SV Europeiska unionens officiella tidning C 175/4

Yttrande från Regionkommittén om ”Sjätte rapporten om ekonomisk och social sammanhållning”

(2010/C 175/02)

I. POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledning

1. Regionkommittén välkomnar den sjätte lägesrapporten om ekonomisk och social sammanhållning, som fokuserar på kreativitet och innovation med vars hjälp EU snabbare kan gå stärkt ur den ekonomiska krisen. Rapporten visar vilka faktorer som kan öka kreativiteten och innovationen i alla regioner i EU. ReK välkomnar också sammanfattningen av debatten om territoriell sammanhållning efter lanseringen av grönboken förra året.

2. Världen befinner sig i en mycket omfattande finansiell och ekonomisk kris. Myndigheter och finansinstitut brottas med stora problem. Både stora och små företag har ekonomiska svårigheter. Människor i hela Europa ser sina hem och arbeten hotade, andra ser sina möjligheter till anställning försvinna. På kort och medellång sikt ser de ekonomiska och sociala framtidsutsikterna dystra ut: arbetslöshet, företagsnedläggningar, budgetnedskärningar på nationell och lokal nivå samt minskat spelrum för de offentliga finanserna.

3. Vi anser att klimatförändringarna utgör ett verkligt hot mot många människors liv och mot många arter runt om i välden. Åtgärder måste redan nu vidtas på alla nivåer för att minimera den globala uppvärmningen. Klimatförändringarna innebär dessutom också en möjlighet att göra saker och ting annorlunda, med positiva resultat för miljön, samhället och ekonomin.

4. Den situation som vi nu befinner oss i skiljer sig stort från den situation som rådde när ramarna för programmet 2007–2013 fastställdes. Mer än hälften av den pågående programperioden återstår dock innan det nya programmet inleds 2014. ReK håller med om att sammanhållningspolitikens uppgift är att fastställa och uppnå långsiktiga strategiska mål. Kommittén anser emellertid att man skulle kunna dra viss nytta av att i dagsläget införa små justeringar i syfte att dämpa effekterna av den pågående ekonomiska och finansiella krisen i medlemsstaterna och för de lokala och regionala myndigheterna och bidra till återhämtningen. ReK menar att detta kan ske inom ramen för politikens nuvarande strategiska mål.

5. Eftersom det inte kommer att genomföras någon fullständig halvtidsöversyn under den pågående programperioden är det viktigt att arbeta vidare utifrån den möjlighet som presenteras i den sjätte lägesrapporten om sammanhållning för att dra nytta av de exempel på god praxis som hittills har fastställts. Det är en möjlighet att se över hur de europeiska strukturfonderna fungerar på den lokala och regionala nivån och hur de skulle kunna utnyttjas bättre. Mot bakgrund av den växande oron om framtiden för EU:s sammanhållningspolitik bör detta resultatet användas till att förmedla ett tydligt budskap i den femte sammanhållningsrapporten, som kommer att publiceras hösten 2010 inför diskussionerna om den kommande programperioden efter 2013 och som enligt artikel 175 i det nya fördraget om Europeiska unionens funktionssätt hädanefter ska behandla den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen.

6. Den territoriella sammanhållningspolitiken, som enligt det nya fördraget är ett nytt mål för EU, måste även anknyta till Lissabonagendan. Översynen av strategin under 2010 utgör ännu en möjlighet för EU att utvärdera vad som har fungerat bra och inom vilka områden större flexibilitet krävs för att medlemsstaterna, och särskilt de lokala och regionala myndigheterna, ska kunna uppnå goda resultat vid genomförandet av program som har en reell direkt påverkan på medborgarnas välfärd och möjligheter. Den kommer också att innebära en möjlighet att på ett bättre sätt införliva klimatförändringsfrågorna i EU:s framtida arbete, särskilt genom en översyn av mekanismen för öronmärkning av strukturfonderna på grundval av de nya målen i den nya Lissabonstrategin.

7. Kommittén är besviken över att den sjätte lägesrapporten om sammanhållning inte innehåller någon analys av de nuvarande ekonomiska och miljömässiga förhållandena. Rapporten sätter inte den nuvarande situationen i relation till den värsta ekonomiska krisen sedan den stora depressionen på 1930-talet och presenterar inga viktiga beslut om hur effekterna av klimatförändringarna ska mildras. Framför allt tar den inte upp hur våra regioner och städer, och de människor som bor där, påverkas.

8. Det behövs en bättre analys av vilka territoriella resultat EU:s innovationspolitik kan leda till när det gäller att ta fram och stödja de bästa metoderna på EU-nivå för att stödja investeringar i innovation på lokal och regional nivå. Regional konkurrenskraft som en motor för hållbar tillväxt kan bara uppnås genom kloka offentliga investeringar i innovation såväl inom tillverkningssektorn som inom tjänstesektorn.

9. Regionkommittén har utarbetat detta yttrande i ett försök att ta itu med problemen utifrån regionernas, städernas och deras invånares perspektiv snarare än genom att lägga fram förslag till internationella lösningar.

Den nuvarande situationen för lokala och regionala ekonomier

10. Inhemska företag som naturligt växer fram i en stad eller region bidrar till styrkan och den ekonomiska stabiliteten i ett område. Sådana företag, vare sig det rör sig om små och medelstora företag, sociala företag eller lokalt förankrade initiativ, kan påskynda förnyelsen av ett område. Innan dessa företag kan växa måste man dock säkerställa att de miljömässiga, ekonomiska och sociala förutsättningarna är de rätta för att företag ska utvecklas framgångsrikt. Det här kan exempelvis ske genom att man höjer utbildningsnivån, genomför en rad stödprogram, begränsar orsakerna till fattigdom och investeringar i offentlig infrastruktur.

11. Kommittén konstaterar även vikten av inkommande investeringar i ett lokalsamhälle. Regioner och lokalsamhällen strävar efter att locka till sig investeringar från företag och få kvalificerad personal att flytta till området. De har även en viktig roll när det gäller att få de som redan bor eller har studerat i regionen att stanna kvar. Detta innebär att lyfta fram de lokala ekonomiska och sociala problemen och finna lösningar på dem, för att därefter kunna dra nytta av det som är unikt för regionen och utnyttja alla de relativa fördelar som den kan erbjuda när det gäller sysselsättning, bostäder, utbildning och livskvalitet.

12. ReK är medveten om att kommissionens analys av situationen i olika kategorier av områden (konvergensregioner, övergångsregioner, konkurrenskraft och sysselsättning) i den sjätte rapporten avspeglar den olikartade socioekonomiska situationen i de tre olika typerna av regioner, särskilt när det gäller deras kreativa förmåga, innovationskapacitet och företagaranda. Såväl den pågående ekonomiska krisen som de olika variabler som påverkar möjligheterna till regional utveckling (demografi, tillgänglighet, innovationskapacitet, etc.) visar att det finns viktiga uppgifter som man måste ta hänsyn till vid en bedömning av situationen för de lokala och regionala ekonomierna, samt vid utarbetandet av en effektiv sammanhållningspolitik. Det behövs följaktligen nya indikatorer vid sidan av BNP per invånare i syfte att klassificera dessa regioner inför programperioden efter 2013.

Territoriell sammanhållning

13. Regionkommittén välkomnar redogörelsen i den sjätte lägesrapporten om reaktionerna på grönboken om territoriell sammanhållning, som lokala och regionala myndigheter i stor utsträckning har bidragit till. Enligt den sjätte lägesrapporten är syftet med den territoriella sammanhållningen att främja en harmonisk och hållbar utveckling i alla regioner genom att utgå från deras territoriella särdrag och resurser. För att uppnå detta måste alla de transport- och kommunikations förbindelser som är nödvändiga för ett effektivt flöde av varor, tjänster och kapital finnas i regionen. Regionkommittén understryker även budskapet att alla regioner är olika och att var och en kan nå sin fulla potential på ett unikt sätt.

14. Mot bakgrund av det breda stödet för detta nya territoriella mål och dagens ekonomiska situation beklagar ReK frånvaron av konkreta förslag om genomförande och tillämpning av den territoriella sammanhållningen under den innevarande och den kommande programperioden.

15. Den territoriella sammanhållningen har en viktigare ställning i och med att Lissabonfördraget börjar tillämpas, eftersom territoriell sammanhållning då har blivit ett av EU:s politiska mål och en tredje dimension i sammanhållningspolitiken. Såsom i yttrandet om grönboken om territoriell sammanhållning framhåller ReK därför att ratificeringen av Lissabonfördraget bör följas av en vitbok om territoriell sammanhållning för att mer utförligt beskriva hur detta mål kan införlivas och uppnås i praktiken inom EU:s samtliga politikområden.

16. När det gäller territoriell sammanhållning vidhåller kommittén att utgångspunkten för programmen måste vara att lösa gemensamma problem och skapa ett mervärde för EU på basis av de erfarenheter och resultat som hittills har uppnåtts genom programmet. Mervärdet kommer att skapas genom att man arbetar tillsammans med de lokala och regionala myndigheterna, med större funktionellt definierade områden där t.ex. två eller flera medlemsstater samarbetar om ett land- eller havsområde eller en tematisk utmaning. Under denna programperiod skulle man kunna utforma och stödja ett antal pilotprojekt med funktionella ekonomiska områden som sträcker sig över två eller flera medlemsstater, i syfte att bidra till utvecklingen av en mer strategisk metod. ReK ser fram emot att bidra till översynen 2010 av förordningen om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) med utgångspunkt i de lokala och regionala myndigheternas erfarenheter.

Att införliva innovation och kreativitet i sammanhållningspolitiken

17. Syftet med varje översyn av sammanhållningspolitiken måste vara att dra lärdom av det som har fungerat, inte att bevara mindre lyckade initiativ. Därför måste hela sammanhållningspolitiken vara kreativ och innovativ och dra nytta av den kunskap och erfarenhet som lokala myndigheter, städer och regioner har samlat på sig och bygga vidare på dessa, både nu och i framtiden.

18. Innovation och kreativitet är inte något som enbart är begränsat till ledande företag eller universitet och högskolor. Lokala och regionala myndigheter behöver också vara kreativa och nyskapande och främja kreativitet och innovation. Strukturfonderna är ett hjälpmedel för dem i detta sammanhang. Det krävs dock mer flexibilitet för att medel ur dessa fonder ska kunna fördelas snabbt och för att de inte bara ska vara inriktade på att skapa hög tillväxt eller öka kompetensnivån, utan även på att uppmuntra företagande inom en rad områden. På så sätt kan människor som är bosatta i området och som ser en möjlighet att starta ett nytt företag få tillgång till den rådgivning och handledning som de behöver för att ta nästa steg.

19. Kommittén är medveten om de framsteg som gjorts vid Europeiska institutet för teknik och innovation, men ser detta främst som ett verktyg för stora företag och forskningsinstitut. Eftersom innovation och kreativitet behöver uppmuntras i hela EU av alla styresnivåer och av EU-medborgarna rekommenderar ReK att kommissionen granskar möjligheten att upprätta ett virtuellt kreativitetsnätverk och är villig att göra detta. Kommittén är beredd att delta i den innehållsliga utformningen. Detta skulle, i likhet med många andra öppna utbildningsnätverk i EU, vara öppet för alla och vara en källa till rådgivning, stöd och tillgång till både riskkapital och tekniktjänster. Alla relevanta lokala och regionala myndigheter och centrala offentliga organ samt den privata sektorn och vanliga människor med idéer, erfarenhet och fantasi kommer att ha möjlighet och förmåga att förmedla sina idéer till ett större nätverk.

20. Innovatörer och uppfinnare behöver kontakter med likasinnade människor och grupper för att få stöd från dem. Ett virtuellt kreativitetsnätverk skulle bidra till en sådan utveckling och till att få fram ”innovationsmästare” samt vara en plattform för handledning och sakkunskap. Fördelen med det virtuella formatet är att det skulle ge människor som bor på öar, i de yttersta randområdena eller i landsbygds-, bergs- eller glesbygdsområden, som kan ligga långt från universiteten, möjlighet att dra nytta av tillgång till expertrådgivning, utbildning och kunskap samt till företagsstöd och finansiell rådgivning, för att utveckla en virtuell, för att inte säga verklig, gemenskap.

21. Det behövs också kreativitet och innovation i det pågående programmet för att man på bästa sätt ska kunna ta itu med de utmaningar som rör hållbarhet och klimatförändringar. Initiativ som rör energieffektivitet på lokal och regional nivå kan förutom minskade utsläpp även leda till att ”gröna” arbetstillfällen och företag skapas, som ger säkra och varaktiga arbetstillfällen och höjer kompetensen, vilket EU:s sammanhållningspolitik bör stödja. Vissa regioner har redan infört mål för att minska koldioxidutsläppen i sina program, och positiva exempel från detta kan spridas inför den återstående delen av programperioden.

22. ReK anser att det är nödvändigt att etablera ett jämbördigt partnerskap som representerar den offentliga eller den privata sektorn, baserat på en strategi som främjar innovation på regional och lokal nivå och som är öppet snarare än utestängande. Partnerskapens betydelse, vare sig de är offentlig–privata eller offentlig–offentliga, och vare sig de ingås på samma styresnivå eller på olika styresnivåer, kan inte nog betonas i detta sammanhang. Det är lokala och regionala myndigheter och deras partner som kan överbrygga innovationsklyftan om de bara får adekvat stöd.

23. Det är nu hög tid för innovation och kreativitet och för att ge lokala och regionala myndigheter möjlighet att lyfta fram sin sakkunskap och kapacitet. Kultur och turism är exempelvis till sin natur lokalt och regionalt baserade verksamhetsområden som kan skapa sysselsättning och generera investeringar. Många europeiska städer och regioner har, i egenskap av europeiska kulturhuvudstäder eller som kulturella centrum i sig själva, visat hur effektiva dessa politikområden är när det gäller att utveckla en attraktiv och unik framtoning och skapa nya sysselsättningsmöjligheter, vilket också kan locka nya investeringar.

Förenkla förvaltningen för att förbättra effektiviteten och kontrollen

24. Kommittén välkomnar de förenklingsåtgärder som hittills har vidtagits och uppmanar till fortsatta diskussioner med berörda aktörer för att undersöka var ytterligare justeringar kan göras under denna programperiod. ReK anser att en överdriven ekonomisk förvaltning och kontroll lägger hinder i vägen för sammanhållningspolitiken och kan göra den kontraproduktiv, eftersom projektsponsorer överger politiken på grund av de omfattande bördor som efterlevnaden av de finansiella kraven och den ekonomiska kontrollen innebär. Även om ReK inser vikten av en strikt finansiell kontroll av offentliga medel anser kommittén att den inte bör tvinga regionala och lokala myndigheter att bli så säkerhetsfokuserade att de undviker innovativa och kreativa program av rädsla för misslyckanden eller svårigheter att få tillbaka de medel som investerats. Förvaltningen bör också förenklas genom att man undviker omtolkningar och genom entydiga och koncisa bestämmelser som säkerställer en stabil rättslig ram för varje programperiod.

25. Regionkommittén anser att medel som inte spenderats på grund av bestämmelserna om N+2 inte bör returneras till kommissionen som sedan skickar tillbaka dem till medlemsstaterna, utan att dessa medel i stället skulle kunna användas för regionalt baserade riskkapitalfonder och såddinvesteringar, eller Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Ett annat förslag är en europeisk fond för anpassning till klimatförändringarna med syfte att bidra till finansieringen av lokala projekt som gör det möjligt för olika sektorer att anpassa sig till nuvarande och framtida miljökrav. Det kan röra sig om omskolningsprojekt och projekt för att låta berörda arbetstagare övergå till mer miljöinriktade yrken eller projekt för omstrukturering av företag som inte är miljömässigt bärkraftiga. Genom de medel som beviljas till riskkapitalfonden via EIB skulle små och medelstora företag, sociala företag och lokalt förankrade initiativ kunna erbjudas tillgång till finansiering, såväl på kort sikt som för att expandera, vilket i den nuvarande ekonomiska situationen har blivit svårt att få. I vilket fall som helst är det tillrådligt att göra bestämmelserna om N+2 flexiblare mot bakgrund av sammanhållningspolitikens mål samt konjunktursvängningarna inom de offentliga finanserna och de privata investeringarna.

26. ReK vidhåller även att ytterligare förenklingar kan uppnås genom att kommissionen analyserar medlemsstaternas revisionsförfaranden och undersöker om ”förtroendekontrakt” kan tecknas för att undvika dubbelarbete i samband med revision. Det är viktigt att satsa på att undvika fel, på förebyggande åtgärder och på utvärdering av resultaten i stället för att öka kontrollen. När det gäller bestämmelserna för små projekt bör proportionalitetsprincipen tillämpas för att minska bördorna.

Mer och bättre kunskap: en framåtblick

27. ReK noterar de pilotprogram för införande av ytterligare indikationer utöver BNP som kommissionen kommer att börja genomföra under 2011. Kommittén har i olika yttranden förespråkat att man ska utarbeta nya indikatorer som gör det möjligt att beakta territoriella skillnader i större utsträckning inom den offentliga politiken i allmänhet, och inom sammanhållningspolitiken i synnerhet.

28. Man bör uppmuntra utbyte av erfarenheter mellan EU:s regioner samt utvecklingen av kluster för innovation och miljöinnovation som på ett avgörande sätt kan förhindra att denna verksamhet koncentreras till ett fåtal regioner och som kan minska skillnaderna mellan olika regioner.

29. ReK anser att informationsutbytet är för litet och att man inte i tillräckligt hög grad bygger vidare på de projekt som har fungerat bra. Av denna anledning har vi framgångsrikt lanserat projektet ”Europeiska entreprenörsregioner”, som syftar till att få till stånd ett utbyte av bästa praxis och till att belöna den bästa strategin när det gäller den ekonomiska utvecklingen av entreprenörsregionerna inom EU. ReK välkomnar även initiativ som InfoRegio och RegioStars-priserna. En mer användarvänlig projektdatabas, som helst omfattar mer än regionalpolitiska fonder, skulle emellertid kunna leda till erfarenhetsutbyten. En interaktiv databas, inspirerad av kommersiella webbplatser eller sociala nätverksverktyg, skulle gynna samtliga berörda aktörer.

30. Kommittén noterar att bristen på information i dagsläget, när uppgifterna om den ekonomiska situationen och dess konsekvenser för de lokala och regionala myndigheterna är minst två år gamla, kommer att påverka genomförandet av programmet, fördröja flexibla reaktioner och begränsa nödvändiga förändringar i internationella bestämmelser.

31. Kommittén anser att en tilldelning av strukturfondsmedel enbart utifrån BNP inte återspeglar den verkliga ekonomiska situationen i regionerna och inte tar hänsyn till det växande antal öar av fattigdom som finns i medlemsstater med hög BNP.

32. Man bör undersöka om ytterligare förenklingar kan uppnås genom att Eruf, ESF och programmen för landsbygdsutveckling slås samman. En ”one stop shop”-modell skulle kunna tas som utgångspunkt för dessa överväganden. På så sätt skulle regionerna eventuellt kunna dra större nytta av finansieringsmöjligheterna och planera behovsbaserade tjänster, dvs. Eruf och ESF skulle kombineras för att öka kompetensen och skapa sysselsättning för potentiella arbetstagare.

33. I den framtida sammanhållningspolitiken måste man tillämpa en mer flexibel strategi som ger städer och regioner möjlighet att ta fram program utifrån den egna regionens eller lokalsamhällets behov, i stället för att försöka anpassa behoven till ett uppifrån-och-ned-system. Detta innebär att programmen bör baseras på regionala strategier som har tagits fram genom omfattande samråd med samtliga berörda aktörer.

34. Utvecklingen av strategier på makronivå, t.ex. EU:s strategi för Östersjöområdet, måste bidra till att öka den lokala och regionala nivåns roll i genomförandet av EU-politik i ett vidare perspektiv. Vidare bör utvecklingen av nya strategier inom andra geografiska områden fortsätta med tillräckligt stöd från de berörda länderna och gemenskapsinstitutionerna.

35. Kommittén föreslår att strävan efter energieffektivitet i byggnader och inom transportsektorn bör ingå som en viktig del i sammanhållningsstödet, som ett nödvändigt inslag i utvecklingsprojekt som kan få EU-stöd.

Rekommendationer

36. ReK anser att det kan vara ett bra tillvägagångssätt att utarbeta en vitbok om territoriell sammanhållning, och undrar hur kommissionen planerar att gå vidare med de 400 reaktioner som inkommit på grönboken om territoriell sammanhållning när det gäller att stödja grundtanken om och införlivandet av territoriell sammanhållning i EU:s framtida politik.

37. Regionkommittén upprepar att sammanhållningspolitiken behövs även efter 2013 som ett alltmer betydelsefullt instrument för Europeiska unionens utveckling, inte minst efter den ekonomiska kris som har drabbat Europa. Kommittén kräver därför att den femte sammanhållningsrapporten bekräftar stödet till en ambitiös sammanhållningspolitik med effektiva ortsbaserade strategier som i enlighet med artikel 174 i Lissabonfördraget bör inriktas på att garantera social, ekonomisk och regional sammanhållning, och som är tillgängliga för eftersatta områden och för alla regioner för att ta itu med befintliga ekonomiska och sociala nackdelar och för att utnyttja regionens tillgångar.

38. Kommittén uppmanar Europeiska kommissionen att upprätta en användarvänlig databas med exempel på bästa praxis inom olika områden av den offentliga politiken (t.ex. stöd till innovation, integration och klimatåtgärder). Detta är ett mycket viktigt tekniskt stöd till alla EU-finansierade program för att möjliggöra ett verkligt utbyte och att man bygger vidare på bästa praxis.

39. ReK vill understryka att vissa regioner främjar innovativa och miljövänliga initiativ, som i sin tur aktivt främjar entreprenörskap, samtidigt som man inser att programmen måste vara både socialt och miljömässigt hållbara. Dessutom måste de lokala och regionala myndigheterna ges möjlighet att dra lärdomar av erfarenheter från andra medlemsländer (1).

40. ReK accepterar att indikatorer som kompletterar BNP bör övervägas. Man har emellertid ännu inte kommit överens om dessa inom hela EU, och de finns inte heller på NUTS II-nivå. Därför stöder ReK kommissionens förslag i meddelandet ”Bortom BNP” att senast år 2012 lägga fram en rapport om en vidareutveckling av europeiska indikatormodeller.

41. ReK uppmanar Europeiska kommissionen att fortsätta undersöka hur genomförandet kan förenklas och underlättas ytterligare. Detta kan handla om den interna arbetsgången och måste kanske inte alltid medföra förändringar i bestämmelserna. Enkla åtgärder som syftar till att ge alla förvaltningsmyndigheter tillgång till entydiga tolkningar och riktlinjer kan bidra till att undvika onödiga förseningar och svårigheter vid genomförandet av programmen. I detta sammanhang skulle det också vara värdefullt att offentliggöra de riktlinjer för genomförandet som samordningskommittéerna för kommissionen och medlemsstaterna enats om. Det skulle i vilket fall som helst vara mycket praktiskt om termerna och innehållet i bestämmelserna inte förändrades under de olika perioderna med avseende på förvaltningen, eftersom det är både naturligt och logiskt att dessa inte förändras.

42. Kommittén rekommenderar att outnyttjade N+2- och N+3-medel från en region ska reserveras för riskkapitalfonder och såddinvesteringar på regional basis, med det uttryckliga syftet att starta projekt som stöder innovationer och utveckling avsedda för små och medelstora företag, samt för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter eller en framtida europeisk fond för anpassning till klimatförändringarna.

43. Man bör inom alla program få tillgång till befintlig god praxis när det gäller att minska klimatpåverkan vid genomförandet av Eruf, ESF och programmen för landsbygdsutveckling. På så sätt kan andra dra nytta av erfarenheterna i sina program för att möta vår gemensamma utmaning vad gäller klimatförändringarna. I den framtida planeringen bör man granska hur strukturfonderna fungerar, inte bara i samband med de nuvarande Lissabonmålen utan även när det gäller att skapa en EU-övergripande ekonomi med låga koldioxidutsläpp. Man bör även titta på hur bästa praxis ser ut för program utan koldioxidutsläpp.

44. ReK föreslår att kommissionen granskar möjligheten att upprätta ett virtuellt kreativitetsnätverk. Kommittén är beredd att delta i utformningen av nätverkets innehåll.

45. Kommittén rekommenderar en omstrukturering av sammanhållningspolitiken så att subsidiaritetsprincipen kan tillämpas på lokal och regional nivå, och inte enbart på medlemsstatsnivå.

46. Kommittén uppmanar kommissionen att tillämpa proportionalitetsprincipen på administrativa förfaranden också under nästa programperiod, så att den dokumentation man begär in står i rimlig proportion till de belopp som tillhandahålls, i syfte att minska byråkratin.

Bryssel den 10 februari 2010 Regionkommitténs ordförande Mercedes BRESSO

(1) ReK noterar med stort intresse följande projekt: www.train2000.org.uk/wiced – Ett utomordentligt exempel på entreprenörskap och innovation. Projektet, som genomförs av The Women's International Centre for Economic Development (W.I.C.E.D), stöder och främjar kvinnliga företagare i Liverpool. http://www.deaca.dk/ – Ett danskt exempel är ”Företagsutveckling och miljön”. Regionala företagsutvecklingscentrum investerade 2007 cirka 42 miljoner euro i stöd till 28 projekt. De omfattar allt från stöd till utveckling av hållbar energi, biobränslen och biomassa till stöd till konkreta projekt för energibesparing. Exempel på sådana projekt är intelligent energistyrning i centrum för företagsutveckling (”drivhus”) i regionen Södra Danmark, varigenom energiförbrukningen sjönk med 50 % i ett av dessa drivhus under försöksperioden. http://dev.nwdacarboncalculator.com – Miljömässig hållbarhet – Kalkylatorn för klimatpåverkan gör det möjligt för programsamordnare i regionen Nordöstra England att fastställa effekterna av deras initiativ för miljön, särskilt nivån på koldioxidutsläppen. http://www.goeast.gov.uk/goeast/european_funding/project_case_studies/ – Miljömässig hållbarhet – Regionen Östra England främjar kartläggning och spridning av innovativ projektutformning och genomförande. http://www.em-lyon.com/english/emlyon/who/index.aspx – Entreprenörskap – EMLYON (Frankrike) är en europeisk handelshögskola som har specialiserat sig på livslångt lärande när det gäller företagsledning och internationell förvaltning.