsen) i enlighet med Schengensamarbetets normer, och vad gäller asyl 
(genom inrättandet av nya mottagningsanläggningar för asylsökande, mer kvalificerad 
personal och ytterligare harmonisering med de förfaranden som gäller inom EU). 
Ungern bör inom alla delar av området rättsliga och inrikes frågor ägna särskild 
uppmärksamhet åt att förbättra utrustningen, inbegripet att förbättra systemen för 
automatisk överföring av information mellan de rättsvårdande organen, 
gränsposteringarna och landets beskickningar. 
3.8 Yttre förbindelser 
Handel och internationella ekonomiska förbindelser 
Ungern tillämpade tullsatser på i genomsnitt 12,4 % för samtliga produkter, 33,3 % för 
jordbruksprodukter, 15 % för fiskeriprodukter och 7,4 % för industrivaror. 
I januari 1999 undertecknade Ungern det femte protokollet till allmänna 
tjänstehandelsavtalet (GATS) rörande finansiella tjänster. I november 1998 
undertecknade Ungern ett frihandelsavtal med Estland och Litauen och i juni 1999 ett 
frihandelsavtal med Lettland. Eftersom de rättigheter och skyldigheter som följer av ett 
medlemskap medför att alla internationella avtal som inte är förenliga med medlemskap i 
EU måste sägas upp, måste frihandelsavtalen med medlemsländerna i Efta och 
Centraleuropeiska frihandelsavtalet (CEFTA) och med Turkiet och Israel sägas upp vid 
anslutningen. 
Frågorna gällande ordningen för skyddsåtgärder och anslutning till 
Världshandelsorganisationens (WTO) plurilaterala avtal om handel med civila flygplan, 
om offentlig upphandling och om informationsteknik är fortfarande olösta. Ungern har 
uttryckt sin vilja att nära samarbeta med EG i den kommande WTO-förhandlingsrundan i 
syfte att i möjligaste mån anpassa politik och ståndpunkter. 
Utvecklingssamarbete 
Ungern har ingen särskild biståndspolitik, men 96 % av all import från utvecklingsländer 
omfattas av handelsförmåner. Allmänna preferensordningar finns för alla produkter. 
Ungern har ingen särskild budget för utvecklingsländer. Utrikesministeriet förfogar över 
53 
ett begränsat anslag på 80 000 euro, som huvudsakligen används för humanitära ändamål. 
Ungern borde inte ha några svårigheter att tillämpa gemenskapens regelverk på området 
för utvecklingssamarbete. 
Tull 
Ungern har påbörjat anpassningen av landets tullagstiftning till gemenskapens regelverk. 
Sedan 1997 har det dock inte gjorts några stora framsteg i fråga om harmoniseringen av 
landets tullagstiftning. 
Ungern uppdaterar sin tulltaxa varje år i enlighet med EU:s kombinerade nomenklatur. 
Landets tullsats är i genomsnitt 12,4 % för alla produkter, 33,3 % för jordbruksprodukter, 
15 % för fiskeprodukter och 7,4 % för industriprodukter. Man tillämpar inte bindande 
klassificeringsbesked. En expertgrupp har tillsatts för att utveckla en integrerad tulltaxa. 
Ungern deltar i det alleuropeiska systemet för ursprungskumulation, vilket tillämpas 
sedan januari 1999. Användningen av förenklade förfaranden är fortfarande begränsad. 
Landet tillämpar för närvarande striktare regler för betalning av tullar och tullbefrielse, 
vilket man motiverar med behovet av att bekämpa bedrägeri. Ytterligare harmonisering 
krävs när det gäller bestämmelser om tullförfaranden med ekonomisk verkan. Landets 
system för förvaltning av tullkvoter, tulltak och tillfälliga upphävanden av tullar är endast 
delvis harmoniserat med gemenskapens regelverk. Kvoter fördelas enligt "först-till-
kvarn"-principen. 
I landet finns ett stort antal tullfria zoner (omkring 110). Vilket företag som helst kan 
ansöka om att det inrättas en frizon och vissa frizoner omfattar endast ett företag. Den 
utbredda användningen av frizoner, samt vissa regler som tillämpas för dem, strider mot 
gemenskapens regelverk. 
Vid tullmyndighetens huvudkontor inrättades i januari 1999 åtta "arbetsgrupper för 
anslutning" med uppgift att utforma en harmoniserad lagstiftning och arbeta för dess 
genomförande. Landets tullförvaltning har genomfört ett brett datoriseringsprogram för 
växtskyddsprodukter och veterinära produkter. Vidare har ett system för riskanalys 
införts på försök i syfte att effektivisera gränskontrollen. Pilotfasen i ett projekt för 
elektroniskt datautbyte har inletts. En utbildningsstrategi för tullförvaltningen utarbetades 
1998. Uppbörden av skatter och tullar har fortsatt att effektiviseras. Strikta 
tullbestämmelser har införts för att förhindra olaglig handel med tobak och alkohol. Vad 
beträffar gränskontrollstationerna har stora framsteg gjorts vid de viktigaste av dem, vilka 
närmar sig EU:s nivå. Ytterligare insatser måste dock göras avseende de mindre 
stationerna, vilka saknar utrustning. I december 1998 öppnades en ny gränskontrollstation 
vid den internationella flygplatsen i Férihegy, och i Tiszabecs vid gränsen mot Ukraina 
har en station öppnats igen efter att ha moderniserats i linje med gemenskapens regelverk. 
Slutsats 
Bristen på framsteg i fråga om tull under det senaste året väcker viss oro. Ytterligare 
insatser krävs för att reformera landets tullkodex och införa integrerade avgiftsstrukturer, 
bindande klassificerings- och ursprungsbesked och bestämmelser om frizoner. Framsteg 
har gjorts i fråga om modernisering av de viktigaste gränskontrollstationerna, men 
ytterligare insatser krävs för att modernisera små stationer. 
54 
Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken 
Ungern fortsätter att orientera sin utrikes- och säkerhetspolitik i riktning mot Europeiska 
unionen. Landet deltar aktivt i den multilaterala politiska dialogen inom ramen för den 
gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP), däribland i de ordinarie mötena på 
politisk chefstjänstemanna- och Europakorrespondentnivå och i arbetsgrupper. Ungern 
har regelbundet anpassat sina ståndpunkter till Europeiska unionens och har hörsammat 
alla uppmaningar att ansluta sig till unionens uttalanden, förklaringar och demarscher, 
även inom ramen för FN och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa 
(OSSE). Sålunda anslöt sig landet till den gemensamma ståndpunkten rörande Kosovo 
och till flygförbudet och oljeembargot mot Jugoslavien. 
I mars 1999 blev Ungern medlem i Nato. I januari 1999 ratificerade landet fördraget om 
konventionella väpnade styrkor i Europa. Under Kosovokrisen stödde Ungern aktivt 
Natos ingripande mot Jugoslavien. Ungerska soldater deltog i det humanitära uppdraget i 
Albanien. Ungern deltar också i KFOR- och SFOR-styrkorna och har i detta sammanhang 
sänt soldater till Kosovo. 
För att Ungern skall kunna delta till fullo i GUSP bör landet vidta ytterligare några 
strukturella förändringar. Under första hälften av 1999 innehade Ungern det roterande 
ordförandeskapet i Europarådet. 
Ungern vinnlägger sig om att bidra till stabiliteten i regionen genom att upprätthålla goda 
förbindelser med grannländerna och genom att främja det regionala samarbetet, bland 
annat genom deltagande i Centraleuropeiska initiativet (CEI), Sydosteuropeiska 
samarbetsinitiativet (SECI) och Royaumont-processen och i den nyligen återupptagna 
dialogen mellan de fyra Visegrad-länderna (Slovakien, Tjeckien, Polen och Ungern). 
Förbindelserna med Rumänien och, sedan de allmänna valen i Slovakien i september 
1998, med Slovakien har förbättrats avsevärt. Det grundfördrag som undertecknades 
1996 med Slovakien har nu börjat tillämpas. Diskussionerna om en lösning av tvisten 
kring Gabcikovo-dammprojektet går nu vidare på ett tekniskt plan och står inte längre i 
vägen för en förnyelse av de bilaterala förbindelserna. Ungern deltar i stabilitetspakten 
för sydöstra Europa. Under första hälften av 1999 innehade Ungern det roterande 
ordförandeskapet i Europarådet. 
3.9 Finansiella frågor 
Finansiell kontroll 
Ungern har fortsatt att stärka den övergripande ramen för finansiell kontroll genom att 
närmare fastställa den finansiella revisionens räckvidd samt arbetsfördelningen mellan 
riksrevisionsbyrån (organet för extern finansiell kontroll), statens kontrollbyrå (organet 
för intern finansiell kontroll) och finansministeriet. Samlade riktlinjer för intern kontroll 
har också införts. 
Statens kontrollbyrå fungerar som ett från regeringen fristående externt revisionsorgan. 
Byrån kommer att utföra redovisningskontroll avseende utbetalningsstället på 
55 
jordbruksområdet, vilket kommer att ställas under överinseende av ministeriet för 
jordbruk och regional utveckling. 
Statens kontrollbyrås roll har förstärkts genom att dess uppgifter utsträckts till att omfatta 
följande områden: utvärdering i efterhand av effekterna av regeringens beslut, kontroll av 
utgifter som finansieras över statsbudgeten samt kontroll av subventioner och av 
användningen av medel (från internationella givare) hos stödmottagare av alla slag, även 
på regional och lokal nivå. Ett nytt system för kontroll av olika utländska stödprogram 
och av samfinansiering i anslutning till dessa infördes i slutet av 1998. Den 
överenskommelse om administrativt samarbete som ingicks i december 1997 mellan 
statens kontrollbyrå och kommissionens generaldirektorat för ekonomistyrning har 
resulterat i ett första gemensamt finanskontrolluppdrag i Budapest. 
Statens finansförvaltningsmyndighet (State Treasury) är redovisningansvarig när det 
gäller statsbudgeten och sedan 1998 ansvarig också för det utländska biståndet till 
Ungern. Myndigheten verkställer efter förhandskontroll utbetalningar för den ungerska 
centralförvaltningens räkning och svarar också för ett landsomfattande system för 
kontroll av medel för och av vissa statliga stöd till regional utveckling. Det finns ett 
behov av förbättrad samordning i de fall då anslag från olika delar av budgeten är 
berörda. Som en följd av en överenskommelse med kommissionen har det inom 
finansministeriet inrättats en nationell fond och en central finansierings- och 
upphandlingsenhet. 
Slutsats 
Ungern har fortsatt att anpassa sina mekanismer för intern finansiell kontroll på central 
nivå, men fortsatta ansträngningar är nödvändiga när det gäller att ställa kvalificerad 
personal och teknisk utrustning till förfogande. Inför Ungerns deltagande i de nya 
finansieringsinstrumenten inför anslutningen bör man lägga särskild vikt vid upprättandet 
och förstärkningen av interna revisionsenheter på regional och lokal nivå. Ett antal frågor 
behöver klarläggas inom de enskilda ministerierna, bland annat hur det övergripande 
finansiella ansvaret skall definieras och vilka åtgärder som skall vidtas om det uppdagas 
oegentligheter samt frågan om oberoende ställning för kontrollorganen inom 
ministerierna. 
56 
3.10 Allmän bedömning 
Ungern fortsätter att inom flertalet sektorer göra framsteg i anpassningen till och 
genomförandet av gemenskapens regelverk. När det gäller den inre marknaden har 
framstegen fortsatt i fråga om lagstiftning om offentlig upphandling och immateriella 
rättigheter (med undantag av retroaktivt patentskydd), och arbetet har koncentrerats på att 
se till att lagstiftningen faktiskt tillämpas. Påtagliga framsteg har gjorts när det gäller att 
anta lagstiftning om egenföretagare, genom vilken nuvarande begränsningar för EU-
medborgare som önskar etablera sig i Ungern undanröjs. Även om arbetet med att 
införliva EU-standarder och få till stånd en fungerande marknadsövervakning måste gå 
snabbare, ligger Ungern långt framme när det gäller att genomföra den nya metoden när 
det gäller standarder och certifiering. Ungern har antagit en lag om statligt stöd, vilken 
bör underlätta utvecklingen av ett effektivt system för övervakning och kontroll av 
statligt stöd. Det görs stadiga framsteg på jordbruksområdet och när det gäller veterinära 
och fytosanitära frågor, men arbetet går långsamt framåt och behöver påskyndas 
väsentligt för att en tillräcklig anpassningsnivå skall kunna nås på medellång sikt. 
Anpassningen inom transportsektorn har nått ganska långt, men det råder en viss 
eftersläpning inom järnvägssektorn såväl när det gäller anpassning av lagstiftningen som 
den faktiska omstruktureringen av järnvägarna. Ungern har fortsatt att befästa den 
övergripande ramen för finansiell kontroll genom att fastställa revisionens räckvidd och 
fördelningen av arbetsuppgifter och ansvarsområden mellan de berörda organen. 
Betydande framsteg har gjorts som helhet när det gäller anpassningen på mervärdes - och 
punktskatteområdena, men de diskriminerande bestämmelserna på punktskatteområdet 
fortsätter att vålla problem. I fråga om audiovisuella tjänster krävs ytterligare anpassning 
med avseende på europeiska produktioner och övervakning av satellitsändningar. Bortsett 
från kampen mot organiserad brottslighet har anpassningen när det gäller rättsliga och 
inrikes frågor gått långsamt framåt, särskilt med avseende på gränsförvaltning och asyl. 
Det har gjorts få framsteg när det gäller hälsa och säkerhet i arbetet. Arbetet med att anta 
lagstiftning på miljöområdet har påtagligt saktat av, och på tullområdet har det inte gjorts 
några framsteg. Med tanke på det omfattande införlivandearbete som ännu återstår inom 
dessa sektorer är stora ansträngningar nödvändiga för att säkerställa fortsatta framsteg. 
Strategiska planer har antagits på miljöområdet och för energisektorn, och det är nu 
viktigt att de snabbt genomförs. På några områden, t.ex. regional utveckling, finns den 
rättsliga ramen på plats sedan en tid tillbaka, men på grund av otillräckliga ekonomiska 
och personella resurser har det gjorts begränsade framsteg i genomförandet. 
Ungern har gjort kontinuerliga framsteg i arbetet med att bygga upp den offentliga 
förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk. Vissa steg har tagits i 
riktning mot en allmän reform av den offentliga förvaltningen. Man har lagt fortsatt vikt 
vid utarbetandet av särskilda utbildningsprogram avseende europeisk politik och 
lagstiftning för anställda inom den offentliga förvaltningen och rättsväsendet. Flertalet av 
de nyckelorgan som är nödvändiga för att den inre marknaden skall kunna genomföras 
har redan upprättats. Den offentliga förvaltningen behöver emellertid alltjämt förstärkas 
på specifika områden, bland annat när det gäller kontroll av statligt stöd, 
marknadsövervakning (genomförande av lagstiftning om produktansvar) samt djur- och 
växtskydd. Ungern måste anslå tillräckliga budgetmedel och administrativa resurser till 
regional utveckling och miljö samt förbättra sin förmåga att utnyttja, övervaka och 
kontrollera det finansiella stödet från EU. Det finns utrymme för att ge myndigheter 
såsom statens kontrollbyrå och kommunikationsmyndigheten en mera självständig 
ställning. 
57 
Ungern har på ett tillfredsställande sätt åtgärdat flertalet av de prioriteringar på kort sikt 
som anges i partnerskapet för anslutning, med undantag av förstärkningen av den 
offentliga förvaltningen när det gäller regional utveckling, omstruktureringen av 
stålsektorn och anpassningen av lagstiftning på miljöområdet. Ungern har också gjort 
positiva framsteg när det gäller att genomföra prioriteringarna på medellång sikt. 
58 
4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa 
gemenskapens regelverk 
I detta avsnitt uppdateras den information som ges i kommissionens återkommande 
rapport från 1998. Vid Europeiska rådets möte i Madrid i december 1995 framhölls 
behovet av att skapa förutsättningar för en gradvis och harmonisk integrering av 
kandidatländerna, särskilt med hjälp av anpassning av de administrativa strukturerna. I 
Agenda 2000 underströks att det är viktigt att gemenskapslagstiftningen införlivas 
effektivt med nationell lagstiftning, men än viktigare att den genomförs korrekt i 
praktiken genom lämpliga administrativa och rättsliga strukturer. Detta är nödvändigt för 
att ömsesidigt förtroende, som är en förutsättning för ett framtida medlemskap, skall 
kunna skapas. Den offentliga förvaltningens förmåga har blivit en central fråga i 
förhandlingsprocessen. 
Även i samband med årets rapport har kommissionen samarbetat med kandidatländerna 
för att kunna lämna en översikt över de organ som skall se till att lagstiftningen tillämpas 
på centrala områden av gemenskapens regelverk. När så är möjligt lämnas uppgifter om 
det ministerium eller den organisation som ansvarar för en bestämd del av gemenskapens 
regelverk. Bland annat anges deras rättsliga befogenheter, antalet anställda och budgetens 
omfattning. Liksom i medlemsstaterna måste varje myndighet besluta om hur knappa 
personalresurser och finansiella resurser skall fördelas och se till att den har tillräcklig 
förmåga att genomföra gemenskapens regelverk. Det finns inget "idealiskt" antal 
anställda, och enbart siffror säger inget om förmågan att genomföra regelverket på ett 
effektivt sätt. I de fall då det finns uppgifter om antalet anställda och om hur detta antal 
förändrats lämnas dock dessa uppgifter. Självfallet är det otillräckligt om det inom 
områden med omfattande kontroll- och genomförandeuppgifter bara finns en eller ett par 
anställda. I sådana fall kan ett lågt antal anställda vara ett tecken på att myndighetens 
förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk behöver ges högre prioritet. 
Många av de organ som skall se till att lagstiftningen tillämpas och som nämns i 
rapporten har inrättats först nyligen. De har börjat fatta beslut på områden som omfattas 
av gemenskapens regelverk, men i många fall är det ännu för tidigt att bedöma beslutens 
kvalitet och deras förenlighet med gemenskapens regelverk, eller också saknas de 
närmare uppgifter som behövs för en sådan bedömning. På vissa områden är det 
emellertid möjligt att lämna uppgifter som visar att gemenskapens regelverk nu håller på 
att bli en levande, integrerad del av det inhemska beslutsfattandet. Under nästa år 
kommer kommissionen att fortsätta arbetet att tillsammans med de enskilda 
kandidatländerna bygga upp en databas med upplysningar om den offentliga 
förvaltningens förmåga och om kontrollen av lagstiftningens efterlevnad. Med hjälp av 
denna databas kommer unionen att kunna bedöma kandidatländernas förmåga att i 
praktiken tillämpa gemenskapens regelverk. 
11998 års rapport gjorde kommissionen följande bedömning: 
"Ungern har fortsatt att göra framsteg när det gäller att bygga upp sin administrativa 
förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk. Landet har därigenom tagit itu med en av 
de prioriteringar på kort sikt som anges i partnerskapet för anslutning. Den särskilda 
betydelse som man inom hela den offentliga förvaltningen och domstolsväsendet 
tillmäter utbildning i europeiska frågor är en positiv utveckling och återspeglar allvaret i 
59 
Ungerns förberedelser för medlemskap. På vissa centrala områden, såsom 
standardisering, övervakning av statligt stöd och regional utveckling finns det emellertid 
brister i den administrativa förmågan, och en samlad insats kommer att behövas för att 
förstärka institutionerna på dessa områden." 
4.1 Den offentliga förvaltningens organisation 
Den ungerska regeringen har fortsatt att ta viktiga steg när det gäller att reformera och 
förstärka den offentliga förvaltningen. Premiärministerns kansli har sedan juli 1998 fått 
en väsentligt ökad roll i fråga om övergripande samordning mellan ministerierna. Till 
dess nya uppgifter hör att utöva tillsyn över privatiseringen och över förvaltningen av 
statens tillgångar (KVI). Chefen för premiärministerns kansli samordnar regeringsarbetet 
och förbindelserna med parlamentet. Samtidigt som premiärministerkansliet fått ökade 
arbetsuppgifter har också personalen utökats med 140 personer. Antalet anställda är nu 
totalt 441. I augusti 1998 inrättades en ny avdelning med uppgift att stärka samarbetet 
med frivilligorganisationerna när det gäller narkotikasituationen, sociala problem och 
Europaintegrationen. 
Genomsnittslönen för offentliganställda tjänstemän ökade 1998 med 15 %. Totalt finns 
det nu 103 296 tjänstemän anställda i offentlig tjänst (varav 53 717 inom statlig 
förvaltning och 49 579 inom lokal förvaltning), vilket är 1 350 färre än i juli 1998. Medan 
antalet anställda inom statlig förvaltning har ökat något igen innevarande år (med omkring 
1000 personer), har det skett en kraftig personalminskning inom lokal förvaltning 
(minskning med ca 5 000 anställda 1996-1998). Även om kompetensen och 
förberedelsenivån hos ungerska offentliganställda tjänstemän är tillfredsställande, inger den 
relativt höga genomsnittsåldern och de bristande språkkunskaperna viss oro. En omfattande 
översyn av lönerna inom den offentliga sektorn är förutsedd med syftet att införa 
prestationslön. 
Genom kurser i EU-kunskap ges liksom tidigare riktad utbildning för anställda inom 
offentlig förvaltning på central och lokal nivå. Särskild utbildning i EU-språk ordnas för 
ungerska konferenstolkar som översätter från engelska, franska och tyska. 
4.2 Den offentliga förvaltningens och rättsväsendets förmåga : 
Nyckelområden för genomförandet av gemenskapens regelverk 
Enhetlig tillämpning av EG:s lagstiftning: Det har gjorts fortsatta framsteg sedan 1998 
i arbetet med att förbereda det ungerska rättsväsendet inför anslutningen till EU. Särskild 
vikt har lagts vid att ordna utbildningsprogram och kurser i EG-rätt för domare. 
Det finns totalt 2 350 domartjänster (nästan alla besatta) vid de 156 domstolarna. Under 
det gångna året har elva nya domare utnämnts och 23 nya biträdestjänster inrättats. 
Antalet tekniska biträdestjänster vid domstolarna är emellertid endast en tredjedel av 
genomsnittet i EU:s medlemsstater och utnyttjandet av datateknik i arbetet är ännu 
begränsat. Enligt det nationella rådet för rättsväsendet skulle det krävas omkring 32 
miljoner euro i investeringar för att fram till 2004 utrusta domstolarna i den omfattning 
som är behövlig. 
60 
Domare i Ungern utnämns, och kan avsättas, av republikens president på förslag av det 
nationella rådet för rättsväsendet. Endast ungerska medborgare kan utnämnas till domare, 
och de måste uppfylla vissa krav på akademisk utbildning och i fråga om duglighet i 
psykologiskt hänseende. Kunskaper i EG-rätt krävs ännu inte. 
Det finns redan 106 registrerade domare som har specialiserat sig på EG-rätt. Ytterligare 
700 domare deltar i ett utbildningsprogram. Dessutom har det nationella rådet för 
rättsväsendet från fall till fall organiserat flera andra kurser för ungerska domare. 
Budgetanslaget till domstolarna uppgick till 122 miljoner euro 1999 mot 87 miljoner euro 
1998. Varken 1998 eller 1999 kunde regeringen godta det anslagsäskande som det 
nationella rådet för rättsväsendet hade avgett. Det äskande som rådet lagt fram 1999 är 
ungefär sju gånger så högt som regeringens budgetförslag till parlamentet för år 2000. 
Det ungerska systemet för rättslig överprövning av förvaltningsbeslut har sedan den 1 
januari 1999 väsentligt ändrats. Systemet med överklagande i två instanser har ersatts av 
en ordning med rättslig överprövning i endast en instans. Det betyder att det inte finns 
någon möjlighet att som tidigare få en förnyad rättslig prövning av utslagen från 
länsrätterna eller Budapests kommunala domstol. Besluten kan emellertid anhängiggöras 
hos Högsta domstolen, vilket har lett till att Högsta domstolen blivit kraftigt överbelastad. 
Domstolen har för närvarande 3 249 oavgjorda ärenden. Dessutom kommer det varje 
månad in minst 200 nya ärenden. Högsta domstolens tre avdelningar kan endast avgöra 
mellan 150 och 160 ärenden per månad. Det har därför blivit nödvändigt att inrätta tre 
nya avdelningar vid domstolen, vilka inledde sin verksamhet i september 1999. Den 
genomsnittliga handläggningstiden för ett förfarande i lägre instans är ungefär ett år mot 
ett och ett halvt år i Högsta domstolen. 
Högsta domstolens främsta uppgift är enligt konstitutionen att se till att domstolarna i 
Ungern tillämpar en enhetlig praxis samt att ge juridisk vägledning åt domstolar i lägre 
instans. Den negativa ärendebalansen minskar domstolens möjligheter att sköta denna 
uppgift. Anslagen till domarutbildning bör öka så att domarna kan tillämpa EU:s 
lagstiftning vid Ungerns anslutning. 
Även om det har vidtagits flera åtgärder för att förbättra rättsväsendets sätt att fungera 
måste ytterligare ansträngningar göras på detta område, särskilt avseende den negativa 
ärendebalansen hos domstolarna och införandet av datateknik i domstolarnas arbete. 
Utbildningen av domare i EG-rätt bör fortsätta. 
61 
Den inre marknaden: Rådet för offentlig upphandling svarar för kontrollen av att 
reglerna om offentlig upphandling efterlevs. Rådet lyder under parlamentet och skall 
årligen avge en rapport till detta. Rådet är oberoende i förhållande till regeringen. 
Det ankommer på rådet för offentlig upphandling att övervaka att bestämmelserna i lagen 
efterlevs och särskilt att följa upp verkställandet av ingångna kontrakt. Rådet fastställer 
kvalifikationskriterier, offentliggör årligen en förteckning över anbudsgivare som 
uppfyller kriterierna, fastställer antalet ledamöter i förlikningskommittén, utser 
ordförande och ledamöter i kommittén samt offentliggör en s.k. bulletin om offentlig 
upphandling. 
Förlikningskommittén för frågor om offentlig upphandling fungerar som ett oberoende 
administrativt granskningsorgan inom rådet. Kommittén kan betraktas som ett organ av 
domstolsliknande karaktär i enlighet med kraven i det s.k. rättsmedelsdirektivet (med 
bestämmelser för prövningsförfarandena). Rådet för offentlig upphandling har 21 
ledamöter och förlikningskommittén 17 ledamöter. 
Mer än 700 överklaganden har hittills ingivits till de domstolar som prövar ärenden om 
offentlig upphandling. I endast 35 fall har besluten överklagats hos Högsta domstolen. I 
närmare 90 % av dessa har Högsta domstolen slutligt fastställts avgörandet i lägre 
instans. 
Det ökade antalet offentliga upphandlingsförfaranden och det minskade antalet 
förhandlade anbudsförfaranden tyder på att Ungerns förmåga att genomföra 
gemenskapens regelverk på detta område successivt blir allt bättre. 
Det ungerska patentverket svarar för kontrollen av att bestämmelserna om immateriella 
rättigheter och industriellt rättsskydd efterlevs. Antalet anställda vid patentverket var i 
slutet av 1998 praktiskt taget detsamma som 1997 (263). Myndigheten har för 1999 en 
budget på 8,31 miljoner euro jämfört med 5,4 miljoner euro 1998. 
Fem kollektiva förvaltningsorganisationer administrerar upphovsrättigheter och 
närstående rättigheter. Det rör sig om sammanslutningar som bildats av ett representativt 
antal rättighetshavare. 
Budapests kommunala domstol (Budapest Metropolitan Court) är en specialdomstol med 
exklusiv behörighet att pröva flertalet mål rörande industriellt rättsskydd. Det finns 
ytterligare två expertorgan (ett för industriellt rättsskydd och ett för upphovsrätt) som är 
administrativt knutna till det ungerska patentverket och som på begäran ställer 
sakkunskap till förfogande för domstolar och andra myndigheter. 
Det ungerska patentverket fungerar i allmänhet väl, men det krävs fortsatta 
förbättringar, särskilt i fråga om personalutbildning och infrastruktur. När det gäller 
utbildning bör man särskilt uppmärksamma de åklagare och domare som handlägger 
ärenden om immateriella rättigheter, med hänsyn till att domstolarna hittills ofta inte 
lyckats utdöma straffpåföljd eller böter. 
När det gäller bolagsrätt svarar de 19 länsrätterna och registreringsdomstolen i Budapest 
för registrering av företag och handelsbolag. Antalet obehandlade ärenden har minskat 
sedan det infördes tvingande regler om frister för registrering. Dessa frister iakttas nu i 
62 
allmänhet. Domstolarna vidarebefordrar uppgifterna om företagen till en företagsdatabas 
som administreras av justitieministeriet. Kontrollen över bolagsbildningen utövas i 
Ungern av registreringsdomstolarna. 
Vad beträffar det nya registreringsförfarande som fastställs i den nya företagslagen bör 
nämnas att företagsregistret fortfarande inte är helt tillförlitligt och att de 
informationstekniksystem som tillämpas för registret behöver moderniseras. 
Inom området redovisning och revision har det ungerska revisorssamfundet, som 
inrättades 1997, till uppgift att 1) på nationell nivå företräda revisorernas intressen, 2) 
svara för utbildning av revisorer, 3) svara för tillämpningen av yrkesetiska regler, 4) svara 
för kvalifikationskrav för revisorer samt 5) bestraffa överträdelser av reglerna. 
Det finns för närvarande 6 683 registrerade revisorer i Ungern och 1 537 registrerade 
revisionsfirmor (som är egna rättssubjekt). Ytterligare 5 146 personer har tillstånd att 
tillhandahålla revisionstjänster. Några nationella redovisningsnormer finns ännu inte. 
Det ungerska revisorsförbundet uppvisar goda resultat i sin verksamhet. Nationella 
revisionsnormer måste dock alltjämt införas. 
Inom området dataskydd är en dataombudsman, som väljs av parlamentet och ansvarar 
endast inför detta, ensam ansvarig för skyddet av personuppgifter och för utlämnande av 
uppgifter som anses vara av allmänt intresse. Ombudsmannen skall övervaka lagens 
tillämpning, undersöka klagomål och svara för att det fortlöpande förs ett 
dataskyddsregister. Han skall varje år avge en rapport till parlamentet om läget 
beträffande dataskydd. Antalet anställda vid ombudsmannakontoret för dataskydd var i 
slutet av 1998 totalt 29, något fler än 1997 (25). 
Bestämmelserna om dataskydd förefaller tillämpas på ett tillfredsställande sätt. 
Det ungerska standardiseringsoxga.net är i rättsligt hänseende helt oberoende av 
regeringen. Standardiseringsinstitutet är den instans som ansvarar för införandet av 
europeiska och internationella standarder. Nationella standarder upphävs automatiskt när 
EU-standarder införs. Frivilliga standarder kan också offentliggöras på ungerska, men på 
grund av bristande medel sker detta i praktiken inte. Ungern tillämpar därför den s.k. 
omslagsmetoden, som innebär att texten på själva standarden anges på engelska, medan 
omslagstexten är avfattad på ungerska. Personalstyrkan vid institutet omfattar 104 
medarbetare, vilket innebär en ökning med 10 % i förhållande till 1997 (95). 
Ungern är sedan 1992 fullvärdig medlem av Europeiska institutet för 
telekommunikationsstandarder samt adjungerad medlem av de europeiska 
standardiseringsorganen CEN och Cenelec och företräds i dessa organ av det ungerska 
standardiseringsorganet. Ungern har ansökt om att bli fullvärdig medlem, vilket dock blir 
möjligt först när landet nått en införlivandenivå på 80 %. Formellt och i sak tillämpas 
dock samtliga de regler som överenkommits inom dessa organ. Enligt 
standardiseringsinstitutets arbetsordning får det inte införas några nya nationella regler 
om det pågår ett standardiseringsarbete på europeisk nivå. 
Ytterligare ansträngningar måste göras för att påskynda arbetet med att anta 
återstående EU-standarder och därmed uppnå den införlivandenivå på 80 % som krävs 
för att bli fullvärdig medlem av de europeiska standardiseringsorganen. 
63 
Uppgiften att fungera som nationellt ackrediteringsorgan i Ungern har lagts på ett 
offentligt organ kallat Nationella ackrediteringskommittén. Kommittén har 55 ledamöter, 
som företräder samtliga berörda parter, däribland ministerier och 
konsumentorganisationer. 
Ackrediteringskommitténs tekniska kapacitet förefaller vara tillräcklig. Ungern deltar i 
arbetet i internationella ackrediteringssammanslutningar. 
Flertalet av de institut som svarar för provning, kontroll och certifiering i Ungern är 
organiserade som offentliga aktiebolag. Merparten av aktierna i de organ som utnämnts 
som organ för att genomföra EU:s tekniska föreskrifter ägs av staten. 
Infrastrukturen vad gäller organ för provning, kontroll och certifiering stärks i och med 
att Ungern har börjat att ersätta sitt system med kontroll innan produkter släpps ut på 
marknaden med ett system som i större utsträckning bygger på marknadsövervakning. 
Inom området metrologi har metrologiska centralbyrån, som lyder under 
ekonomiministeriet, det juridiska ansvaret för frågor rörande mått och vikt. Byråns chef 
utses av premiärministern på förslag av ekonomiministern. Byrån har åtta regionala 
avdelningskontor. Den fungerar också som förvaltningsmyndighet vars beslut kan 
överklagas hos domstol. Metrologiska centralbyrån är väl bemannad med för närvarande 
244 anställda vid huvudkontoret i Budapest (240 år 1997) och 232 anställda vid de åtta 
regionala avdelningskontoren (229 år 1997). Budgeten för 1999 uppgår till ca 7 miljoner 
euro (4,28 miljoner 1998). 
Metrologiska centralbyrån har en tillräcklig personalstyrka och förefaller uppnå goda 
resultat i sin verksamhet. 
Tillsynen över bankväsendet och investeringsföretag utövas av den statliga 
övervakningsmyndigheten för banksektorn och kapitalmarknaden, som är oberoende i sin 
verksamhet men står under regeringens överinseende. Övervakningsmyndigheten 
finansieras med avgifter från finanssektorn. Antalet anställda har ökat från 252 år 1997 
till 289 år 1998. Intäkterna är för 1999 budgeterade till 20,78 miljoner euro (10,39 
miljoner euro 1998). Chefen för övervakningsmyndigheten utses och, i förekommande 
fall, avsätts av premiärministern på förslag av centralbankschefen och finansministern. 
Tillsynen omfattar kreditinstitut och finansieringsföretag, företag som tillhandahåller 
investeringstjänster, investeringsfonder, fondbörser, företag som handlar på 
råvarubörsema, råvarubörser, offentliga lager samt specialiserade kreditinstitut. De för 
närvarande omkring 300 anställda har tre huvudsakliga arbetsuppgifter: medverkan i 
normgivning och tillsyn, beviljande av verksamhetstillstånd för företag och tillstånd att 
gå ut med erbjudanden riktade till allmänheten samt kontroller. 
Övervakningsmyndigheten har befogenhet att utöva kontroller på platsen. Under den 
period som omfattas av denna rapport genomfördes en fullständig kontroll hos 21 banker, 
två banker omfattades av riktade kontroller och kontroller gjordes också hos 138 
kooperativa kreditinstitut. Om det visar sig att marknadsaktörerna bryter mot reglerna, 
har övervakningsmyndigheten befogenhet att vidta åtgärder och besluta om påföljder, 
t.ex. att återkalla tillstånd. Som exempel kan nämnas att tillstånd att bedriva verksamhet 
som finansinstitut drogs in tills vidare i femton fall och att tillstånd att emittera 
värdepapper nekades i två fall. Övervakningsmyndigheten får ingå avtal med utländska 
tillsynsorgan. Sådana avtal har slutits med tillsynsmyndigheter i bl.a. Tyskland, 
Frankrike, Italien, Österrike och Luxemburg. Uppgifter som myndigheten får del av får 
64 
endast användas i samband med tillståndsgivning, tillsyn och utdömande av påföljder. 
Ungern är medlem av IASCO och Baselkommittén. 
Den statliga övervakningsmyndigheten för banksektorn och kapitalmarknaden 
genomförde under året också fullständiga kontroller hos 29 värdepappershandlare och 
medlemmar av varubörsen. En riktad kontroll genomfördes hos Budapests fondbörs. På 
grund av de oegentligheter som uppdagats indrogs tills vidare verksamhetstillståndet för 
nio börshandlare. Den nationella försäkringsinspektionen står under finansministerns 
överinseende. Inspektionen är ett oberoende organ med egen budget. Antalet anställda 
uppgick 1998 till 45 (mot 38 anställda 1997). Inspektionen har för 1999 en intäktsbudget 
på ca 2,2 miljoner euro. Ytterligare 12 medarbetare är anställda på deltid. Den nationella 
tillsynsnämnden för privata fonder har fått ökade arbetsuppgifter i och med att antalet 
personer som väljer ett privat försäkringssparande inom ramen för den andra och den 
tredje pelaren i pensionssystemet snabbt ökar. Nämnden hade 102 anställda år 1998. Den 
har för 1999 ett budgetanslag på 2 miljoner euro. 
Samordningen mellan de olika tillsynsorganen måste förbättras så att kontrollerna kan 
bli effektivare. 
När det gäller fri rörlighet för personer kan nämnas att det ungerska centrumet för 
utbildningsinformation och erkännande av examensbevis, en enhet inom 
utbildningsministeriet, ansvarar för erkännande av examensbevis från universitet och 
högskolor, av utbildningsbevis avseende annan genomgången högre utbildning samt av 
avslutad forskarutbildning: I juli 1998 bröts studiestödskommittén ut från centrumet. 
Genom att vidta denna rationaliseringsåtgärd uppfyllde Ungern ett viktigt villkor när det 
gäller förvaltningsorganisationen för att kunna anslutas till EU. Centrumet för 
utbildningsinformation och erkännande av examensbevis har under det gångna året fått 
utökade arbetsuppgifter och har nu 12 anställda, vilket är 50 % mer än motsvarande siffra 
för föregående år (8). Personalen behöver utökas ytterligare. 
Problemet med att medlemskap i yrkesförbunden, vilket för närvarande är obligatoriskt, i 
flertalet fall förutsätter ungerskt medborgarskap kvarstår. Det är endast arkitekt-, lakar-, 
apoteks- och veterinärförbunden som inte ställer krav på ungerskt medborgarskap. 
Konkurrens : Den ungerska konkurrensbyrån, som inrättades 1999, svarar för kontrollen 
av att konkurrensreglerna efterlevs. Antalet anställda uppgår för närvarande till 115 (106 
år 1997). Myndigheten hade 1999 ett budgetanslag på 2,1 miljoner euro (1,6 miljoner 
1998). Konkurrensbyrån har vittgående befogenheter när det gäller att genomföra 
konkurrensövervakningen, bland annat rätt att beslagta handlingar, förbjuda vissa typer 
av förfaranden och möjlighet att utdöma böter, bland annat i fall av konsumentbedrägeri. 
Byråns beslut fattas av konkurrensrådet, som bedriver sitt arbete helt självständigt inom 
konkurrensbyrån. Rådets beslut fattas av en panel bestående av tre medlemmar, vilka 
utses av rådets ordförande. De slutliga besluten kan överklagas vid Budapests 
kommunala domstol. Personalen förefaller ha den kompetens som krävs för att 
kontrollera konkurrenslagens efterlevnad. 
Konkurrensbyrån fattade under 1998 beslut i 180 ärenden. 139 fall konstaterades att lagen 
hade överträtts (varav 30 gällde konsumentbedrägeri, ett gällde förekomst av en kartell 
och 5 gällde missbruk av dominerande ställning). I ett koncentrationsärende fattades ett 
negativt beslut (MATAV). 
65 
Kontrollen av statliga stöd ombesörjs av övervakningsbyrån för statligt stöd inom 
finansministeriet. Antalet anställda uppgår för närvarande till 6. Anmälningar om 
planerade stöd har börjat komma in till myndigheten. 
Medan konkurrensbyråns verksamhet kan betraktas som tillfredsställande behöver 
övervakningsbyrån för statligt stöd förstärkas ytterligare så att den kan svara för en 
fullgod övervakning av statliga stöd. 
Telekommunikation: Den nationella kommunikationsmyndigheten är det organ som 
svarar för licenstilldelning, kontroll, normgivningsverksamhet och förvaltningsuppgifter 
inom områdena telekommunikation, posttjänster och frekvensfördelning. Den sorterar 
under transportministeriet. Myndigheten finansieras via statsbudgeten, dess befogenheter 
omfattar hela landet och den har separata räkenskaper. Chefen för den nationella 
kommunikationsmyndigheten utnämns av transportministern på förslag av det nationella 
rådet för kommunikation och informationsteknik. Chefen för myndigheten rapporterar 
direkt till ministern och har ett särskilt ansvar för normgivningsfrågor, informationsteknik 
och frekvensfördelning. 
Den nationella kommunikationsmyndigheten är uppdelad i nio direktorat, fem 
inspektioner samt ett chefskansli. Direktoraten svarar för alla arbetsuppgifter på central 
nivå som rör normgivning och resursförvaltning. De fem regionala inspektionerna svarar 
för tillståndsgivning och kontroll. Chefskansliet handlägger överklaganden av beslut av 
de regionala inspektionerna. 
Den nationella kommunikationsmyndigheten har omkring 516 anställda, varav 269 vid de 
centrala direktoraten (samma antal som 1997) och 247 vid de regionala inspektionerna 
(en väsentlig minskning jämfört med de 341 som var anställda 1997). Mer än hälften av 
de anställda har högre yrkesutbildning (närmare 90 % har ingenjörsexamen). I jämförelse 
med liknande organ i EU förefaller personalstyrkan vara något hög, men det bör 
observeras att siffrorna också inkluderar personer som arbetar vid den nationella 
kommunikationsmyndighetens olika laboratorier. 
Vid kommunikationsmyndigheten inrättades i maj 1999 en avdelning för postfrågor som i 
fortsättningen kommer att ansvara för tillståndsgivning och tillsyn inom postsektorn. 
Övervakning för att kvalitetskontrollera inrikes postförsändelser har införts. Ungern har 
också tagit itu med frågan om gränsöverskridande/internationell övervakning genom att 
underteckna ett avtal med UNEX (Unipost external monitoring system) så att landet får 
möjlighet att delta i kontroll och kvalitetsmätning beträffande försändelser till utlandet 
med användande av de metoder som fastställts av UNEX. De 200 största postkontoren 
förses för närvarande med on-line terminaler. 
På telekommunikationsområdet måste det göras ytterligare insatser för att befästa 
oberoendet för de myndigheter som svarar för normgivning och tillsyn, eftersom 
inflytandet från de offentliga organens sida fortfarande är märkbart på vissa områden. 
För att kunna bemöta konkurrensen på EU:s inre marknad måste Ungern ta itu med de 
finansiella aspekterna av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster 
samt ytterligare utveckla sin infrastruktur inom postväsendet. De institutionella 
arrangemangen inom postsektorn bör också innefatta en rättsligt och organisatoriskt 
oberoende myndighet för normgivnings- och tillsynsuppgifter. 
66 
Audiovisuella tjänster: Det nationella radio- och televisionsrådet (ORTT) har inrättats 
enligt lagen om radio- och TV-tjänster. Rådets sju ledamöter utses på fyra år genom 
majoritetsval i parlamentet. De har ett kontor med 103 offentliganställda tjänstemän till 
sitt förfogande. Rådets främsta uppgift är att verka för skyddet av yttrandefrihet, 
förhindra informationsmonopol, skydda radio- och TV-utsändares oberoende samt 
övervaka att principerna om pressfrihet följs och avrapportera resultatet av sin 
uppföljning till parlamentet. 
Rådet har lagstadgade befogenheter att bedöma sändningsrättigheter och anbud för 
satellitkanaler, att svara för tillsynsuppgifter, vartill också hör att meddela 
sändningstillstånd för kommersiell radio och TV och att under vissa omständigheter 
utdöma böter och återkalla tillstånd, att svara för verksamheten i besvärskommittén (som 
har till uppgift att bedöma klagomål om att kravet på balanserad informationsgivning inte 
har iakttagits) och att svara för programövervakning och analystjänster. Rådet skall 
vidare yttra sig över lagförslag rörande frekvensfördelning samt fastställa 
sändningsavgifter. Rådet företog mellan 500 och 550 åtgärder under 1998. 
Det stora antalet åtgärder synes bekräfta att det nationella radio och televisionsrådet 
uppnår goda arbetsresultat. 
Beskattning: Finansministeriet svarar för tillsynen av skatteförvaltningen. Vid utgången 
av 1998 hade de 24 länsdirektoraten totalt 9 170 anställda, vilket innebär en väsentlig 
ökning i förhållande till 1997 (8 308). I januari 1999 inrättades inom skatteförvaltningen ett 
direktorat för brottsundersökningar med 240 anställda. Direktoratet har befogenhet att göra 
undersökningar i fall av skatteflykt, konkursbedrägeri, bristfälliga redovisningsrutiner, 
orättmätigt utnyttjande av ekonomiska fördelar samt dokumentförfalskning. Framsteg kan 
konstateras vad gäller antalet kontroller direkt på plats inom detaljhandel och kontroller från 
fall till fall av ansökningar om momsåterbetalning. Inrättandet av direktoratet för 
brottsundersökningar har också bidragit till att skatteuppbörden förbättrats. 
Skatteförvaltningen har under det gångna året förbättrat sin kontrollkapacitet. 
Jordbruk: Avdelningen för miljöanpassad jordbruksförvaltning och växtskydd vid 
ministeriet för jordbruk och regional utveckling har 17 anställda och är indelad i två 
huvudenheter. Dess enhet för växtskydd handlägger främst frågor om registrering av 
växtskyddsmedel och gödselmedel, växtskyddsföreskrifter samt kvalitetskontroll 
avseende insatsvaror och säkerhetskontroll när det gäller produktionen. Enheten för 
miljöanpassad jordbruksförvaltning arbetar framför allt med lagstiftningsfrågor och 
förvaltningsfrågor rörande markbevarande, miljöaspekter på jordbruksproduktion, 
vattenförvaltning, avfallshantering samt naturbevarande. 
Inspektionen för växthälsa och markbevarande lyder under ministeriet för jordbruk och 
regional utveckling. Det finns för närvarande 20 kontrollstationer för växthälsa och 
markbevarande (en i varje län och en i Budapest) med totalt 938 anställda. Dessutom 
finns det 10 speciallaboratorier. 
Det nationella institutet för kvalitetsgradering av vin, slutligen, är en gemensam 
organisation för flera ministerier. Det har till uppgift att prova och kvalitetsgradera allt 
vin och alla vinprodukter som framställs i Ungern. Institutet har 61 anställda, en väsentlig 
ökning i förhållande till 1997 års siffra (49). 
67 
Avdelningen för djurhälso- och livsmedelskontroll inom ministeriet för jordbruk och 
regional utveckling har totalt 2 707 anställda och omfattar 20 kontrollstationer. 
Avdelningen leds av en chefsveterinär och svarar för central förvaltning och kontroll 
avseende djurhälsa i Ungern. Den svarar för administrativa frågor som rör licenser för 
veterinärmedicinska läkemedel och biologiska preparat, import och transitering av 
levande djur och av produkter av animaliskt ursprung eller växtursprung vilka kan vara 
bärare av sjukdomsframkallande ämnen samt för frågor om djurs välbefinnande under 
transport. Den handlägger också frågor om kontroll av livsmedelshygien och 
livsmedelskvalitet. 
Det finns 24 veterinärbyråer vid gränsövergångarna. Veterinärbyråerna driver 
sammanlagt 30 gränsstationer för veterinära kontroller, de flesta bemannade dygnet runt, 
som kontrollerar import, transitering och export av djur och djurprodukter. 
Centralinstitutet för veterinär diagnostik är det centrala samordningslaboratoriet för 
diagnos av djursjukdomar och tillhandahåller också specialiststöd och 
kvalitetskontrolltjänster åt andra diagnoslaboratorier. Institutet hade vid utgången av 
1998 78 anställda (75 år 1997). Vart och ett av de fem fältlaboratorierna för veterinär 
diagnostik täcker ett område omfattande 2-3 län. 
Institutet för kontroll av veterinära biologiska produkter, läkemedel och fodermedel 
fungerar som centralt rådgivande organ och laboratorium för kvalitetskontroll av 
veterinärmedicinska läkemedel och av biologiska produkter avsedda för försäljning och 
användning, oavsett om de tillverkats i landet eller importerats. Institutet har endast 
diagnostiska uppgifter. Antalet anställda har varit oförändrat under de två senaste åren 
(75 personer både 1998 och 1997). 
Institutet för livsmedelsundersökningar fungerar som centrallaboratorium med uppgift att 
understödja det arbete rörande livsmedelssäkerhet som bedrivs inom ministeriet för 
jordbruk och regional utveckling och dess fältorganisation. Institutet är direkt underställt 
avdelningen för djurhälso- och livsmedelskontroll och chefsveterinären. Personalstyrkan 
har varit praktiskt taget oförändrad under de två senaste åren (97 anställda 1997 och 98 
anställda 1998). 
Byrån för jordbruksmarknadsordningen svarar för principerna för marknadsregleringarna 
på jordbruksområdet, medan centrumet för interventioner på jordbruksområdet svarar för 
verkställighetsuppgifterna. Till byråns uppgifter hör att svara för policyfrågor och 
regleringsåtgärder bland annat i fråga om utsläppande på marknaden, exportpolitik, 
uppköpsordning, inhemsk handel och internationell handel. Den handlägger också frågor 
om djur- och växtprodukter. Byrån har 42 anställda. Centrumet för interventioner på 
jordbruksområdet har till uppgift att administrera utbetalningar av statliga exportbidrag, 
att utöva finansiell kontroll och att se till att medel används på det sätt som är avsett. Det 
har tillgång till en databas med uppgifter om den ungerska utrikeshandeln på 
jordbruksområdet och kan genom denna spåra fall av olovligt utnyttjande av medel. 
Centrumet för interventioner på jordbruksområdet registrerar och godkänner ansökningar 
om exportbidrag. Det finansieras liksom tidigare via ministeriet och har utsetts till 
utbetalningsorgan för gemenskapsstödet för föranslutningsåtgärder för jordbruket och 
landsbygdens utveckling (Sapard). Även om centrumet är oberoende i förhållande till 
ministeriet är de två nära förbundna med varandra och centrumet utövar ett inflytande på 
regleringarna på jordbruksmarknaden. Centrumet har 60 anställda och består av fyra 
avdelningar, vilka handlägger frågor rörande marknad, kontroll, räkenskaper respektive 
68 
organisation. Antalet anställda har ökat väsentligt i förhållande till 1997 (26). (Institutets 
budget uppgår 1999 till 2,2 miljoner euro). 
Det ungerska institutet för kvalitetskontroll inom jordbruket ansvarar för all 
kvalitetskontroll avseende utsäden, för utfärdande av licenser och för kvalitetskontroll 
vad gäller avelsdjur och sperma. Institutets centrala fodermedelslaboratorium svarar för 
diagnos av oorganiska beståndsdelar i fodermedel. 
Ungern har gjort framsteg när det gäller att upprätta administrativa strukturer för 
veterinär a och fytosanitära kontroller. Ytterligare ansträngningar behöver göras för att 
anpassa kontrollstandarderna till de standarder som gäller enligt gemenskapens 
regelverk. 
Fiskeri : Enheten för fiskeri, viltvård och utnyttjande av vattenresurser inom ministeriet 
för jordbruk och regional utveckling svarar för fiskerifrågor. Enheten är med sina 2 
anställda, inbegripet chefen för avdelningen, klart underbemannad. Det finns en 
viltvårds- och fiskeriinspektion inom varje län (19 enheter totalt) med vardera en anställd 
fiskeriinspektör som svarar för tillsyn och åtgärder när det gäller fiskeodling och olovligt 
fiske och därmed sammanhängande frågor. 
Det behövs en personalförstärkning vid enheten för fiskeri, viltvård och utnyttjande av 
vattenresurser. 
Energi: Avdelningen för energifrågor inom ekonomiministeriet svarar för energipolitiska 
frågor och har 28 anställda. Statens energibyrå är en fristående förvaltningsmyndighet 
med beslutsbefogenheter på nationell nivå. Den står under regeringens kontroll och 
ekonomiministeriets överinseende. Energibyråns verksamhet är organisatoriskt uppdelad 
i avdelningar för konsumentskydd och prisfrågor, energiförsörjning, intern 
finansförvaltning samt rättsliga frågor och förvaltning. Driftskostnaderna täcks av 
avgifter som tas ut via energipriset. Antalet anställda uppgår till 85 (mot 64 år 1997). 
Energibyråns huvuduppgift är att svara för reglering och tillsyn av verksamheten inom 
gas- och elföretag med ett naturligt monopol samt för tillvaratagande av 
konsumentintresset. Regleringsverksamheten omfattar huvudsakligen tillstånd, 
verksamhetsföreskrifter, ägarfrågor, priser, nätfrågor samt den allmänna föreskriftsramen 
för företagen. (Energibyrån har för 1999 en budget på 3 miljoner euro 1999 jämfört med 
2,2 miljoner euro 1998). 
Byrån kan utdöma böter, ändra eller återkalla tillstånd samt godkänna att en licenshavare 
avhänder sig verksamhet, inkorporerar verksamhet eller går samman med annan. Byrån 
kan också godkänna avyttring av en väsentlig ägarandel eller minskning av kapitalet. 
Ungern måste upprätta en lämplig och effektiv regleringsmekanism så som krävs enligt 
gas- och eldirektiven. Den fortsatta utveckling av statens energibyrå som är förutsedd i 
regeringens nya långsiktiga strategi är i detta avseende av betydelse. 
Transport: Ministeriet för transport, telekommunikation och vattenförvaltning är den 
behöriga administrativa myndigheten på transportområdet. Dessutom svarar myndigheten 
för civil luftfart, med 86 anställda 1998 (mot 52 1997), för lufttransportfrågor. 
Sjöfartsdirektören vid generalinspektionen för transport svarar för sjötransportfrågor. 
Ministeriet för transport, telekommunikation och vattenförvaltning genomför för 
närvarande en personalminskningsplan som medfört att 40 tjänster försvunnit sedan juli 
69 
1997. Antalet anställda är nu 302. En ytterligare personalminskning på 3 % är planerad 
under 1999. 
Transportinspektionen har totalt 1 706 anställda (1 679 år 1997), fördelade på 20 
geografiska enheter (19 län plus Budapest). En central inspektionsbyrå är placerad i 
huvudstaden. Varje lokal enhet svarar för såväl väg- som järnvägstransportfrågor. 
Driftskostnaderna finansieras med avgifter som tas ut på tjänster och förfaranden. 
Transportinspektionen utför också kontroller på plats och kontrollerar då tillstånd, 
handlingar och fordonsparkens tillstånd (ca 500 000 kontroller genomförs per år 
exklusive kontroller avseende eventuell övervikt och kontroller på platsen). Kontrollen 
av att gällande viktsgränser inte överskrids utförs av kontrollanter vid gränsstationerna. 
De genomför mellan 28 000 och 30 000 kontroller år. 
Ungern måste stärka de förvaltningsorgan som svarar för fördelningen av 
järnvägskapacitet och för tillsynen över järnvägsföretagens verksamhet. Den högsta 
chefen för järnvägsfrågor, järnvägsöverdirektören, har för närvarande inte tillräckligt 
med personal för att kunna utföra denna uppgift. 
Sex länsinspektioner svarar för frågor rörande inlands sjöfar t. Omkring 20 000 
förrättningar (tillståndsgivning, undersökningar, tillsyn) utförs varje år av deras 30 
medarbetare. Sjöfartsenheten vid transportinspektionen har 30 anställda som handlägger 
frågor om sjöfart, hamnar och kustsjöfart. Ingen av de anställda har särskilt avdelats för 
kontrolluppgifter. De anställda utför fartygsinspektion vid sidan av sina normala 
arbetsuppgifter. Myndigheten skulle kunna förbättra sin effektivitet om den fick fler 
anställda och utökad utrustning. 
Antalet kontrollstationer längs Donau behöver ökas. Fartygsinspektioner utförs endast 
till exempel när farliga ämnen, som måste anmälas och övervakas under varans passage 
på ungerska vattenvägar, transporteras på Donau. 
Ministeriet bör se till att personalneddragningarna inte påverkar tidtabellen för 
införlivandet och genomförandet av gemenskapens regelverk. 
Sysselsättning och sociala frågor : I januari 1999 lades det formella ansvaret för 
sysselsättningspolitiken (särskilt frågor rörande den aktiva arbetsmarknadspolitiken) och 
för den sociala dialogen på ekonomiministeriet. Ansvaret för att genomföra 
sysselsättningspolitiken, t.ex. att driva de sysselsättningscentra som svarar för 
arbetsförmedling, omskolning och omplacering ligger kvar hos ministeriet för sociala 
frågor. Detta ministerium svarar också för utveckling och genomförande av 
socialpolitiken och har utsetts till att leda förberedelserna inför det framtida deltagandet i 
Europeiska socialfonden. Enligt den nya förordningen om Europeiska socialfonden 
kommer fonden att till betydande del fungera som verkställighetsorgan på europeisk nivå 
för den europeiska sysselsättningsstrategin, och därför kommer de två ministerierna att 
behöva ha ett nära samarbete sinsemellan. När det gäller yrkesutbildning har också 
utbildningsministeriet en viktig roll att spela. 
Relationerna mellan partema på arbetsmarknaden regleras av den nationella 
arbetsmarknads- och yrkesinspektionen, som fungerar som ett oberoende organ under 
överinseende av ministeriet för sociala frågor och familjefrågor. 
Ansvaret för tillnärmningen av lagstiftning inom området hälsa och säkerhet i arbetet är 
uppdelat på ministeriet för sociala frågor och familjefrågor, hälso- och 
70 
sjukvårdsministeriet, ekonomiministeriet och statens gruvmyndighet. Den nationella 
arbets- och yrkesinspektionen, som sorterar under ministeriet för sociala frågor och 
familjefrågor, har också ett tillnärmningsansvar avseende ett mindre antal EG-åtgärder. 
Den nationella arbets- och yrkesinspektionen svarar för arbetarskyddsfrågor och har 
sammanlagt 600 anställda (inklusive biträdespersonal). Av dessa arbetar ett 80-tal på 
huvudkontoret (64 år 1997), medan omkring 400 tjänstgör som inspektörer. 200 av dessa 
inspektörer kontrollerar arbetsrättens efterlevnad, medan resterande 200 kontrollerar 
hälso- och säkerhetsaspekter. Inspektionen för företagshälsovård är organisatoriskt 
knuten till den nationella myndigheten för offentlig hälso- och sjukvård och svarar för 
personalhälsovård och för förebyggande av yrkesrelaterade sjukdomar. Antalet anställda 
uppgår till 6 881. Budgetanslaget uppgick 1999 till ca 1,28 miljoner euro (1,2 miljoner 
euro 1998). 
Den nationella allmänna hälso- och sjukvårdsinspektionen är en del av hälso- och 
sjukvårdsministeriet och har till uppgift att främja folkhälsan och förebygga sjukdomar. 
Inspektionen sorterar under den centrala nationella myndigheten för offentlig hälso- och 
sjukvård vars chef, hälso- och sjukvårdsdirektören, rapporterar direkt till hälso- och 
sjukvårdsministern och biträds av fyra biträdande direktörer. 
Inspektionen omfattar totalt 149 underenheter i länen och de större städerna plus den 
centrala enheten i Budapest. Antalet anställda uppgår till ca 6 731 (2 168 i städerna, 3 
085 i länen och 1 478 hos den centrala nationella myndigheten för offentlig hälso- och 
sjukvård och andra nationella institut; antalet anställda har därmed sjunkit från 7 905 år 
1992 och 7 124 år 1995). På grund av skillnader i rättslig ram och i arbetssätt utför 
inspektionen sina kontroller separat från den nationella yrkesinspektionen. 
Samarbetet mellan den nationella allmänna hälso- och sjukvårdsinspektionen och den 
nationella arbets- och yrkesinspektionen behöver förstärkas. Det måste också göras 
framsteg i arbetet med att upprätta de organisationer som skall genomföra lagstiftningen 
om hälsa och säkerhet i arbetet. 
Regionalpolitik och sammanhållning: Lagen (1996) om regional utveckling och fysisk 
planering i Ungern utgör den rättsliga grunden för den regionala utvecklingspolitiken. 
Enligt lagen skall landet indelas i sju utvecklingsregioner. Regionala utvecklingsråd skall 
upprättas (eller i förekommande fall återupprättas) i enlighet med den nya lagen och 
platsen för deras säte skall fastställas (vilket ännu inte skett). De regionala 
utvecklingsråden skall vidare upprätta egna organ som skall svara för genomförandet av 
program för regional utvecklingsplanering. Verksamheten ges också en solid finansiell 
grund genom stadgandet i den nya lagen att verkställighetsorganens driftskostnader skall 
finansieras över statsbudgeten. Regeringen kommer enligt en lag att bemyndigas att anta 
regler för upprättandet av en rättslig ram som skall ligga till grund för organisation och 
uppläggning av programövervakningen. 
Lagen innehåller visserligen bestämmelser om att nya organ skall upprättas, men det har 
inte ställts tillräckliga finansiella resurser till förfogande för att det tilltänkta systemet 
skall kunna fungera ordentligt. Organisationsstrukturen inom området regional 
utveckling är fortfarande svagt uppbyggd och utvecklingsråden har inte tillräckligt 
många fast anställda. Målsättningen är att de regionala utvecklingsråden i slutet av 
1999 skall ha 8-10 personer anställda. Detta kommer dock att resultera i en relativt 
begränsad administrativ kapacitet. 
71 
Miljö: Miljöministeriet har det huvudsakliga samordningsansvaret på miljöområdet, men 
ansvaret för miljöfrågorna är fördelat på flera ministerier och myndigheter. Ministeriet 
för transport, telekommunikation och vattenförvaltning har sålunda ansvaret för frågor 
som rör avfallshantering. Inrikesministeriet svarar för frågor som gäller kommunal 
hantering av hushållsavfall. Hälso- och sjukvårdsministeriet svarar för frågor rörande 
luft- och vattenkvalitet (dricks- och badvatten). Ansvaret för markfrågor ligger hos 
jordbruksministeriet, som också svarar för skogs- och viltvårdsförvaltning. Det nationella 
atomenergiorganet (som sorterar under ekonomiministeriet) svarar för 
kärnsäkerhetsfrågor. Den nationella strålskyddsmyndigheten och den nationella 
kärnsäkerhetsmyndigheten (under hälso- och sjukvårdsministeriet) svarar för 
strålskyddsfrågor. 
Miljöministeriet svarar för utformningen av politiska riktlinjer och för lagstiftning, 
medan ansvaret för genomförandet och för kontrollen av lagstiftningens efterlevnad 
ligger hos de regionala miljöskyddsinspektionerna. Endast tre jurister arbetar inom 
miljöministeriet med införlivandet av gemenskapens miljölagstiftning. 
Det finns 12 regionala miljöskyddsinspektioner med totalt 1 137 anställda (1 134 år 1997) 
samt 12 naturvårdsdirektorat, vilka alla samordnas av den centrala 
miljöskyddsinspektionen som i sin tur sorterar under miljöministeriet. Det finns 19 
hälsovårdsorgan som svarar för folkhälsofrågor och lyder under hälso- och 
sjukvårdsministeriet. Under ministeriet för transport, telekommunikation och 
vattenförvaltning finns vidare 12 organ för förvaltning av vattentillgångar vilka ansvarar 
för kvalitetsfrågor och handlägger frågor rörande olyckor och olyckstillbud på 
miljöområdet. Antalet anställda vid det centrala direktoratet för förvaltning av 
vattentillgångar har minskat något, från 115 år 1997 till 110 år 1998. Under det ovan 
nämnda ministeriet sorterar också trafik- och transportmyndigheten, som svarar för frågor 
rörande trafikföroreningar och buller. 
Det finns samordningsproblem mellan alla dessa ministerier och ansvarsfördelningen 
behöver ses över. Den administrativa förmågan på miljöområdet är förhållandevis god 
men behöver ändå stärkas. 
Hälso- och sjukvårdsministeriet är behörig myndighet för s/rå/skyddsfrågor. Det finns 
dessutom åtta strålskyddscentrum som ansvarar för tillsyn och tillståndsgivning i de 
enskilda länen. Efter ikraftträdandet av lagen om kärnkraft har den ungerska 
atomenergimyndigheten, som är en central förvaltningsmyndighet under regeringens 
överinseende, fått det samlade och fulla ansvaret för kärnsäkerhetsfrågor. Myndigheten 
har en budget på 4,9 miljoner euro 1999 (mot 3,8 miljoner euro 1998). Chefen för 
myndigheten och dennes ställföreträdare utses av premiärministern. Det ungerska Joliot-
Curie-institutet för strålningsbiologisk och strålningshygienisk forskning (OSSKI) för ett 
nationellt register över personer som är strålningsexponerade i sitt arbete (det rör sig om 
15 000 personer, varav 6 000 inom kärnenergiindustrin). När det gäller den fortlöpande 
övervakningen har Ungern upprättat ett nationellt kontroll- och övervakningssystem för 
att förhindra och följa upp olyckstillbud på kärnkraftsområdet, men för tillsynen från 
miljösäkerhetssynpunkt under normala betingelser (bedömning av den strålning som 
allmänheten är utsatt för) krävs, liksom tidigare, att det fastställs en rättslig grund Ett 
nittiotal kontrollenheter är verksamma dygnet runt. Prover på vatten och mark tas med 
jämna mellanrum genom hälso- och sjukvårdsministeriets och jordbruksministeriets 
försorg. Luftprover tas dagligen eller veckovis, dricksvatten provas var fjortonde dag och 
72 
andra prover tas månatligen. Det finns inga platser som förorenats av radioaktiva utsläpp. 
Under 1998 lades Ungerns enda urangruva ned. 
Enligt det ungerska programmet för antagande av gemenskapens regelverk borde antalet 
anställda hos inspektionerna och ministerierna ökas med 1 613 personer för att 
regelverket skall kunna genomföras till fullo. Miljöministeriet behöver förstärkas med 
ytterligare ca 52 personer, särskilt jurister, så att anpassningen av lagstiftningen kan 
slutföras till den tidpunkt som Ungern uppsatt som mål. Ett fullgott genomförande av 
bestämmelserna är väsentligt. 
Konsumentskydd: I april 1999 omvandlades byrån för konsumentskydd till den s.k. 
generalinspektionen för konsumentskydd. Inspektionen svarar för marknadsövervakning 
beträffande alla konsumentprodukter med undantag av farmaceutiska produkter, 
hälsoanknutna produkter och kemikalier. Inspektionen är medlem av internationella 
nätverket för marknadsövervakning och International Consumers Association. 
Det finns 20 regionala länsinspektioner (för vart och ett av de 19 länen plus en för 
Budapest). Generalinspektionen för konsumentskydd har en egen anslagsrubrik i 
ekonomiministeriets budget, medan länsinspektionerna sorterar under de regionala 
offentliga förvaltningskontoren. Länsinspektionerna uppbär vissa intäkter genom böter 
som erläggs av distributörer och tillverkare, men dessa intäkter får endast användas för 
publikationer och utbildning. Generalinspektionen hade 163 anställda 1998, väsentligt 
fler än 1997 (144). De 20 regionala enheterna har omkring 11 anställda var. Samarbetet 
mellan generalinspektionen för konsumentskydd och de regionala inspektionerna bör 
förbättras. 
I avvaktan på ett fullständigt deltagande i EU:s Rapex-system (system för snabbt utbyte 
av information) medverkar generalinspektionen för konsumentskydd i arbetet med att 
upprätta ett Rapex-system mellan länderna i Central- och Östeuropa som skall tillämpas 
övergångsvis. Generalinspektionen förbereder också upprättandet av ett centralt 
informationssystem för marknadsövervakning, vilket kommer att innehålla uppgifter om 
bristfälliga och farliga produkter. 
Det finns lagstiftning om produktansvar, vilken dock ännu inte tillämpas ordentligt. 
Problemen på detta område avser främst förekomsten av systemet med kontroll innan 
produkter släpps ut på marknaden, bristen på kompetent personal och avsaknaden av 
viss teknisk utrustning. Inspektionsenheternas centrallaboratorier är emellertid ganska 
väl utrustade och den provningsutrustning de använder är relativt modern. För att 
systemet skall kunna fungera väl totalt sett måste Ungern emellertid alltjämt öka 
konsumenternas - och tillverkarnas - medvetenhet om konsumenternas rättigheter och 
tillverkarnas skyldigheter. Ansträngningar måste också göras för att öka juristkårens 
kunskaper i rättsliga frågor rörande produktansvarighet. 
Rättsliga och inrikes frågor: I februari 1999 inrättades det internationella centrumet för 
samordning av brottsbekämpning (kontaktpunkt för kontroll av den nationella 
lagstiftningens efterlevnad). Ett samordningsorgan och ett nätverk av förbindelsemän har 
upprättats mellan de rättsvårdande organen och de. nationella säkerhetsorganen för att 
förbättra informationsutbytet och samordna verksamheten på nationell nivå. En ny högsta 
polischef utnämndes i juli 1998. Direktoratet för bekämpning av organiserad brottslighet, 
en enhet vid den nationella polisorganisationens huvudkontor, har förstärkts och har nu 
totalt 256 anställda, varav 200 tjänstemän. Ett tjugotal organisatoriska enheter är 
73 
verksamma på regional nivå. Ungerska förbindelsemän har ackrediterats till Moskva, 
Kiev och Wiesbaden. 
Migrations- och flyktingbyrån är det viktigaste statliga organet för flyktingfrågor och 
frågor rörande asylförfaranden. Antalet anställda vid myndigheten är oförändrat. 1998 
fanns 60 anställda, varav 27 tjänstemän som prövar asylansökningar. Även om Ungern i 
allmänhet tillämpar asylregler som överensstämmer med Genévekonventionens 
bestämmelser finns fortfarande luckor när det gäller genomförandet. Ett stort antal 
asylsökande och illegala invandrare hålls i förvar av gränsbevakningen. Trots redan 
otillräcklig anslagstilldelning skars migrations- och flyktingmyndighetens budget ned i 
nominella termer 1999 med ca 120 000 euro. (Budgetanslaget för 1999 uppgår till 3,9 
miljoner euro mot 4,1 miljoner euro 1998). Det innebär att det inte finns tillräckliga 
medel för att finansiera nödvändig personal, utbildning och ytterligare infrastruktur, t.ex. 
en utbyggnad av flyktingmottagningarna. 
Migrations- och flyktingbyrån är liksom tidigare underbemannad och situationen för 
asylsökande och flyktingar är fortsatt problematisk. 
Under 1999 övertog det nyligen inrättade ungdoms- och sportministeriet det ansvar för att 
utveckla en nationell strategi för bekämpning av narkotika som tidigare legat hos 
samordningskommittén för narkotikafrågor. Inom ministeriet har ansvaret för 
narkotikafrågorna lagts på en biträdande statssekreterare med 7 medarbetare. En strategi 
för narkotikabekämpning har sedan 1994 funnits inom den ungerska 
rikspolisorganisationen. Dess avdelning för att bekämpa narkotikarelaterad brottslighet 
har 36 anställda sammanlagt vid huvudkontoret och de 5 regionala kontoren. 
Framsteg har gjorts när det gäller gränsförvaltning och korruptionsbekämpning. 
Kapaciteten att handlägga asyl- och migrationsfrågor behöver ytterligare förbättras, 
liksom anläggningarna för flyktingmottagning. Antalet anställda vid avdelningen för att 
bekämpa narkotikarelaterad brottslighet bedöms som otillräckligt i förhållande till 
arbetsbelastningen. 
Tull : Gränsbevakningen, som 1997 organiserades som ett rättsvårdande organ, har fått 
befogenhet att genomföra undersökningar avseende fem brottskategorier, inbegripet 
organiserad brottslighet (människohandel och dokumentförfalskning). Det finns 
sammanlagt 29 undersökningsenheter vid ett tiotal regionala gränsvaktsdirektorat. 
Parlamentet har godkänt en personalbudget omfattande ca 14 000 tjänster på 
handläggarnivå. Personalen består för närvarande av 3 000 passkontrollanter, 3 000 
patrullerande tjänstemän, 1 500 "börder hunting staff" (gränsövervakare), 500 poliser 
som handlägger utlänningsärenden och 450 särskilda befattningshavare för 
brottsbekämpning. (Budgeten för 1999 uppgår till 95, 6 miljoner euro mot 70,6 miljoner 
euro 1998). 2 270 tjänster är obesatta på grund av bristande medel. Gränsbevakningen 
räknar med att ytterligare omkring 1 500 personer måste anställas inför anslutningen till 
EU. 
Den ungerska byrån för tull- och finanskontroll svarar från och med 1998 för uppbörden 
av indirekta skatter inbegripet punktskatter. Myndigheten nådde 1998, med 14 % fler 
upptäckta fall, utomordentliga resultat när det gällde att uppdaga ekonomiska 
oegentligheter. Trots de ökade behoven har personalen inom tull- och skattemyndigheten 
ökat endast måttligt och uppgick i slutet av 1998 till 7 866 anställda (en ökning med 270 
i förhållande till 1997). 
74 
Tullklarering i elektronisk form (med tillämpning exempelvis av streckkodssystemet) 
måste införas allmänt så att tulltjänstemännens arbete kan effektiviseras. Effektiviteten i 
kontrollerna skulle kunna ökas ytterligare om man tillämpade förbättrade 
riskanalysmetoder. 
Finansiell kontroll : Riksrevisionsbyrån fungerar som högsta revisions- och 
kontrollmyndighet i Ungern. Den har till uppgift att utföra budgetkontroll avseende 
myndigheter på central och lokal förvaltningsnivå, sociala trygghetsfonder och alla övriga 
fonder som finansieras av de ungerska skattebetalarna. Byrån skall samordna 
utvecklingsarbetet avseende extern revision och skall också se till att ungersk 
revisionssed överensstämmer med EU:s krav. Riksrevisionsbyrån rapporterar direkt till 
parlamentet. Den har för 1999 en budget på ca 10,4 miljoner euro mot 7 miljoner euro 
1998. 
Statens kontrollbyrå inrättades 1994 och har till uppgift att kontrollera centrala organ som 
svarar för utgifter finansierade över statsbudgeten. Dessutom kontrollerar kontrollbyrån 
användningen av internationella biståndsmedel till Ungern. Den skall samordna 
strävandena att upprätta ett system för finansiell kontroll i landet, även upprättandet av ett 
fungerande tillsynssystem omfattande både central och lokal nivå. Statens kontrollbyrå 
rapporterar direkt till regeringen. Med endast 66 anställda, varav 48 är sysselsatta med 
granskningsarbete, är byrån klart underbemannad. Den har för 1999 ett budgetanslag på 
1,4 miljoner euro (1 miljon euro 1998). 
Enheterna för revision och finansiell kontroll inom de enskilda samordnande 
ministerierna är verksamhetsmässigt skilda från utgiftsbeslutande verksamheter. Samtliga 
centrala kontrollenheter förlitar sig på de interna revisions- eller kontrollorganisationerna 
inom de inrättningar eller organ som hör till deras respektive budgetkapitel. Det har 
emellertid ännu inte upprättats interna revisionsenheter hos samtliga organ, och om det 
finns sådana enheter har de i genomsnitt bara en anställd. De centrala revisionsenheterna 
har rätt att lägga ut revisionsuppdrag på revisionsfirmor inom den privata sektorn. Även 
om detta i själva verket sker i endast ett fåtal fall, kan det inte ses som en lösning på lång 
sikt. Dessa enheter rapporterar direkt till högsta ledningen inom statens kontrollbyrå och 
till ministeriet. 
Den statliga finansförvaltningsmyndigheten har 860 anställda, varav hälften vid 
huvudkontoret i Budapest, övriga vid 20 filialkontor runt om i landet. Myndigheten har 
redovisningsansvaret för statens finanser. Dess avsikt är att kunna svara för allt fler 
budgetfunktioner, inbegripet kontrolluppgifter. De system som för närvarande tillämpas 
för förvaltning av statens finanser utgör en blandning av informationsteknikbaserade och 
manuella förfaranden, men det finns planer på att införa ett integrerat on-line system 
framöver. Finansförvaltningsmyndigheten utför för närvarande förhandskontroll i mycket 
begränsad omfattning. De kontroller som myndighetens filialkontor genomför är endast 
av formell art (kontroll av att undertecknandet skett av behörig person, kontroll av det 
finns ett positivt saldo på det nominella underkontot och ett positivt saldo på 
anslagskontot). 
Den finansiella kontrollen överensstämmer delvis med sedvanlig praxis i EU:s 
medlemsstater. Finansförvaltningsmyndigheten behöver prioritera en förstärkning av 
sina kontrollfunktioner. Statens kontrollbyrås och övriga interna revisionsorgans 
oberoende och kapacitet behöver förbättras. 
75 
C. Slutsatser 
Ungern uppfyller de politiska kriterier som fastställdes i Köpenhamn. Två områden 
behöver fortfarande uppmärksammas. Det första är romernas situation, ett område där 
regeringen nu har börjat genomföra sitt handlingsprogram för romerna på medellång sikt 
och måste ställa tillräckliga budgetmedel till förfogande. Det andra är bekämpningen av 
korruption, ett område där den senaste tidens ansträngningar behöver förstärkas. 
Ungern är en fungerande marknadsekonomi och de rättsliga och institutionella ramar som 
ligger till grund för denna har stärkts ytterligare. Landet bör på medellång sikt kunna 
hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen, under förutsättning att ytterligare 
framsteg görs i fråga om strukturreformer. 
Den makroekonomiska stabiliteten har bibehållits, inflationen har sjunkit och den 
ekonomiska tillväxten fortsatt. Om bytesbalansunderskottet tillåts fortsätta att öka 
riskerar det emellertid att utgöra ett hot mot de senaste årens makroekonomiska 
vinningar. Framsteg har gjorts på ett flertal strukturella områden, särskilt beträffande 
budgetreformer, pensionsreformer och privatiseringar, men vissa nyligen fattade beslut i 
fråga om pensionssystemet ger anledning att ifrågasätta regeringens strategi när det gäller 
pensionsreformerna. 
Underskottet i de offentliga finanserna måste åtgärdas. Prioritet bör ges åt reformering av 
hälso- och sjukvårdssektorn, som fortfarande är en stor utgiftspost i de offentliga 
finanserna. För att uppnå hållbar stabilitet i bytesbalansen är det viktigt att man lyckas 
uppfylla de finanspolitiska målen för 1999 och 2000. 
Ungern fortsätter att inom flertalet sektorer göra framsteg i anpassningen till och 
genomförandet av gemenskapens regelverk. När det gäller den inre marknaden har 
framstegen fortsatt i fråga om lagstiftning om offentlig upphandling och immateriella 
rättigheter (med undantag av retroaktivt patentskydd), och arbetet har koncentrerats på att 
se till att lagstiftningen faktiskt tillämpas. Påtagliga framsteg har gjorts när det gäller att 
anta lagstiftning om egenföretagare, genom vilken nuvarande begränsningar för EU-
medborgare som önskar etablera sig i Ungern undanröjs. Även om arbetet med att 
införliva EU-standarder och få till stånd en fungerande marknadsövervakning måste gå 
snabbare, ligger Ungern långt framme när det gäller att genomföra den nya metoden när 
det gäller standarder och certifiering. Ungern har antagit en lag om statligt stöd, vilken 
bör underlätta utvecklingen av ett effektivt system för övervakning och kontroll av 
statligt stöd. Det görs stadiga framsteg på jordbruksområdet och när det gäller veterinära 
och fytosanitära frågor, men arbetet går långsamt framåt och behöver påskyndas 
väsentligt för att en tillräcklig anpassningsnivå skall kunna nås på medellång sikt. 
Anpassningen inom transportsektorn har nått ganska långt, men det råder en viss 
eftersläpning inom järnvägssektorn såväl när det gäller anpassning av lagstiftningen som 
den faktiska omstruktureringen av järnvägarna. Ungern har fortsatt att befästa den 
övergripande ramen för finansiell kontroll genom att fastställa revisionens räckvidd och 
fördelningen av arbetsuppgifter och ansvarsområden mellan de berörda organen. 
Betydande framsteg har gjorts som helhet när det gäller anpassningen på mervärdes - och 
punktskatteområdena, men de diskriminerande bestämmelserna på punktskatteområdet 
fortsätter att vålla problem. I fråga om audiovisuella tjänster krävs ytterligare anpassning 
med avseende på europeiska produktioner och övervakning av satellitsändningar. Bortsett 
76 
från kampen mot organiserad brottslighet har anpassningen när det gäller rättsliga och 
inrikes frågor gått långsamt framåt, särskilt med avseende på gränsförvaltning och asyl. 
Det har gjorts få framsteg när det gäller hälsa och säkerhet i arbetet. Arbetet med att anta 
lagstiftning på miljöområdet har påtagligt saktat av, och på tullområdet har det inte gjorts 
några framsteg. Med tanke på det omfattande införlivandearbete som ännu återstår inom 
dessa sektorer är stora ansträngningar nödvändiga för att säkerställa fortsatta framsteg. 
Strategiska planer har antagits på miljöområdet och för energisektorn, och det är nu 
viktigt att de snabbt genomförs. På några områden, t.ex. regional utveckling, finns den 
rättsliga ramen på plats sedan en tid tillbaka, men på grund av otillräckliga ekonomiska 
och personella resurser har det gjorts begränsade framsteg i genomförandet. 
Ungern har gjort kontinuerliga framsteg i arbetet med att bygga upp den offentliga 
förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk. Vissa steg har tagits i 
riktning mot en allmän reform av den offentliga förvaltningen. Man har lagt fortsatt vikt 
vid utarbetandet av särskilda utbildningsprogram avseende europeisk politik och 
lagstiftning för anställda inom den offentliga förvaltningen och rättsväsendet. Flertalet av 
de nyckelorgan som är nödvändiga för att den inre marknaden skall kunna genomföras 
har redan upprättats. Den offentliga förvaltningen behöver emellertid alltjämt förstärkas 
på specifika områden, bland annat när det gäller kontroll av statligt stöd, 
marknadsövervakning (genomförande av lagstiftning om produktansvar) samt djur- och 
växtskydd. Ungern måste anslå tillräckliga budgetmedel och administrativa resurser till 
regional utveckling och miljö samt förbättra sin förmåga att utnyttja, övervaka och 
kontrollera det finansiella stödet från EU. Det finns utrymme för att ge myndigheter 
såsom statens kontrollbyrå och kommunikationsmyndigheten en mera självständig 
ställning. 
Ungern har på ett tillfredsställande sätt åtgärdat flertalet av de prioriteringar på kort sikt 
som anges i partnerskapet för anslutning, med undantag av förstärkningen av den 
offentliga förvaltningen när det gäller regional utveckling, omstruktureringen av 
stålsektorn och anpassningen av lagstiftning på miljöområdet. Ungern har också gjort 
positiva framsteg när det gäller att genomföra prioriteringarna på medellång sikt. 
77 
D. Partnerskap för anslutning och nationellt program för 
antagande av gemenskapens regelverk: Övergripande 
bedömning av genomförandet 
Syftet med partnerskapet för anslutning är att inom en och samma ram fastställa 
• de prioriterade områden inom vilka ytterligare insatser bör göras och vilka anges i 
kommissionens yttrande, 
• de finansiella medel som finns att tillgå för att hjälpa kandidatländerna att genomföra 
dessa prioriteringar, och 
• de villkor som gäller för stödet. 
Varje kandidatland har uppmanats anta ett nationellt program för antagande av 
gemenskapens regelverk. I detta anges hur landet kommer att gå till väga för att 
genomföra partnerskapet, tidsplanen för att uppnå prioriteringarna samt konsekvenserna 
när det gäller mänskliga och ekonomiska resurser. Både partnerskapen för anslutning och 
de nationella programmen för antagande av gemenskapens regelverk kommer att ses över 
med jämna mellanrum i syfte att se vilka framsteg som gjorts och för att nya 
prioriteringar skall kunna fastställas. 
1. Partnerskap för anslutning: Bedömning av prioriteringarna på 
kort och medellång sikt 
Prioriteringar på kort sikt 
Nedan följer en redogörelse för prioriteringarna på kort sikt i partnerskapet för anslutning4 
och en bedömning av framstegen när det gäller att uppfylla dem. 
Ekonomiska reformer: Översyn och uppdatering av prioriteringarna för landets 
ekonomiska politik på medellång sikt inom ramen för Europaavtalet. Påskyndande 
av strukturella reformer (särskilt beträffande hälsosystemet). 
Bedömning: Ungern antog 1999 en ekonomisk strategi på medellång sikt, 
innefattande också sektorsstrategier, som syftar till att förbättra förutsättningarna för 
tillväxt och konkurrenskraft. En reform av pensionssystemet har slutförts som ett led i 
strukturreformerna, men någon genomgripande reform av hälso- och 
sjukvårdssystemet har ännu inte inletts. Privatiseringsprocessen har så gott som 
slutförts. Det stora budgetunderskottet för socialförsäkringsfonderna gör att en 
omfattande reform är angelägen. Det finns ett fortsatt behov av omstrukturering av 
4 Rådets förordning (EG) nr 622/98, EGT L 85, 20.3.1998. 
78 
vissa industrier, såsom stålindustrin, och strukturreformerna kräver fortsatt 
uppmärksamhet. Sammantaget har denna prioritering uppfyllts. 
• Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Särskilt 
inom områdena veterinära och fytosanitära kontroller (särskilt vad gäller 
resurserna vid de yttre gränserna), miljö, tullpolitik, intern finansiell kontroll och 
regional utveckling. 
Bedömning: Vad gäller veterinära och fytosanitära kontroller har det gjorts framsteg 
endast beträffande datoriseringen. På miljöområdet har Ungern omorganiserat de 
regionala miljöskyddsinspektionerna, planer för institutionell uppbyggnad har 
utarbetats, bland annat ett detaljerat program för samordnade åtgärder för att 
förebygga och begränsa föroreningar (IPPC-program), ett nytt institut för 
kemikaliesäkerhet inrättats och en informationsdatabas avseende avloppsvatten och 
markföroreningar har upprättats. Det ungerska tullverkets datasystem har förbättrats 
och dess personal har utbildats på området. När det gäller intern finansiell kontroll 
har Ungern vidtagit åtgärder för att förstärka kontroll och övervakning. För att 
administrera stödet från EU har det inrättats en nationell fond och en central 
finansierings- och upphandlingsenhet. Det krävs fortsatta insatser för att upprätta 
regionala kontrollenheter, förstärka kontrollenheterna inom fackministerierna och 
klargöra arbetsfördelningen mellan ministerierna, de beslutande församlingarna på 
lokal nivå, den statliga kontrollbyrån och finansministeriet i fråga om finansiell 
förhandskontroll och övervakning. När det gäller regional utveckling har Ungern inte 
i tillräcklig utsträckning åtgärdat den prioritering på kort sikt som anges i 
partnerskapet för anslutning. Personalresurserna och de ekonomiska resurserna hos de 
organ som ansvarar för programplanering och kontroll är fortfarande inte tillräckliga. 
Ytterligare ansträngningar måste göras för att skapa utrymme i budgeten för en 
förstärkning av de lokala förvaltningsmyndigheterna så att det blir möjligt att 
genomföra en politisk och budgetmässig decentralisering. Denna prioritering har 
därför endast delvis förverkligats. 
• Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat certifiering och 
standardisering (ytterligare anpassning av lagstiftningen och ingående av ett 
europeiskt avtal om bedömning av överensstämmelse), statligt stöd (antagande av 
ramlagstiftning, fastställande av roll och befogenheter för en 
övervakningsmyndighet, kontroll av efterlevnad), och ökad öppenhet genom 
bättre förteckningar över statligt stöd. Skydd av immateriella rättigheter och 
ytterligare anpassning av bolagsrätten. Fullständig anpassning av lagstiftningen 
om offentlig upphandling så att den helt täcker försörjningssektorn (el, gas, 
vatten etc). 
Bedömning: Ungern har vidtagit ytterligare åtgärder för att uppfylla de prioriteringar 
på kort sikt som anges i partnerskapet för anslutning, framför allt i fråga om 
bolagsrätt och standardisering. Beträffande kontrollen av att lagstiftningen om 
immateriella rättigheter efterlevs har det gjorts framsteg i fråga om skyddet av 
upphovsrätt, men det krävs fortsatta ansträngningar, särskilt i fråga om farmaceutiska 
produkter, så att det införs ett retroaktivt patentskydd och så att nuvarande praxis att 
tillåta företag som tillverkar genetiska produkter att bedriva utvecklingsarbete innan 
ett patent löper ut ändras. Ungern har också gjort framsteg på statsstödsområdet 
genom att stärka övervakningsmyndigheten för statligt stöd och genom att införa 
regler om förhandskontroll samt förbättra årsrapporterna om statliga stöd. Dessa 
79 
uppfyller nu det grundläggande kravet på öppenhet. Inom området offentlig 
upphandling har man genom att undanta projekt som samfinansieras med EU-medel 
från klausulen om nationellt företräde tagit ytterligare ett steg för att anpassa den 
ungerska lagstiftningen. Reglerna för hur bestämmelsernas efterlevnad skall 
kontrolleras och för överklagande måste anpassas ytterligare. Särskilt gäller detta 
försörjningssektorn. Denna prioritering har sålunda delvis uppfyllts. 
• Rättsliga och inrikes frågor: Genomförande av flyktinglagstiftning som är 
förenlig med 1951 års Geneve konvention, utveckling av effektiv gränskontroll. 
Bedömning: Ungern åtgärdade denna prioritering 1998 genom att häva det 
geografiska förbehåll som gjordes när landet tillträdde Genévekonventionen. Åtgärder 
har också vidtagits för att förbättra gränsförvaltningen. Gränsbevakningen har 
omvandlats till en civil styrka, och vissa förberedelser har gjorts för att utarbeta ett 
landsomfattande och modernt system för gränsförvaltning som överensstämmer med 
EU:s normer. 
• Miljö: Fortsatt införlivande av ramlagstiftning, upprättande och påbörjande av 
genomförandet av detaljerade tillnärmningsprogram och genomförandestrategier 
rörande enskilda rättsakter. Planering och inledande av genomförandet av dessa 
program och strategier. 
Bedömning: Medan anpassningsarbetet inom områdena naturskydd, utsläpp från 
industrianläggningar och stora förbränningsanläggningar samt kontroll av större 
olyckor går tillfredsställande framåt, görs det endast långsamma framsteg när det 
gäller avfall och avfallshantering samt vatten- och luftkvalitet. Denna prioritering har 
därför endast delvis uppfyllts. 
Ungern har generellt sett gjort goda framsteg när det gäller att åtgärda prioriteringarna 
på kort sikt. Det som återstår att ta itu med gäller framför allt den offentliga 
förvaltningens kapacitet inom området regional utveckling, omstruktureringen inom 
stålsektorn och behovet av ytterligare anpassning till gemenskapens regelverk på 
miljöområdet. 
Prioriteringar på medellång sikt 
Utöver dessa framsteg när det gäller prioriteringarna på kort sikt har Ungern också 
vidtagit åtgärder för att uppfylla de prioriteringar på medellång sikt som anges i 
partnerskapet för anslutning enligt följande. 
• Politiska kriterier: Ytterligare insatser för att förbättra integreringen av 
romerna. 
Bedömning: Regeringen har fortsatt sina ansträngningar att förbättra romernas 
situation genom att anta ett reviderat handlingsprogram på medellång sikt för 
romerna. Programmet har sin tyngdpunkt på utbildning och sysselsättning och 
omfattar också åtgärder på det sociala området samt i fråga om hälso- och sjukvård 
och bostäder. Trots de åtgärder som vidtagits är romernas situation fortfarande svår, 
och därför kräver genomförandet fullt ut av det nya programmet på regional och lokal 
nivå fortsatt uppmärksamhet. 
80 
• Ekonomiska reformer: Fortsatt konsolidering av förutsättningarna för en stark 
ökning av investeringarna genom ett fortsatt genomförande av sund 
makroekonomisk politik och främjandet av strukturella reformer 
Bedömning: Sedan målet för 1998 avseende underskottet i den offentliga sektorns 
finanser nåtts har Ungern fortsatt att strama åt finanspolitiken, öka öppenheten i 
budgeten genom att avskaffa de många separata statliga fonderna och göra en särskild 
reservering för den händelse BNP-tillväxten skulle sakta av eller utrikesbalansen 
skulle försämras mer än vad som förutsetts. Den nya ekonomiska strategin ger en ram 
för förbättrade förutsättningar för tillväxt och konkurrenskraft. 
• Ekonomisk politik: Regelbunden översyn av den gemensamma bedömningen 
inom ramen för Europaavtalen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, 
med fokus på uppfyllande av Köpenhamnskriterierna för medlemskap i unionen 
och gemenskapens regelverk rörande ekonomisk och monetär politik (samordning 
av den ekonomiska politiken, framläggande av konvergensprogram, undvikande 
av alltför stora underskott). Ungern förväntas inte införa euron omedelbart vid 
anslutningen, men förväntas dock föra en politik som syftar till faktisk konvergens 
i enlighet med unionens mål beträffande ekonomisk och social sammanhållning 
och till nominell konvergens som är förenlig med slutmålet, införandet av euron. 
Bedömning: Ungern har redan avslutat en första gemensam bedömning avseende 
1997 och håller nu på att genomföra den andra gemensamma bedömningen. Ungern 
har också fortsatt att göra framsteg i sina förberedelser inför anslutningen till den 
ekonomiska och monetära unionen. Underskottet i den offentliga sektorns finanser 
har ytterligare minskats och inflationstakten har sjunkit. Den ungerska centralbanken 
för en växelkurspolitik som skall leda till att forinten helt binds till euron senast den 1 
januari 2000. 
• Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: 
Utveckling av en instans för bedrägeribekämpning och av en statlig 
revisionsmyndighet, förbättring av rättssystemets funktion samt utbildning i 
gemenskapsrätt och dess tillämpning för tjänstemän i rättsväsendet. Förstärkning 
av institutioner med ansvar för rättsliga och inrikes frågor (så att de får 
tillräcklig och välutbildad personal, särskilt poliser, gränsvakter samt personal i 
ministerier och domstolar), reformer av tull- och skatteförvaltningarna för att se 
till att de är redo att tillämpa regelverket, samt förstärkning av de myndigheter 
som har ansvaret för livsmedelskontroll liksom av kärnsäkerhetsmyndigheten. 
Bedömning: Policyramen för den finansiella kontrollen har blivit fastare genom att 
räckvidden för finansiell revision fastställts i större detalj, liksom 
uppgiftsfördelningen mellan de olika organen för finansiell kontroll. Vidare har det 
införts en integrerad policy för intern kontroll. Vad gäller rättsväsendet har det 
ordnats särskilda utbildningsprogram och kurser i gemenskapsrätt för domare. Även 
inom området rättsliga och inrikes frågor kan framsteg noteras, särskilt i fråga om den 
institutionella uppbyggnaden för kampen mot organiserad brottslighet och korruption. 
Gränsbevakningen har fått utökade befogenheter att göra undersökningar, bland annat 
när det gäller organiserad brottslighet. 
• Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat ytterligare utveckling av 
organ för standardisering och bedömning av överensstämmelse samt upprättande 
och användning av ett system för marknadsövervakning, anpassning av den 
81 
tekniska lagstiftningen rörande industriprodukter, ytterligare anpassning av 
konkurrenslagstiftningen, särskilt beträffande statligt stöd, förstärkning av de 
myndigheter som övervakar konkurrensen och det statliga stödet, anpassning vad 
gäller avregleringen av kapitalmarknaden, finansiella tjänster, politik på det 
audiovisuella området och konsumentskydd, främjande av företagsutveckling, 
inbegripet små och medelstora företag, anpassning i förhållande till 
gemenskapens regelverk rörande telekommunikation, konsumentskydd och den 
inre marknaden för energi. 
Bedömning: Ungern har fortsatt att göra framsteg när det gäller bedömning av 
överensstämmelse, liksom i fråga om marknadsövervakning och antagande av EN-
standarder och teknisk lagstiftning för industriprodukter. På statsstödsområdet har det 
införts ny lagstiftning med tydliga regler för övervakningsmyndigheten för statligt 
stöd. Öppenheten när det gäller de statliga stödordningarna har också förbättrats. 
Konkurrensbyråns arbetssätt det gäller att kontrollera lagstiftningens efterlevnad kan 
anses som tillfredsställande, medan övervakningsmyndigheten för statligt stöd 
behöver förstärkas så att den kan utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt. Vad gäller 
liberalisering av kapitalrörelser, konsumentskydd, telekommunikation och energi 
gjordes betydande framsteg redan 1998, vilka fortsatt under 1999. Man har fortsatt att 
stödja små och medelstora företag genom att anta en ny strategi och även anslå 
ekonomiska resurser för denna strategi. 
• Rättsliga och inrikes frågor: Detta omfattar bland annat genomförande av 
invandringspolitiken och asylförfaranden, bekämpning av organiserad 
brottslighet (särskilt penningtvätt, narkotikahantering och människosmuggling) 
och korruption, klargörande av reglerna för mottagande av invandrare, 
anpassning till unionens politik i fråga om visering samt slutförande av 
anpassningen till internationella konventioner, särskilt med sikte på 
Schengenregelverket. 
Bedömning: Ungern har fortsatt strävandena att förbättra sin kapacitet inom området 
rättsliga och inrikes frågor och har bland annat antagit ny lagstiftning om åtgärder 
mot organiserad brottslighet och korruption och om invandringstillstånd. Det 
institutionella reformarbetet har fortsatt och de olika rättsvårdande organen har 
kunnat modernisera sin utrustning. 
• Jordbruk: Detta omfattar bland annat anpassning i förhållande till 
gemenskapens regelverk på jordbruksområdet (inbegripet fytosanitära och 
veterinärmedicinska frågor, särskilt vad gäller kontrollen vid yttre gränser), 
anpassning till miljöaspekter inom jordbruk och den biologiska mångfalden. 
Utveckling av kapaciteten att genomföra och genomdriva den gemensamma 
jordbrukspolitiken, särskilt de grundläggande förvaltningsmekanismerna och 
administrativa strukturerna för övervakning av marknaderna för 
jordbruksprodukter och genomförande av strukturåtgärder och åtgärder för 
utveckling av landsbygden, antagande och genomförande av veterinärmedicinska 
och fytosanitära krav, förbättring av vissa anläggningar för beredning av 
livsmedel och av anläggningar för provtagning och diagnosticering samt 
omstrukturering av jordbrukets livsmedelsindustri. 
Bedömning: Endast begränsade framsteg har gjorts under det gångna året i arbetet 
med att förbereda ett stegvist genomförande av den gemensamma jordbrukspolitiken. 
82 
• Transport: Ytterligare insatser för anpassning till gemenskapens regelverk, 
särskilt beträffande järnvägs- och vägtransport (tekniska kontroller) och för att 
tillhandahålla nödvändiga investeringar i transportinfrastruktur, inte minst för 
utvidgning av de transeuropeiska näten. 
Bedömning: Ungern har fortsatt att utveckla sin infrastruktur. Delar av järnvägsnätet 
har rustats upp och de stora motorvägsprojekten i landets södra och östra delar har 
fortsatt. Vissa framsteg har gjorts i arbetet med att anpassa lagstiftningen till 
gemenskapens regelverk inom väg- och järnvägssektorema. 
• Sysselsättning och sociala frågor: Utveckling av lämpliga 
arbetsmarknadsstrukturer och gemensam översyn av sysselsättningspolitiken som 
förberedelse för deltagande i samordningen inom unionen, anpassning av 
arbetslagstiftningen och av lagstiftningen rörande hälsa och säkerhet i arbetet 
och utveckling av strukturerna för att säkerställa efterlevnaden, särskilt ett tidigt 
antagande av ramdirektivet om hälsa och säkerhet i arbetet, säkerställa 
efterlevnaden av lika möjligheter för kvinnor och män, ytterligare utveckling av 
en aktiv och oberoende dialog mellan arbetsmarknadens parter, ytterligare 
utveckling av det sociala skyddet och vidtagande av åtgärder för att få 
folkhälsostandarderna i linje med unionens normer. 
Bedömning:. Den gemensamma översynen av sysselsättningspolitiken som ett led i 
förberedelserna för att delta i samordningen inom EU håller nu på att genomföras. 
Ungern har kommit ganska långt när det gäller att införliva gemenskapens regelverk 
beträffande sysselsättning och sociala frågor. På det arbetsrättsliga området har 
lagstiftningen redan till stor del anpassats. I början av 1999 inrättades det ett nytt 
organ för social dialog, rådet för nationella arbetsfrågor. Rådet skall fungera som 
trepartssammansatt forum där arbetsmarknadsparterna kan samråda och förhandla om 
olika arbetsmarknadsfrågor, bland annat lönefrågor. Det sociala skyddssystemet är 
ganska väl utvecklat. På folkhälsoområdet har det gjorts framsteg genom att man 
antagit en ny lag som skall ligga till grund för en rad genomförandeåtgärder. 
• Miljö: Detta omfattar bland annat utveckling av strukturer och kapacitet för 
övervakning och genomförandekontroll, fortgående planering och genomförande 
av tillnärmningsprogram rörande enskilda rättsakter. Särskild vikt bör läggas vid 
hantering av avloppsvatten, avfallshantering, luftföroreningar, integrerad 
föroreningskontroll och riskhantering inom industrin. Miljöskyddskraven och 
vikten av en hållbar utveckling måste integreras i fastställandet och 
genomförandet av nationell sektoriell politik. 
Bedömning: Trots det ganska ambitiösa programmet för att harmonisera 
lagstiftningen har få framsteg gjorts under 1999. Om Ungern vill förverkliga sitt 
ambitiösa mål att slutföra införlivandet före utgången av 2001, är det absolut 
nödvändigt att man påskyndar både det rättsliga anpassningsarbetet och 
investeringarna i miljöteknik och infrastruktur på miljöområdet. Det är i detta 
sammanhang särskilt viktigt att de ekonomiska ramar som fastställs i det nationella 
programmet för antagande av gemenskapens regelverk får fullt genomslag i den årliga 
budgeten. 
• Regionalpolitik och sammanhållning: Ytterligare förstärkning av 
budgetförfarandena, de finansiella instrumenten samt övervaknings- och 
83 
kontrollmekanismerna i syfte att delta i unionens strukturprogram efter 
anslutningen. 
Bedömning: Ungern har fortsatt att stärka de interna finansiella mekanismerna på 
central nivå. 
2. Bedömning av det nationella programmet för antagande av 
gemenskapens regelverk 
En reviderad version av det ungerska nationella programmet för antagande av 
gemenskapens regelverk antogs av den ungerska regeringen den 29 juni 1999. Det 
nationella programmet är en del av den strategi för att "komma i kapp Europa" som 
regeringen antog i juni 1999. I denna strategi slås den ekonomiska ramen för det 
nationella programmet fast. De planeringsdokument som krävs för stödet inför 
anslutningen kommer att färdigställas under hösten och utgöra en del av det nationella 
programmet för antagande av gemenskapens regelverk. 
I enlighet med den ungerska regeringens strategiska mål att före den 31 december 2001 
slutföra arbetet med att förbereda landet för medlemskap i EU förutses i det nationella 
programmet att anpassningen skall vara fullständig vid denna tidpunkt, med undantag för 
vissa områden. Det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk 
omfattar sålunda perioden 1999-2001. 
Den reviderade versionen av det nationella programmet har ungefär samma uppläggning 
som kommissionens yttrande liksom dess första återkommande rapport om Ungern. Varje 
kapitel inleds med en kort beskrivning av läget inom sektorn i fråga och av vad som 
åstadkommits under 1998. 
Det nationella programmet överensstämmer i allmänhet med de prioriteringar som anges 
i partnerskapet för anslutning. Åtgärderna för att uppfylla prioriteringarna i partnerskapet 
anges med nödvändighet kortfattat och täcker alla aspekter, såsom harmonisering av 
lagstiftning, institutionell uppbyggnad och budgetkonsekvenser. De delar av 
partnerskapet som inte har någon anknytning till gemenskapens regelverk, till exempel 
omstruktureringen av hälso- och sjukvårdssystemet (som nämns under rubriken 
ekonomiska kriterier), har inte tagits med i det nationella programmet, vilket bara täcker 
frågor med anknytning till gemenskapens regelverk. Avsikten är att i stället täcka in dessa 
delar i de dokument som skall utarbetas inför den gemensamma bedömning av Ungerns 
prioriteringar på medellång sikt i den ekonomiska politiken som skall genomföras av det 
ungerska finansministeriet och kommissionen gemensamt. Med tanke på Ungerns 
arbetshypotes att landet blir medlem av EU senast 2002 skiljer man i det nationella 
programmet för antagande av gemenskapens regelverk inte mellan prioriteringar på kort 
sikt och prioriteringar på medellång sikt. 
Det nationella programmet omfattar alla kapitel i gemenskapens regelverk. Det är framför 
allt inriktat på de bindande delarna av regelverket, men täcker också harmonisering inom 
icke-bindande delar. Den information som ges i avsnitten om den gemensamma 
handelsordningen och dataskydd är inte tillräckligt utförlig. Informationen avseende 
bank- och försäkringssektorerna och värdepapperssektorn är alltför allmänt hållen. Det 
görs genomgående en klar koppling mellan EU-lagstiftningen i fråga och de föreslagna 
84 
ungerska åtgärderna. De upplysningar som lämnas i de olika underavsnitten förefaller 
vara fullständiga. 
I allmänhet redovisas det en tidsplan för ett systematiskt genomförande av programmet. 
De viktigare planerade stegen för att tillnärma lagstiftningen har uppdelats i delmål som 
skall förverkligas 1999, 2000 respektive 2001. Som nämndes i det föregående sträcker sig 
det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk inte längre än till 
och med 2001, eftersom avsikten är att man, med undantag för vissa områden, skall ha 
uppnått fullständig harmonisering med gemenskapens regelverk senast den 31 december 
2001. Tidsplanen för arbetet när det gäller EMU, standardisering, bedömning av 
överensstämmelse och energi framgår emellertid inte helt klart. Vissa måldatum, 
exempelvis inom området rättsliga och inrikes frågor, förefaller alltför optimistiska med 
tanke på de betydande ekonomiska konsekvenserna av anpassningen inom denna sektor. 
Frågor som gäller den institutionella uppbyggnaden behandlas i allmänhet på ett 
tillfredsställande sätt i respektive kapitel. Det sista kapitlet i det nationella programmet 
har rubriken "Den offentliga förvaltningens förmåga" och sammanfattar de åtgärder för 
institutionell uppbyggnad som beskrivs mera i detalj i de olika kapitlen. Informationen är 
mestadels mycket detaljerad. Anslagsbehov, personalbehov, utbildningsaspekter och 
behovet av teknisk utrustning redovisas. I avsnittet om marknadsövervakning framgår det 
inte helt klart hur systemet kommer att genomföras på regional och lokal nivå. 
För varje delområde redovisas vilka budgetkonsekvenser åtgärderna kommer att få. 
Genomgående särskiljs tydligt anslag från statsbudgeten och förväntat stöd från Phare 
liksom förväntade bidrag från internationella finansiella institut. 
Det ungerska nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk är ett 
viktigt instrument i anslutningspolitiken och täcker de viktigaste frågorna i processen. 
Programmet slår fast vilken budget som krävs och är en integrerad del av 
budgetbeslutsprocessen. 
85 
BILAGA 
MÄNNISKORÄTTSKONVENTIONER SOM RATIFICERATS AV KANDIDATLÄNDERNA, 
JUNI 1999 
Anslutna till följande 
konventioner och protokoll 
Europeiska konventionen 
om mänskliga rättigheter 
Protokoll 1 (äganderätt 
m.m.) 
Protokoll 4 (rörelsefrihet 
m.m.) 
Protokoll 6 (dödsstraffet) 
Protokoll 7 (förbud mot nytt 
åtal i avgjord rättssak) 
Europeiska konventionen 
till förhindrande av tortyr 
m.m. 
Europeiska sociala 
stadgan 
Reviderade europeiska 
sociala stadgan 
Tilläggsprotokoll till 
Europeiska sociala stadgan 
(system för kollektiva 
klagomål) 
Ramkonventionen om 
skydd av nationella 
minoriteter BG 
X 
X 
O 
o 
o 
X 
o 
o 
o 
X CY 
X 
X 
X 
o 
o 
X 
X 
o 
X 
X cz 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
o 
0 
0 
X EE 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
0 
0 
o 
X HU 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
o 
o 
X LV 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
o 
o 
0 
0 LI 
T 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
o 
o 
0 
o MT 
X 
X 
X 
X 
o 
X 
X 
o 
0 
X PL 
X 
X 
X 
o 
o 
X 
X 
o 
o 
o RO 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
o 
X 
o 
X SK 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
0 
0 
X sv 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
o 
X 
o 
X T 
X 
X 
o 
o 
o 
X 
X 
0 
0 
0 
86 
Internationella 
konventionen om 
medborgerliga och 
politiska rättigheter 
Fakultativt protokoll till 
konventionen om 
medborgerliga och politiska 
rättigheter (enskildas rätt att 
göra framställningar) 
Andra fakultativa 
protokollet till konventionen 
om medborgerliga och 
politiska rättigheter 
(avskaffande av 
dödsstraffet) 
Internationella 
konventionen om 
ekonomiska, sociala och 
kulturella rättigheter 
Konventionen mot tortyr 
Internationella konventionen 
om avskaffande av alla 
former av rasdiskriminering 
Konventionen om 
avskaffande av all slags 
diskriminering av kvinnor 
Konventionen om barnets 
rättigheter X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
o 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
o 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
0 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
0 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
0 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
0 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
o 
X 
X 
X 
X 
X X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X o 
0 
0 
o 
X 
o 
X 
X 
X = Konventionen har ratificerats 
O = Konventionen har INTE ratificerats 
BG = Bulgarien; CY = Cypern; CZ = Tjeckien; EE = Estland; HU = Ungern; LV = Lettland; LIT 
= Litauen; MT = Malta; PL = Polen; RO = Rumänien; SK = Slovakien; SV = Slovenien; T = 
Turkiet 
87 
Bilaga 
STATISTISKA UPPGIFTER 
88 
STATISTISKA UPPGIFTER 
1.1.1.1. Basdata 
Medelfolkmängd 
Total areal 
Nationalräkenskaper 
BNP till löpande priser 
BNP till löpande priser 
BNP per capita5 till löpande priser 
BNP till fasta priser (nationell valuta) 
BNP per capita1 till löpande priser 
Produktionsstruktur 
- Jordbruket 
- Industrin (exkl. bygg- och anläggningssektorn) 
- Bygg- och anläggningssektorn 1994 1995 1996 1997 1998 
1 000-tal 
10 261 10 229 10 193 10 155 10 114 
I km2 
93 030 93 030 93 030 93 030 93 030 
I miljarder ungerska forinter 
4 364,8 5 614,0 6 893,9 8 540,7 10 210,7 
I miljarder euro 
34,9 34,1 35,6 40,4 42,4 
I euro 
3 400 3 300 3 500 4 000 4 200 
Förändring i % från föregående år 
2,9 1,5 1,3 4,6 5,1 
I köpkraftspariteter 
7 800 8 100 8 600 9 200 9 800 
I % av förädlingsvärdet, brutto 
6,7 
25,3 
5,1 6,7 
26,3 
4,6 6,6 
26,3 
4,3 5,9 
28,1 
4,6 : 
• 
: 
Värdena har beräknats med hjälp av befolkningssiffror ur nationalräkenskaperna. Dessa kan 
avvika från dem som används för befolkningsstatistik. 
1 Inkl. indirekt mätta finansiella tjänster. 
89 
- Tjänstesektorn 
Utgifternas sammansättning 
- Konsumtion 
- därav hushållen och ideella organisationer 
- därav den offentliga sektorn 
- Fasta bruttoinvesteringar 
- Lagerförändringar8 
- Export av varor och tjänster 
- Import av varor och tjänster 
Inflation 
Konsumentpris 
Betalningsbalans 
- Bytesbalans 
- Handelsbalans 
Export av varor 
Import av varor 
- Tjänster, netto 
- Inkomster, netto 
- Löpande transfereringar, netto 
Därav: den offentliga sektorns transfereringar 62,9 62,3 62,8 61,4 : 
I % av BNP 
84,2 
58,0 
26,2 
20,1 
2,2 
28,9 
35,4 773 
53,8 
23,6 
20,0 
3,9 
36,9 
38,2 74,3 
52,2 
22,0 
21,4 
5,4 
38,9 
39,9 72,6 
50,6 
21,9 
22,2 
5,7 
45,5 
46,0 : 
: 
: 
: 
: 
: 
: 
Förändring i % från föregående år 
19,2 28,3 23,5 18,3 14,3 
I miljoner euro 
-3 696 
-3 388 
6 974 
10 362 
145 
-1282 
829 
12 -1837 
-1828 
9 911 
11739 
531 
-1366 
826 
10 -1 319 
-2 088 
11215 
13 302 
1 186 
-1 139 
721 
-12 -840 
-1525 
17 386 
18 911 
1051 
-1264 
897 
-4 -2 059 
-1904 
18 505 
20 409 
610 
-1675 
910 
-41 
I posten "tjänstesektorn" finns statistiska mätfel. 
Värdena omfattar lagerinvesteringar, anskaffning minus avyttring av tillgångar samt det statistiska 
mätfel som gäller BNP i förhållande till dess utgiftskomponenter. 
90 
1.1.1.2. Offentliga finanser 
Den offentliga sektorns under- eller överskott 
Finansiella indikatorer 
Landets totala utlandsskuld, brutto 
Monetära aggregat 
-Ml 
-M2 
- Totala krediter 
Genomsnittlig kort ränta 
- Utlåningsränta 
- Inlåningsränta 
Eurokursen 
- Genomsnitt under perioden 
- Vid periodens slut 
- Faktiskt valutakursindex 
Reserver 
- Reserver (inkl. guld) 
- Reserver (exkl. guld) 
Utrikeshandel 
Import 
Export 
Saldo 1994 1995 1996 1997 1998 
I % av BNP 
-9,2 -6,6 -3,2 -5,4 : 
I % av BNP 
69,0 65,5 60,8 46,3 43,3 
I miljarder euro 
7,1 
14,5 
30,9 5,7 
12,8 
26,0 6,0 
13,8 
24,6 6,8 
15,6 
25,3 7,0 
25,3 
% per år 
27,2 
20,3 32,4 
24,8 28,2 
20,6 23,0 
17,6 20,1 
15,4 
(1 euro =... ungerska forinter) 
125,0 
136,7 164,5 
183,3 193,7 
206,9 211,7 
224,7 240,6 
252,4 
1990=100 
64,6 50,2 42,9 38,6 32,0 
I miljoner euro 
5 571 
5 536 9 203 
9 170 7 847 
7 817 7 703 
7 676 8 106 
8 081 
I miljoner euro 
12 235,2 
8 996,1 
-3 239,1 11 824,1 
9 837,1 
-1 987,0 14 289,4 
12 367,8 
-1 921,6 
Motsvarande period föregå 18 724,2 
16842,4 
-1881,8 
ende år = 100 22 929,5 
20 520,2 
-2 409,3 
91 
Bytesrelation 
Import från EU-15 (EU-12 för 1994) 
Export till EU-15 (EU-12 för 1994) 
Demografiska uppgifter 
Naturlig folkökning 
Invandringsöverskott 
Spädbarnsdödlighet 
Återstående medellivslängd Män 
Kvinnor 102,3 101,3 97,7 101,2 101,7 
I % av totalsumman 
45,3 
51 61,5 
62,8 62,3 
69,7 62,8 
71,2 64,1 
72,9 
Per 1 000 invånare 
-3,0 
0,0 -3,3 
0,0 -3,7 
0,0 -3,8 
0,0 -4,3 
0,0 
Per 1 000 levande (ödda 
11,5 10,7 10,9 9,9 9,7 
Vid födseln 
64,8 
74,2 65,3 
74,5 66,1 
74,7 66,4 
75,1 
92 
Arbetsmarknaden (enligt ILO) 
Relativt arbetskraftstal 
Total arbetslöshet 
Ungdomsarbetslöshet (personer under 25 år) 
Arbetslöshet bland personer som är 25 år och äldre 
Genomsnittlig sysselsättning per näringsgren efter 
NACE (AKU) 
- Jord- och skogsbruket 
- Industrin (exkl. bygg- och anläggningssektorn) 
- Bygg- och anläggningssektorn 
- Tjänstesektorn 
Infrastruktur 
Järnvägsnät 
Motorvägar 
Industri och jordbruk 
Industriproduktionsindex 
Jordbruksproduktionsindex, brutto 
Levnadsstandard 
Antal bilar 
Telefonabonnemang 1994 1995 1996 1997 1998 
I % av arbetskraften 
54,0 
10,7 
19,4 
9,2 52,4 
10,2 
18,7 
8,7 51,8 
9,9 
18,0 
8,5 51,2 
8,7 
15,9 
7,5 51,7 
7,8 
13,5 
6,7 
I % av totalsumman 
8,7 
27,6 
5,4 
58,3 8,0 
26,7 
5,9 
59,4 8,3 
26,7 
6,0 
59,1 7,9 
27,1 
6,0 
59,0 7,5 
28,0 
6,2 
58,3 
1 km per 1 000 km2 
83 83 83 83 83 
Km 
293 335 365 381 448 
Föregående år = 100 
109,6 
103,2 104,6 
102,6 103,4 
106,3 111,1 
96,2 112,6 
99 
Per 1 000 invånare 
212 
173 220 
208 223 
261 227 
303 220 
335 
93 
Antal Internetanslutningar 8,2 9 
* Preliminär uppgift 
: Ej tillgänglig uppgift 
Källa: FN (Förenta nationerna). 
94 
Metodkommentarer 
Nationalräkenskaperna 
BNP (bruttonationalprodukt) per capita i PPS: För de reviderade uppgifterna används 
uppgifter om PPP från International Comparison Project. 
Inflation 
2. KONSUMENTPRISER: EU:S MEDLEMSSTATER HAR UTARBETAT ETT NYTT 
KONSUMENTPRISINDEX (KPI) FÖR ATT UPPFYLLA KRAVEN I EU-FÖRDRAGET. DETTA 
INDEX VAR EN AV FÖRBEREDELSERNA INFÖR DEN GEMENSAMMA VALUTAN. SYFTET 
VAR ATT SAMMANSTÄLLA KPI SOM ÄR JÄMFÖRBARA MELLAN MEDLEMSSTATERNA. 
HUVUDUPPDRAGET VAR ATT HARMONISERA METODERNA OCH INDEXENS TÄCKNING. 
RESULTATET ÄR DET HARMONISERADE KONSUMENTPRISINDEX (HIKP). 
Ett liknande arbete har inletts tillsammans med kandidatländerna. Med tanke på 
utvidgningen är det lika viktigt att dessa länders ekonomiska utfall kan bedömas på basis 
av jämförbara index. Länderna har redan gjort framsteg när det gäller att anpassa sig till 
de nya reglerna. Det kommer dock att ta tid innan verkliga HIKP kommer att finnas för 
kandidatländerna, och det skall framhållas att värdena i tabellen bygger på nationella KPI, 
som naturligtvis inte är jämförbara. 
Finansiella indikatorer 
Källor: 
Där det varit möjligt har Eurostats frågeformulär om valuta- och finansstatistik använts 
som källa. Kandidatländerna har ombetts att regelbundet uppdatera tabellerna i 
frågeformuläret. Statistiken omfattar officiella valutareserver, monetära aggregat, räntor 
och valutakurser. Om dessa uppgifter inte funnits tillgängliga, har IMF:s publikation 
International Financial Statistics använts som källa. Europeiska kommissionen är källan 
till uppgifter om valutakurser mot euron, där dessa anges. 
När det gäller bruttoutlandsskulden har OECD:s publikation om statistik över 
utlandsskulder använts som källa till uppgifterna för 1994-96. Uppgifterna för 1997-98 
är resultatet av ett närmare samarbete mellan BIS, IMF, OECD och Världsbanken och har 
publicerats av dessa organisationer gemensamt. Uppgiften gäller hela ekonomins skuld, 
och omfattar både kort- och långfristiga skulder. Enligt praxis omräknas hela den 
utestående skulden från USA-dollar till euro till gällande kurs vid årets slut, medan BNP 
räknas om till euro med hjälp av valutakursens årsgenomsnitt. 
När det gäller den offentliga sektorns över- eller underskott kan kandidatländerna för 
närvarande inte lämna tillförlitliga uppgifter på basis av nationalräkenskaperna. Mot 
bakgrund av bristen på tillförlitliga uppgifter har en approximation av den offentliga 
95 
sektorns under- eller överskott härletts ur IMF:s Government Finance Statistics Yearbook 
(för en förklaring till metoderna, se nedan). 
Metod 
För reserverna har man använt data över stocken vid årets slut. Reserverna definieras som 
summan av centralbankens innehav av guld, utländsk valuta och andra (brutto)fordringar 
på utländska medborgare. Guldet värderas till gällande marknadspris vid årets slut. 
Den offentliga sektorns över- eller underskott är en approximation av national­
räkenskapernas definition och har härletts ur uppgifter från IMF:s metoder för statistik 
över de offentliga finanserna. Man får fram den offentliga sektorns över- eller underskott 
genom att lägga samman statens konsoliderade över- eller underskott (vanligtvis inkl. 
vissa utombudgetära reserver) och de lokala myndigheternas över- eller underskott. 
Totalsumman justeras med avseende på nettoutlåning eller nettoupplåning för vissa 
specifika politiska ändamål, som är en finansieringspost i nationalräkenskaperna. 
Uppgifterna om de offentliga finanserna är kontantuppgifter. 
För de monetära aggregaten har man använt data över stocken vid årets slut. Ml består 
vanligtvis av mynt och sedlar i omlopp samt checkkonton. M2 omfattar vanligen Ml plus 
sparkonton plus andra kortfristiga bankskulder. Alla krediter innebär i allmänhet 
inhemska krediter till den offentliga sektorn (med avdrag för inlåning, inkl. icke­
finansiella offentligt ägda företags inlåning) plus den privata icke-finansiella sektorn plus 
andra icke-monetära finansiella institutioner. Det bör noteras att problemet med att mäta 
den utländska valuta som är i omlopp i vissa kandidatländer kan påverka uppgifternas 
tillförlitlighet. 
Räntor: årsgenomsnitt. Utlåningsräntan motsvarar vanligtvis den genomsnittsränta som 
debiteras för lån som beviljats av de rapporterande bankerna. Inlåningsräntan gäller i 
allmänhet genomsnittsräntan på icke-tidsbunden samt tidsbunden inlåning. 
Valutakurs: Om den officiellt rapporterade eurokursen är tillgänglig, används denna. Det 
faktiska valutakursindexet är vägt efter viktiga handelspartner och med 1990 som basår. 
Utrikeshandel 
Import och export (löpande priser): Uppgifterna bygger på specialhandelssystemet. Enligt 
detta omfattar utrikeshandeln de varor som passerar landets tullgräns. Uppgifter om 
handeln omfattar inte direkt återexport, tjänstehandel och handel med licenser, know-how 
och patent. Från och med 1997 omfattar handelsstatistiken inte handel mellan tullfria 
industriområden och utländska marknader. Sedan 1997 ingår inte heller s.k. operativ 
leasing och reparationer i utrikeshandelns omsättning. 1996 års uppgifter räknades om 
enligt de ändrade metoderna 1997. Uppgifter fram till och med 1996 har publicerats i sin 
ursprungsform och är därför inte jämförbara med uppgifterna från 1996 och 1997. I 
värdet av utrikeshandelns omsättning ingår varornas marknadsvärde och extra kostnader 
(transport, försäkring, osv.). 
Handelsklassificeringar: Fram till slutet av 1996 redovisades varuhandeln parallellt enligt 
två olika slags klassifikationer: den ungerska utrikeshandelsklassificeringen och 
96 
nomenklaturen Systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering. 
Tulldokumentationen är den statistiska källan till utrikeshandelns omsättning. Sedan 
1996 samlas uppgifterna in enligt Kombinerade nomenklaturen. Tidigare uppgifter har 
uppdaterats på basis av den senare behandlingen. 
Importen redovisas cif och efter datum för tullklarering. Exporten redovisas fob och efter 
det datum då varorna passerar landsgränsen. 
Bytesrelation: Beräkning av "enhetsvärdesindex" görs för att mäta prisförändringar i 
utrikeshandeln, med undantag av heterogena varugrupper, där en urvalsmetod tillämpas 
vid prisobservationen. Sedan första kvartalet 1996 har det kvartalsvisa volymidexet 
ändrats på grund av modifieringar i beräkningen av enhetsvärdesindexen och på grund av 
att Fishers index tillämpas stället för Paasches index. 
Import från och export till EU-15: Uppgifter som lämnats av Ungern. 
Demografiska uppgifter 
Invandringsöverskott: Det obearbetade värdet av nettoinvandringen (omräknat av 
Eurostat) för år X är följande: folkmängd (X+l) - folkmängd (X) - döda (X) + födda (X). 
Antagandet här är att den eventuella förändring i folkmängd som inte kan tillskrivas 
födslar eller dödsfall kan tillskrivas in- eller utvandring. I denna indikator ingår därför 
även administrativa justeringar (och prognosfel, om den totala folkmängden bygger på 
skattningar och antal födslar och dödsfall på registeruppgifter). I detta fall är värdena mer 
jämförbara. Ett för lågt rapporterat värde (mörkertal) eller en fördröjning i rapporteringen 
är orsaken till den största delen av skillnaden mellan det obearbetade värdet på in- och 
utvandring som landet lämnar och den som Eurostat beräknar. 
Arbetskraften 
Relativt arbetskraftstal (enligt ILO): enligt arbetskraftsundersökningarna (AKU) 
motsvarar det relativa arbetskraftstalet arbetskraften uttryckt som den procentandel av 
befolkningen som är i arbetsför ålder (15 år och äldre), där följande avses: 
- Arbetskraften: sysselsatta och arbetslösa (enligt ILO:s definition, se nedan). 
- Sysselsatta: alla personer, 15 år eller äldre, som under referensperioden 
förvärvsarbetade minst en timme som anställda, egenföretagare eller medlemmar av ett 
kooperativ eller som arbetande familjemedlemmar. Personer som arbetar i försvaret anses 
ingå i gruppen sysselsatta. 
- Arbetslösa: alla personer, 15 år eller äldre, som uppfyller följande tre krav i ILO:s 
definition på en arbetslös person: 
(i) Personen har inget förvärvsarbete, 
(ii) söker aktivt efter ett arbete och 
(iii) kan ta ett arbete inom fjorton dagar. 
I AKU undersöks endast personer i åldern 15-74 år. 
Arbetslöshet (enligt ILO:s metod): Procentandel av arbetskraften som är arbetslös. 
97 
Dessa värden har härletts ur AKU (arbetskraftsundersökningar), där ILO:s definitioner och 
rekommendationer följts. 
Genomsnittlig sysselsättning per näringsgren efter NACE (AKU): Denna indikator har 
härletts ur AKU (arbetskraftsundersökningar), där ILO:s definitioner och rekommenda­
tioner följts. 
Infrastruktur 
Järnvägsnät: All järnväg inom ett givet område. Detta omfattar inte vägsträckor eller 
vattensträckor, även om rullande materiel skulle transporteras via sådana vägar, t.ex. på 
lastbilssläp eller i tågfärjor. Linjer som endast används för turister under turistsäsongen 
omfattas inte, och inte heller järnvägar som endast byggts för gruvändamål, skogs-, andra 
industri- eller jordbruks verksamheter och som inte är öppna för allmän trafik. 
Uppgifterna avser den färdigställda banlängden. 
Motorvägar: Vägar som är särskilt utformade och byggda för motorfordonstrafik och som 
inte betjänar fastigheter som gränsar till dem och som uppfyller följande: 
(a) De har, förutom vid särskilda platser eller tillfälligt, skilda körvägbanor, en för 
trafiken i vardera riktningen, vilka är separerade från varandra antingen med en mittremsa 
som inte är avsedd för trafik eller, undantagsvis, på annat sätt. 
(b) De har inte har några plankorsningar eller andra korsningar på någon nivå med 
järnväg, spårväg eller vägar för fotgängare. 
(c) De är särskilt utmärkta som motorväg och är reserverade för vissa kategorier av 
motorfordon för vägtrafik. 
Motorvägarnas på- och avfarter omfattas oberoende av var vägskyltarna är uppsatta. 
Motorvägar i städerna ingår också. 
Industri och jordbruk 
Industriproduktionsindex: I industriproduktionen ingår utvinning av mineraler, 
tillverkning samt el-, gas-, värme- och vattenförsörjning (enligt näringsgrensindelningen 
NACE Rev.l, avdelningarna C, D och E). 
Index över den totala industriproduktionen omfattar uppgifter om alla industriföretag. 
Branschindex gäller företag med fler än 10 anställda. 
Jordbruksproduktionsindex, brutto: Indexen beräknades med samma fastprisbas som för 
nationalräkenskaperna. Fram till 1996 användes 1991 års priser, från 1997 är 1995 års 
priser fastprisbasen vid beräkningarna. 
Levnadsstandard 
98 
Antal bilar: Personbilar: motorfordon, förutom motorcyklar, som är avsedda att 
transportera passagerare och som tar högst nio personer (inkl. förare). 
Termen "personbil" täcker därför mikrobilar (inget körkortskrav), taxibilar och hyrda 
personbilar, under förutsättning att de har färre än 10 passagerarsäten. Denna kategori 
kan även täcka pickupar. 
Ansluten huvudlinje: Privat och institutionell/kommunal huvudlinje som är i drift eller 
som är tillfälligt avstängd och som binder samman terminalutrustning med en telefon­
station. Anslutna huvudlinjer (installation) omfattar linjer till abonnenternas utrustning, 
linjer till offentliga telefonautomater för allmänheten samt operatörens tjänsteledningar. 
Privatabonnemang och institutionella/kommunala abonnemang har definierats i taxan. 
Installationen kan även klassificeras i klasser efter stationens ändamål: huvudlinjer för 
bostäder och företag samt offentliga huvudlinjer. Mobiltelefoner ingår ej. 
OBS: Sedan den ungerska telekommunikationslagen antogs har det ungerska 
statistikorganet (precis som i EU-ländema) samlat in uppgifter om huvudlinjer. Före 
1993 och den nya telekommunikationslagen gällde statistiken huvudstationer. 
Antal Internetanslutningar: Uppgiftsinsamlingen avseende Internetanslutningar börjar 
1999. 
99 
Källa: 
Total areal, infrastruktur, industri och jordbruk, utrikeshandel och arbetsmarknaden: 
Nationella källor. 
Nationalräkenskaper, inflation, betalningsbalans, offentliga finanser, finansiella 
indikatorer och demografi: Eurostat. 
100 
ISSN 1024-4506 
KOM(1999) 505 slutlig 
DOKUMENTS 
SV 17 01 11 06 
Katalognummer : CB-CO-99-514-SV-C 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg