[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 19.2.2008

KOM(2008) 2 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN

till budgetmyndigheten om garantier täcks av den allmänna budget Anslag per 30 juni 2007 {SEK(2008) 18}

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning: transaktionernas natur Error! Bookmark not defined.

2. Ny rättslig grund Error! Bookmark not defined.

3. Händelser sedan rapporten per 31 december 2006 Error! Bookmark not defined.

4. Uppgifter om risk för budgeten Error! Bookmark not defined.

4.1. Definition av risk Error! Bookmark not defined.

4.2. Risk som avser medlemsstater Error! Bookmark not defined.

4.3. Risk som avser tredjeländer Error! Bookmark not defined.

4.4. Total risk som täcks av budgeten Error! Bookmark not defined.

4.5. Riskutveckling Error! Bookmark not defined.

5. Uteblivna betalningar, utnyttjandet av de garantier som belastar budgeten och utestående fordringar Error! Bookmark not defined.

5.1. Användning av likvida medel Error! Bookmark not defined.

5.2. Utbetalningar från budgeten Error! Bookmark not defined.

5.3. Utnyttjande av garantifonden för yttre åtgärder Error! Bookmark not defined.

6. Garantifond för åtgärder avseende tredje land Error! Bookmark not defined.

6.1. Återvinning Error! Bookmark not defined.

6.2. Tillgångar Error! Bookmark not defined.

6.3. Målbelopp Error! Bookmark not defined.

7. Riskbedömning: Ekonomiskt och finansiellt läge i de tredjeländersom är föremål för de mest betydande lånetransaktionerna Error! Bookmark not defined.

7.1. Inledning Error! Bookmark not defined.

7.2. Turkiet Error! Bookmark not defined.

7.3. Brasilien Error! Bookmark not defined.

7.4. Egypten Error! Bookmark not defined.

7.5. Sydafrika Error! Bookmark not defined.

7.6. Marocko Error! Bookmark not defined.

7.7. Tunisien Error! Bookmark not defined.

7.8. Libanon Error! Bookmark not defined.

7.9. Ukraina Error! Bookmark not defined.

7.10.1 Serbien Error! Bookmark not defined.

7.10.2 Montenegro Error! Bookmark not defined.

7.11. Jordanien Error! Bookmark not defined.

1. INLEDNING: TRANSAKTIONERNAS NATUR

Denna rapport lämnas i enlighet med artikel 130 i budgetförordningen som kräver att kommissionen två gånger per år skall rapportera till Europaparlamentet och rådet om situationen i fråga om de budgetgarantier som gemenskapen lämnar och de risker som är förenade med dessa[1]. Den kompletteras av ett arbetsdokument från kommissionen med ett antal detaljerade tabeller och förklarande anmärkningar (”bilagan”)[2].

De risker som täcks genom Europeiska unionens budget (”budgeten”) härstammar från flera typer av låne- och garantitransaktioner och kan delas in i två kategorier: lån med makroekonomiska mål som beviljas av Europeiska gemenskaperna, dvs. lån för makroekonomiskt stöd (MFA) till tredjeländer, och lån med mikroekonomiska mål (Euratomlån och viktigast utlåning från Europeiska investeringsbanken (EIB) avseende åtgärder i tredje land[3]). Dessa transaktioner har sedan 1994 täckts av garantifonden för åtgärder avseende tredje land (”fonden”)[4] som upprättades för att bland annat begränsa inverkan på budgeten från anspråk på garantier som lämnas för lån i tredje land. Om det inte finns tillräckliga medel i fonden, kommer budgeten att utnyttjas.

Rådets förordning om upprättande av fonden (”fondförordningen”)[5], som antogs 1994, ändrades för första gången 1999. Enligt en andra ändring av denna förordning, som rådet antog 2004, dras fondens täckning tillbaka om tredjeländer blir medlemsstater. Lån eller garanterade lån till medlemsstater omfattas direkt av budgeten.

2. NY RÄTTSLIG GRUND

Inom ramen för rådets beslut från 2006[6] att bevilja en förnyad gemenskapsgaranti till EIB mot förluster vid lån till och lånegarantier för projekt utanför gemenskapen (externt mandat för EIB 2007–2013, nedan kallat det nya allmänna mandatet), undertecknade kommissionen och EIB undertecknade ett garantiavtal och ett återvinningsavtal i augusti 2007[7], i vilket detaljerade bestämmelser och förfaranden avseende gemenskapsgarantin och återvinning av fordringar efter ett anspråk på garantin. Garantiavtalet omfattar EIB:s finansiella transaktioner som undertecknats efter den 17 april 2007, vilket är datumet för godkännande av det nya allmänna mandatet av EIB:s styrelse.

Det förelåg inga nya beslut om lån för makroekonomiskt stöd eller Euratomlån under första halvåret 2007.

3. HÄNDELSER SEDAN RAPPORTEN PER 31 DECEMBER 2006

Det förelåg inga utbetalningar av lån inom ramen för lån för makroekonomiskt stöd under första halvåret 2007.

Vad gäller Euratomlånen ägde en första delbetalning om 39 miljoner euro rum i mars 2007 för att finansiera en säkerhetsuppgradering av kärnkraftverken Khmelnitsky, enhet 2 och Rovno i Ukraina, enhet 4 (K2R4) inom ramen för ett låneavtal från 2004 (motsvarighet i euro till 83 miljoner US-dollar inom ramen för avtalet om lånefaciliteten).

Under första halvåret 2007 fortsatte EIB sin verksamhet i enlighet med det allmänna mandat som beslutades inom ramen för budgetplanen 2000-2006, (nedan kallad det nuvarande allmänna mandatet). Dessutom undertecknade EIB den 28 juni 2007 ett första låneavtal på 30 miljoner euro med Republiken Moldavien i enlighet med rådets beslut nr 2005/48 av den 22 december 2004 om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till vissa typer av projekt i Republiken Moldavien, Ryssland, Ukraina och Vitryssland (nedan kallat mandatet för Ryssland, Ukraina, Republiken Moldavien och Vitryssland).

Såsom nämns under avsnitt 2 ovan omfattar det nya garantiavtalet med EIB finansiella transaktioner som undertecknats efter den 17 april 2007. Inga transaktioner hade emellertid undertecknats av EIB i enlighet med det nya allmänna mandatet per den 30 juni 2007.

4. UPPGIFTER OM RISK FÖR BUDGETEN

4.1. Definition av risk

Risken för budgeten härrör från det utestående beloppet av kapital och ränta med avseende på transaktioner som täcks av garantier.

Icke återbetalade lån kommer att täckas av fonden när de avser tredjeländer (70 % av det totala utestående beloppet som täcks av garantier per den 30 juni 2007) och direkt av budgeten när de avser medlemsstater (lån till eller som gynnar projekt i medlemsstater står för återstående 30 % av det totala utestående beloppet). Den stora andel garanterade lån som avser medlemsstater är ett resultat av de senaste utvidgningarna. Enligt artikel 1 tredje stycket i fondförordningen överförs risken från fonden till budgeten när ett land blir en medlemsstat.

I denna rapport används två metoder för att bedöma risken för budgeten (antingen direkt eller indirekt via fonden):

- Den metod som går ut på att beräkna det totala beloppet av utestående kapital för de berörda transaktionerna vid en given tidpunkt inbegripet upplupen ränta. Denna metod ger den risknivå som belastar budgeten vid en given tidpunkt.

- Den budgetmetod som definieras som ”den årliga risken för budgeten”, som baseras på beräkningen av det högsta belopp som gemenskapen skulle behöva betala ut under ett budgetår under antagandet att inga garanterade lån återbetalas[8].

Tabell 1. Totala utestående belopp per 30 juni 2007 i miljoner euro |

Utestående kapital | Upplupen ränta | Totalt | % |

Medlemsstater* |

Makroekonomiskt stöd | 309 | 2 | 311 | 2% |

Euratom | 436 | 5 | 441 | 3% |

EIB | 4 224 | 38 | 4 262 | 26% |

Delsumma medlemsstater* | 4 969 | 46 | 5 014 | 30% |

Tredjeländer |

Makroekonomiskt stöd | 568 | 7 | 575 | 3% |

Euratom | 39 | 0 | 39 | 0% |

EIB | 10 901 | 116 | 11 018 | 66% |

Delsumma tredjeländer | 11 508 | 124 | 11 632 | 70% |

Totalt | 16 477 | 170 | 16 647 | 100% |

* Denna risk täcks direkt av budgeten och inkluderar Bulgarien och Rumänien eftersom de anslöt sig till EU den 1 januari 2007. |

I tabellerna A1, A2, A3 och A4 i bilagan återfinns andra uppgifter om dessa utestående belopp, särskilt i fråga om tak, utbetalade belopp och garantinivåer.

4.2. Risk som avser medlemsstater

Den befintliga risk som avser medlemsstater är en följd av lån som beviljats före en anslutning.

Under andra halvåret 2007 kommer den risk för budgeten som avser medlemsstater att uppgå till 398 miljoner euro, vilket inkluderar Bulgarien och Rumänien eftersom de anslöt sig till unionen den 1 januari 2007. Av tabell 2 framgår att dessa två stater är rangordnade som nummer ett och två i fråga om utestående belopp.

Tabell 2. Rangordning av de medlemsstater som svarar för den största riskexponeringen för budgeten under andra halvåret 2007 (miljoner euro) |

Rangordning | Land | Andra halvåret 2007 | % |

1 | Rumänien | 119.7 | 30.1% |

2 | Bulgarien | 90.4 | 22.7% |

3 | Polen | 48.7 | 12.2% |

4 | Tjeckien | 45.7 | 11.5% |

5 | Slovakien | 35.1 | 8.8% |

6 | Ungern | 19.7 | 5.0% |

7 | Slovenien | 19.6 | 4.9% |

8 | Cypern | 7.8 | 2.0% |

9 | Lettland | 4.7 | 1.2% |

10 | Litauen | 3.6 | 0.9% |

11 | Estland | 2.4 | 0.6% |

12 | Malta | 0.5 | 0.1% |

Totalt | 398.0 | 100.0% |

Risken för medlemsstater avser alla medlemsstater som är inbegripna i de senaste två utvidgningarna med löptider som löper ut 2031.

4.3. Risk som avser tredjeländer

Under andra halvåret 2007 kommer den maximal risk som belastar fonden och som avser tredjeländer att uppgå till 714 miljoner euro. Nedan rangordnas de tio tredjeländer som står för de största totala utestående beloppen. Dessa länder står för 82% av risken för fonden under andra halvåret 2007. Den ekonomiska situationen i dessa länder analyseras och kommenteras i avsnitt 7 nedan.

Tabell 3. Rangordning av de 10 tredjeländer som svarar för den största riskexponeringen för fonden under andra halvåret 2007 (miljoner euro) (miljoner EUR) |

Rangordning | Land | Andra halvåret 2007 | % av den totala maximala risken |

1 | Turkiet | 100.9 | 14.1% |

2 | Brasilien | 82.7 | 11.6% |

3 | Egypten | 75.2 | 10.5% |

4 | Sydafrika | 69.0 | 9.7% |

5 | Marocko | 61.0 | 8.5% |

6 | Tunisien | 58.5 | 8.2% |

7 | Libanon | 54.2 | 7.6% |

8 | Ukraina | 36.6 | 5.1% |

9 | Serbien och Montenegro[9] | 24.5 | 3.4% |

10 | Jordanien | 21.8 | 3.1% |

Totalt för dessa 10 | 584.3 | 81.8% |

Fonden täcker garanterade lån för 40 länder och 2 regionala enheter som löper ut 2037. Närmare landspecifika uppgifter återfinns i tabell A2 i bilagan.

4.4. Total risk som täcks av budgeten

Under andra halvåret 2007 kommer budgeten att täcka ett totalbelopp på 1 112 miljoner euro, vilket motsvarar de upplupna beloppen under denna perioden, av vilka 36% avser medlemsstater (se tabell A2 i bilagan).

4.5. Riskutveckling

Den risk som avser medlemsstater bör minska i framtiden eftersom lånen inom ramen för Euratomlån, lån för makroekonomiskt stöd eller utlåning från EIB som täcks av garantier (se figur A1 i avsnitt 1.3 i bilagan) återbetalas.

Lån för makroekonomiskt stöd till tredjeländer beviljas genom beslut i varje enskilt fall av rådet. Ett förslag från kommissionen om att bevilja ett lån för makroekonomiskt stöd på 50 miljoner och ett bidrag på 30 miljoner euro till Libanon antogs den 20 augusti 2007 och det har överlämnats till Europaparlamentet för samråd och till rådet för beslut.

Euratoms utlåning till medlemsstater eller i vissa låneberättigade länder utanför gemenskapen (Ryssland, Armenien, Ukraina) har ett tak på 4 miljarder euro av vilket omkring 85 % redan har lånats ut. Den återstående marginalen uppgår till cirka 600 miljoner euro. I enlighet med det nuvarande låneavtalet från 2004 till K2R4 i Ukraina (motsvarighet i euro till 83 miljoner US-dollar inom ramen för avtalet om lånefaciliteten) kan ytterligare två delbetalningar betalas ut under 2008 (se avsnitt 3 ovan).

Inom ramen för EIB:s nuvarande mandat som föregår det nya allmänna mandatet återstår ett belopp på 8 067 miljoner euro att betalas ut enligt de undertecknade lånen. Detta belopp kommer huvudsakligen att kopplas till den nuvarande allmänna mandatet[10]. I slutet av juli undertecknade EIB ett låneavtal på 200 miljoner euro med Ukraina i enlighet med mandatet för Ryssland, Ukraina, Republiken Moldavien och Vitryssland. Detta mandat och det nuvarande allmänna mandatet löpte ut den 31 juli 2007[11].

Den viktigaste faktorn som kommer att påverka risken för budgeten i framtiden är den nuvarande gemenskapsgarantin som beviljats EIB i enlighet med det nya allmänna mandatet. Gemenskapsgarantin är begränsad till 65 % av det sammanlagda beloppet av utbetalda krediter och givna garantier inom ramen för EIB:s finansiella transaktioner, minus återbetalda belopp, plus alla därmed förbundna summor, med ett maximalt tak på 27 800 miljoner euro[12].

I figur A2 i avsnitt 1.3 i bilagan presenteras simuleringar av vissa scenarier för utbetalningar inom ramen för de mandat som föregår det nya allmänna mandatet samt det nya allmänna mandatet eftersom dessa utbetalningar har en kraftig inverkan på fondens avsättning.

5. UTEBLIVNA BETALNINGAR, UTNYTTJANDET AV DE GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN OCH UTESTÅENDE FORDRINGAR

5.1. Användning av likvida medel

I de fall en låntagares återbetalning är försenad använder kommissionen sina likvida medel för att undvika förseningar med åtföljande kostnader för dess lånebetalningar[13].

5.2. Utbetalningar från budgeten

Under andra halvåret 2007 begärdes inga anslag inom ramen för artikel 01 04 01 i budgeten, ”Europeiska gemenskapens lånegarantier”, eftersom inga uteblivna betalningar registrerades under första halvåret 2007.

5.3. Utnyttjande av garantifonden för yttre åtgärder

Om en låntagare (tredje land) överskrider en förfallodag för betalning av ett lån som beviljats eller garanterats av gemenskapen, skall fonden täcka den uteblivna betalningen inom tre dagar från förfallodagen[14].

Under första halvåret 2007 utnyttjades inte fonden.

Det sammanlagda försenade beloppet 30 juni 2007 utgörs av straffränta från Argentina och uppgår till 1 718 493,12 US-dollar. varav 1 448 433,44 US-dollar (motsvarande 1 072 516,43 euro) fortfarande återstår att återvinnas till fonden. Eftersom fonden inte åberopades för den återstående skillnaden utgör detta belopp en fordran till EIB. Kommissionen och EIB har vid flera tillfällen påmint de argentinska myndigheterna om behovet att fullt ut återbetala denna utestående fordran innan EIB:s nya utlåningstransaktioner kan återupptas i landet. Diskussioner om detta kommer att fortsätta då länderna träffas nästa gång inom ramen för den makroekonomiska dialogen mellan EU och Argentina.

6. GARANTIFOND FÖR ÅTGÄRDER AVSEENDE TREDJE LAND[15]

6.1. ÅTERVINNING

Ingen återvinning av belopp förekom under första halvåret 2007.

6.2. Tillgångar

Den 30 juni 2007 uppgick fondens nettotillgångar till 1 119 961 441,29 euro.

6.3. Målbelopp

Fonden måste nå en lämplig nivå (målbelopp) som fastställts till 9 % av de samlade åtagandena, omfattande kapitalbelopp och upplupen ränta, i samband med varje transaktion. Kvoten mellan fondens tillgångar (1 119 961 441,29 euro) och totalbeloppet av utestående lån (11 632 230 697,97 euro) enligt fondförordningen uppgick till 9,6 %.

Vid utgången av 2006 var fondens resurser redan högre än målbeloppet. Enligt de nya bestämmelserna om avsättning som antogs av rådet den 30 januari 2007[16] kommer ett överskott på 125 750 000,00 euro att föras upp i det preliminära budgetförslaget för 2008.

7. RISKBEDÖMNING: EKONOMISKT OCH FINANSIELLT LÄGE I DE TREDJELÄNDER SOM ÄR FÖREMÅL FÖR EU:S VIKTIGASTE LÅNETRANSAKTIONER

7.1. Inledning

I de föregående avsnitten i rapporten redogörs för de kvantitativa aspekterna på den risk som belastar budgeten. De kvalitativa aspekterna på risken, som är beroende av transaktionsslag och låntagarens ställning (se avsnitt 4.3), bör dock också bedömas. Tabeller över de länderspecifika riskbedömningarna redovisas separat i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar. Nedan följer en sammanfattning av denna analys för de tio länder som står för den största årliga risken för budgeten under andra halvåret 2007. I avsnitt 2 i bilagan analyseras ytterligare fem länder.

7.2. Turkiet

I Turkiet uppgick den årliga BNP-tillväxten till 5,3 % första halvåret 2007, en minskning från 6,1 % 2006. Bytesbalansunderskottet minskade något till 7,8 % av BNP från 7,9 % av BNP 2006. Inflödet av utländska direktinvesteringar uppgick till 5 % som andel av BNP 2007 och omkring två tredjedelar avsåg finanssektorn. Under föregående år ökade landets utlandsskuld med omkring 5 procentenheter till omkring 45 % av BNP i mitten av 2007. Samtidigt föll statsskulden till 61 % av BNP från 68 % av BNP i mitten av 2006.

7.3. Brasilien

Brasiliens ekonomi fortsätter att öka. Efter att ha ökat till 3,7 % under 2006, förväntas den årliga ekonomiska tillväxten nå ca 4¾ % under 2007. Den viktigaste drivkraften bakom tillväxten är den inhemska efterfrågan som fortsätter att gynnas av de expansiva penningpolitiska förhållandena. I synnerhet de privata investeringarna växer snabbt. Även om inflationen håller sig under centralbankens nivå på 4,5 % så har inflationstrycket ökat något nyligen till följd av en stegring i matpriserna och en försvagning av valutan i samband med den senaste turbulensen på finansmarknaderna. Medan en stark inhemsk efterfrågan har lett till ökad importtillväxt och den tidigare apprecieringen av valutan har minskat exporttillväxten, har bytesbalansen visat ett fortsatt överskott tack vare förbättrade handelsvillkor (pga. ökade råvarupriser) och en solid volymexpansion i råvaruexporten. Bytesbalansen visar ett fortsatt överskott. Brasiliens externa sårbarhet har avtagit i takt med att landets externa skuldkvoter minskat kraftigt. I synnerhet utlandsskulden i förhållande till BNP har minskat från 40,8 % under 2002 till ca 16 % för närvarande. Ansträngningarna för att betala av den offentliga utlandsskulden börjar ge resultat: Kreditvärderingsinstituten har uppgraderat Brasiliens kreditvärdighet och räntespridningen ligger på historiskt låga nivåer. Trots de framsteg som gjorts på senare tid ligger statsskulden fortfarande på en hög nivå på ca 45 % av BNP och de offentliga utgifterna ökar snabbt.

7.4. Egypten

Den ekonomiska tillväxten för Egypten ökade från 4,5 % under budgetåret 2005 till 7,1 % under budgetåret 2007 med stöd av utländska direktinvesteringar och export av varor och tjänster (särskilt turism). Inflationen ökade igen till tvåsiffriga tal under budgetåret 2007, efter att ha minskat till ensiffriga tal under budgetåret 2006. Ett positivt tecken var den minskade arbetslösheten under det senaste året. Men arbetslösheten är fortfarande relativt hög som en procentsats av arbetskraften. Trots den kraftiga ekonomiska tillväxten och försäljningen av (halv-)statligt ägda företag minskade underskottet i den offentliga sektorn endast svagt (9,2 % 2007 jämfört med 7,7 % för budgetåret 2006). Den offentliga sektorns bruttoskuld översteg följaktligen fortfarande 100 % av BNP. Reformer inom finanssektorn fortskrider. En sund finanspolitik i kombination med en lämplig penningpolitik kommer att ha positiva effekter på sysselsättningsskapandet.

7.5. Sydafrika

Reala BNP i Sydafrika ökade med 4,75 % och 4,5 % under de två första kvartalen 2007, vilket tyder på att villkoren för näringslivet fortfarande var gynnsamma, särskilt vad gäller byggnadsverksamhet, jordbruk, finansiella tjänster och transport. En växande disponibel inkomst och förmögenhetseffekter från ökade tillgångspriser har också ökat den privata konsumtionen. Under 2006 höjde centralbanken refinansieringsräntan (REPO) från 7,0 % till 9,0 % för att hålla inflationen inom ett intervall på 3 % till 6 %. Bytesbalansunderskottet ökade till 7 % och 6,5 % under de två första kvartalen 2007, vilket huvudsakligen berodde på kraftig inhemsk efterfrågan vilket ledde till starkare volymtillväxt av importen än av exporten. Underskottet täcktes mer än väl av stora portföljinflöden, huvudsakligen kapital. De internationella reserverna har ökat till över 28 miljarder US-dollar i mitten av 2007 vilket representerar 3,4 månader import av varor och tjänster.

Saldot i de offentliga finanserna för den nationella regeringen har lett till ett överskott på 0,6 % vilket gör att statsskulden minskar till ca 31 % av BNP. När det gäller utrikeshandeln kan ekonomin komma att påverkas negativt av en svagare efterfrågan på tillgångar på de nya marknaderna, en världsomspännande konjunkturnedgång eller kraftigt försämrade handelsvillkor. Landets starka ekonomiska fundament bör emellertid begränsa den negativa inverkan som dessa chocker har på ekonomin. Interna tryck kan emellertid uppstå från hög arbetslöshet, stor ojämlikhet, hög utbredning av hiv/aids och en hög brottslighet.

7.6. Marocko

Marockos ambitiösa ekonomiska reformprogram håller på att ge resultat. De ekonomiska fundamenten har stärkts och de makroekonomiska förhållandena är fortfarande solida. Den reala BNP-tillväxten i slutet av 2006 uppgick till 8,1 %, huvudsakligen till följd av en rekordskörd men dåliga väderförhållanden under 2007 kommer att leda till att BNP-tillväxten minskar till 2,5 %. Ett antal viktiga budget- och skattereformer har lett till uppmuntrande resultat. Det beräknade underskottet i de offentliga finanserna (med undantag av privatiseringsintäkter) för 2007 uppgår till 2,5 % av BNP (en ökning från 2,1 % år 2006). Ett stadigt utgiftstryck kopplat till höga olje- och matsubventioner (2,5 % av BNP) är huvudanledningen till ett ökat offentligt underskott 2007. Den offentliga skulden i förhållande till BNP förväntas nå 58 % av BNP i slutet av 2007. De offentliga bruttoreserverna förväntas öka och nå över 23 miljarder US-dollar under 2007 (över 8 månaders import), vilket är en uppgång från nästan 20 miljarder US-dollar under 2006. Marocko hade nio ordningar med IMF mellan 1980 och 1993, men har inte haft något IMF-stött program sedan dess och slutförde betalningarna på sina lån från IMF under 1997.

7.7. Tunisien

Tunisiens ekonomiska tillväxt ökade från 4,0 % år 2005 till 6,0 % år 2007, vilken härrör från jordbrukssektorn, tillverkningssektorn förutom textilsektorn och tjänstesektorn. Trots högre ekonomisk tillväxt var arbetslösheten fortfarande hög på ca 14 %. Det är anmärkningsvärt att en stor del av de arbetslösa har en universitetsexamen. Det offentliga underskottet, förutom privatiseringsintäkter, har stabiliserats kring 3 %. Den försiktiga finanspolitiken tillsammans med en åtstramning av penningpolitiken har varit gynnsam för den tunisiska ekonomin eftersom inflationen på 3,0 % fortfarande var måttlig under 2007. De högre oljepriserna ledde inte till högre subventioner tack vare en utfasning av subventionerna. Tack vare den högre ekonomiska tillväxten har statsskulden minskat och den förväntas fortsätta i denna riktning under den närmaste framtiden. Skuldbördan ligger emellertid fortfarande över 50 % av BNP och huvuddelen utgörs av utlandsskulder. Tunisien verkar dock vara relativt motståndskraftig mot externa chocker eller förtroendekriser tack vare den långsiktiga strukturen av utlandsskulden. Förväntningarna är att den gynnsamma kortsiktiga ekonomiska utsikterna kommer att leda till att skulden snart minskar till under 50 % av BNP. Nya privatiseringsintäkter planeras huvudsakligen användas för skuldamortering.

7.8. Libanon

Libanon är fortfarande ett av världens mest skuldsatta länder samtidigt som det står inför omedelbara återuppbyggnadsbehov till följd av kriget i juli 2006. Den militära konflikten har lett till ytterligare tryck på de redan sårbara offentliga finanserna och på bytesbalansen. Till följd av detta beräknas ekonomin ha krympt under 2006 med 5 % i reala termer, den offentliga underskottet har nästan fördubblats jämfört med 2005 och uppgår nu till 11 % av BNP och det statliga underskottet är fortfarande i stort sett oförändrat på 178 % av BNP. I januari 2007 antog regeringen ett ambitiöst och omfattande program för socioekonomiska reformer på medellång sikt. Myndigheterna lade fram programmet i januari 2007 i samband med International Donors' Conference in Support for Lebanon (Paris III). Den nyligen överenskomna IMF-finansieringen i enlighet med Emergency Post-Conflict Assistance (EPCA) förstärker programmets trovärdighet och tillhandahåller en möjlighet att nära övervaka dess genomförande särskilt vad gäller budgetstöd. År 2007 är dock ett mycket svårt år eftersom politisk instabilitet och återkommande våldsutbrott fortsätter inför presidentvalet under perioden mellan september och november.

7.9. Ukraina

I Ukraina driver en stark inhemsk efterfrågan en robust ekonomisk tillväxt medan nettoexporten har varit negativ under två år. Den reala BNP-tillväxten nådde 8,4 % under första halvåret 2007 (7,1 % för 2006 som helhet), stödd av en stark kredittillväxt och ökade realinkomster. Bytesbalansen blev negativ vid ca 1,5 % av BNP jämfört med ett överskott på 3 % året innan, understödd av en stark efterfrågan på import och högre importpriser på energi. Under 2007 beräknas bytesbalansunderskottet öka till ca 3,5 % av BNP understött av tillväxt av importen. Därigenom kommer exporten att överskridas som ändå har gynnats av höga världspriser på stål (Ukrainas viktigaste exportsektor som står för 40 % av den totala exporten). Ukrainas offentliga utlandsskuld minskade till omkring 12 % av BNP (15% 2005) medan den privata sektorns bättre tillgång till utländska kapitalmarknader drev upp den totala utlandsskulden till ca 50 % av BNP. De största riskerna handlar fortfarande om den turbulenta politiska situationen som kulminerade i de tidigarelagda parlamentsvalen i september 2007. I Standard & Poor's bekräftade emellertid Ukrainas långsiktiga kreditvärdighet på BB-, som särskilt understöddes den låga skuldsättningen.

7.10.1 Serbien

I Serbien uppgick den årliga BNP-tillväxten till 8 % (i reala termer) för första halvåret 2007. Bytesbalansunderskottet vidgades till ca 16 % av BNP under första halvåret. Nettoinflödet av utländska direktinvesteringar minskade till ca4 % av BNP under samma period, medan utlandsskulden uppgick till ca 60 % av BNP i slutet av juli 2007. Statsskulden minskade till ca 35 % of GDP av BNP under samma tid, tack vare låneavskrivningar och tidiga återbetalningar till finansinstitutioner.

7.10.2 Montenegro

I Montenegro ökade den årliga BNP-tillväxten till 6,9 % under andra kvartalet 2007. Bytesbalansunderskottet vidgades emellertid ytterligare till 31 % av BNP under samma period, understött av ett ökat handelsunderskott. Nettoinflödet av utländska direktinvesteringar uppgick till 28,2 % av BNP under andra halvåret 2007. Statsskulden fortsatte att minska till 35,6 % av BNP, medan landets offentliga utlandsskuld uppgick till 23,7 % av BNP vid slutet av 2007.

7.11. Jordanien

Jordaniens ekonomi fortsatte att växa kraftigt under 2007, med en förväntad real BNP-tillväxt på 6 %. Efter att framgångsrikt ha genomfört ett antal IMF-stödda program, har Jordanien haft ett nära förhållande med fonden i enlighet med Post-Program Monitoring. Strategierna har överensstämt med myndigheternas fastställda mål om att främja tillväxt samtidigt som finanserna har konsoliderats för att minska den offentliga skulden i förhållande till BNP. De finanspolitiska anpassningarna 2005 och 2006 i enlighet med en strategi som fokuserar på att avskaffa bränslesubsidier och upprätthålla utgiftsbegränsningar ledde till att budgetunderskottet (inklusive bidrag) minskade till 2,7 % av BNP år 2006 från 5 % år 2005. Jordaniens skuldbörda minskar även tack vare den försiktiga finanspolitiken. I oktober 2007 undertecknade regeringen ett avtal med Parisklubben om att köpa tillbaka 3,3 miljarder US-dollar av sina skulder. Bytesbalansunderskottet för 2007 förväntas minska något från 13,6 % år 2006 till 13,4 % av BNP (jämfört med 17,8 % år 2005). Det fortsätter att finansieras genom utomordentligt höga kapitalinflöden, inbegripet utländska direktinvesteringar, överföringar och portföljinflöden, huvudsakligen från regionen.[pic]

[1] KOM(2007) 454 och SEK(2007) 1050 utgör den föregående rapporten om de garantier som täcks av budgeten per 31 december 2006.

[2] SEK(2007)[…].

[3] De siffror som avser EIB-mandaten visas i tabell A1 och hänvisningar till rättsliga grunder anges i tabell A4 i bilagan.

[4] För den senaste rapporten om fonden, se KOM(2006) 695 ”Utförlig rapport om garantifonden” och det bifogade arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SEK(2006) 1460).

[5] Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land, EGT L 293, 12.11.1994, s.1, ändrad genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 1149/1999 av den 25 maj 1999, EGT L 139, 2.6.1999, s. 1, rådets förordning (EG, Euratom) nr 2273/2004 av den 22 december 2004, EUT L 396, 31.12.2004, s. 28 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 89/2007 av den 30 januari 2007, EUT L 22, 31.1.2007, s. 1.

[6] Rådets förordning (EG) nr 1016/2006 av den 19 december 2006, EUT L 414, 30.12.2006, s. 95.

[7] C/2007/3592.

[8] Vid denna beräkning antas att lån som inte återbetalas inte ökar, dvs. endast förfallna betalningar beaktas (se även avsnitt 1 i bilagan).

[9] I dag Republiken Serbien och Republiken Montenegro.

[10] Se avsnitt 1.3 i bilagan.

[11] Nästa rapport (läget per den 31 december 2007) kommer att fokusera på läget med detaljerade siffror vid datumet då mandatet löper ut.

[12] Uppdelat i ett nedre tak med ett fastställt högsta belopp på 25 800 miljoner euro och ett frivilligt maximalt belopp på 2 000 miljoner euro.

[13] Se artikel 12 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000, med senare ändringar, om genomförande av beslut 94/728/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel.

[14] Se avsnitt 1.4.3 i bilagan för ytterligare uppgifter.

[15] Årsrapport från kommissionen om garantifonden och dess förvaltning under 2006: KOM(2007) 362 och SEK(2007) 869.

[16] Rådets förordning (EG) nr 89/2007 av den 30 januari 2007, EUT L 22, 31.1.2007, s. 1.