P9_TA(2020)0368

Genetiskt modifierad majs MON 88017 (MON-88Ø17-3)

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 88017 (MON-88Ø17-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 D069148/02 – 2020/2894(RSP))

(2021/C 445/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 88017 (MON-88Ø17-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D069148/02,

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 11.3 och 23.3,

— med beaktande av omröstningen den 26 oktober 2020 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, då inget yttrande avgavs,

— med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

— med beaktande av det yttrande som Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) antog den 21 april 2009 och som offentliggjordes den 6 maj 2009 (3),

— med beaktande av det yttrande som Efsa antog den 29 januari 2020 och som offentliggjordes den 11 mars 2020 (4),

— med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännandet av genetiskt modifierade organismer (5),

— med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen,

— med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

A. Genom kommissionens beslut 2009/814/EG (6) godkändes utsläppandet på marknaden av livsmedel och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 88017. Godkännandet gäller också utsläppande på marknaden av andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av den genetiskt modifierade majsen MON 88017, för samma användningsområden som all annan slags majs, med undantag av odling.

B. Den 10 juli 2018 lämnade Monsanto Europe N.V., för innehavaren av godkännandet Monsanto Company, in en ansökan till kommissionen, i enlighet med artiklarna 11 och 23 i förordning (EG) nr 1829/2003, om förlängning av detta godkännande.

C. Den 21 april 2009 antog Efsa ett positivt yttrande över den ursprungliga ansökan om godkännande, vilket offentliggjordes den 6 maj 2009.

D. Den 29 januari 2020 antog Efsa ett positivt yttrande över denna ansökan om förlängning, vilket offentliggjordes den 11 mars 2020.

E. Den genetiskt modifierade majsen MON 88017 har tagits fram för att producera Cry3Bb1, ett syntetiskt insektsdödande protein (även känt som Bt-toxin) med högre toxicitet, jämfört med de naturliga bakterier som proteinet härrör från, mot skadedjur av ordningen skalbaggar och CP4 EPSPS-protein, som ger tolerans mot glyfosat (7).

F. Kombinationen av de två genkonstruktionerna framställs genom stapling, men det har inte gjorts någon bedömning av de enskilda moderväxterna vilket strider mot kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 503/2013 (8).

G. I förordning (EG) nr 1829/2003 anges det att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön och att kommissionen vid utarbetandet av beslutet ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionsrätten och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan.

Medlemsstaternas farhågor beträffande Efsas yttranden

H. Under samrådsperioden i samband med den ursprungliga ansökan om godkännande lämnade medlemsstaterna många kritiska synpunkter på Efsas förslag till yttrande (9). Dessa kritiska synpunkter handlar bland annat om att de akuta toxikologiska undersökningar som utförts på isolerade proteiner (alltså inte på hela den genetiskt modifierade växten) inte kan tillmätas någon större betydelse, att den föreslagna miljöövervakningen efter utsläppandet på marknaden är för inexakt för en plan för övervakning av oavsiktliga effekter på människors och djurs hälsa och miljön, att undersökningar av bakteriesurrogatproteiner inte bör ersätta undersökningar av proteinuttrycket i växten, att antalet fältsäsonger och fältplatser inte var adekvat med tanke på den kommersiella användningen av den genetiskt modifierade organismen, att det behövs mer information för att det ska gå att dra slutsatser av riskbedömningen och att det inte går att utesluta att mCry3Bb1-protein i livsmedel och foder som kommer från den genetiskt modifierade majsen MON 88017 ger upphov till ökad allergen aktivitet. En medlemsstat ifrågasatte oberoendet i studierna som utfördes som grund för riskbedömningen eftersom de var utförda av det ansökande företaget Monsanto.

I. Under samrådsperioden i samband med förlängningsansökan gav medlemsstaterna återigen många kritiska synpunkter på Efsas förslag till yttrande (10). Dessa kritiska synpunkter handlar bland annat om att övervakningsplanen som grundar sig på samtycke som ges genom beslut 2009/814/EG och övervakningsrapporterna innehåller grundläggande brister och inte följer Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (11) eller relevanta Efsa-riktlinjer, att undersökningarna inte är tillräckligt omfattande och att det behövs ytterligare experiment för att man ska kunna avgöra exponeringen och de effekter och risker för icke-målorganismer som uppstår till följd av exponering för Bt-proteiner via gödsel eller avloppsvatten samt att det på grund av brist på information inte går att göra någon fullständig bedömning av miljösäkerheten hos den genetiskt modifierade majsen MON 88017.

Kompletterande herbicider och bristande analys av resthalter

J. Det har visat sig att odlingen av herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av herbicider, vilket till stor del beror på att det uppstår herbicidtolerant ogräs (12). Till följd av detta måste man räkna med att den genetiskt modifierade majsen kommer att utsättas för både högre och upprepade doser av glyfosat, vilket kan leda till högre resthalter i skörden.

K. Frågetecknen kvarstår kring huruvida glyfosat är cancerframkallande. Efsa kom i november 2015 fram till att glyfosat sannolikt inte är cancerframkallande, och Europeiska kemikaliemyndigheten kom i mars 2017 fram till att det inte var motiverat med någon klassificering. Tvärtemot detta meddelade 2015 Världshälsoorganisationens särskilda cancerorgan, Internationella centret för cancerforskning, att de klassade glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor. Ett antal nyligen genomförda expertgranskade studier bekräftar den cancerframkallande potentialen hos glyfosat (13).

L. Enligt ett yttrande från Efsas enhet för bekämpningsmedel är uppgifterna om resthalter av glyfosat i genetiskt modifierad majs med EPSPS-förändringar (14) otillräckliga för att härleda gränsvärden för bekämpningsmedelsrester och värden för riskbedömning (15).

M. Efsas enhet för bekämpningsmedel menar också att det saknas toxikologiska uppgifter som gör det möjligt att göra en konsumentriskbedömning av flera nedbrytningsprodukter av glyfosat som är relevanta för genetiskt modifierade glyfosattoleranta grödor (16).

N. Bedömning av herbicidrester och herbicidnedbrytningsprodukter i genetiskt modifierade växter samt deras växelverkan med Bt-toxiner anses inte omfattas av behörighetsområdet för Efsas GMO-panel, varför det inte görs någon sådan bedömning som ett led i godkännandeförfarandet för genetiskt modifierade organismer. Detta är problematiskt, eftersom det sätt på vilket den genetiskt modifierade växten i fråga bryter ner kompletterande herbicider, samt nedbrytningsprodukternas (”metaboliternas”) sammansättning och därmed toxicitet, kan styras av den genetiska modifieringen i sig (17).

Ogiltiga toxicitetsstudier

O. För studierna om akut toxicitet och nedbrytning i digestionsvätskor användes Cry3Bb1- och CP4 EPSPS-proteiner framställda i en rekombinant kolibakteriestam.

P. I allmänhet kan toxikologiska undersökningar som utförs med isolerade proteiner tillmätas endast liten betydelse eftersom effekterna av proteinet i kombination med själva växten inte beaktas.

Q. Till exempel producerar vissa växter, bland annat majs, naturliga proteinashämmare som har visat sig sakta ned nedbrytningen av Bt-toxiner. Detta resulterar i mycket högre toxicitet i Bt-toxinet, om det intas tillsammans med växtvävnaden, än i det isolerade toxinet. En studie från 1990 utförd av forskare på Monsanto visade att till och med förekomsten av extremt låga nivåer av proteinashämmare gjorde Bt-toxinernas insektsdödande aktivitet upp till 20 gånger intensivare (18). Efsa har aldrig utvärderat, eller omnämnt, denna interaktion sina riskbedömningar av genetiskt modifierade Bt-växter.

R. Det har visats att faktorer som förstärker Bt-toxinernas toxicitet också kan påverka deras selektivitet (19). Om Bt-toxinets effektivitet på målorganismerna ökar kan dess selektivitet också minska och ett större antal icke-målarter kan bli mottagliga. Ingen systematisk forskning har hittills utförts, men flera studier indikerar effekterna av proteinashämmare i kombination med Bt-toxiner på icke-målinsekter (20).

S. Risken för högre toxicitet för människor och däggdjur, på grund av samverkan mellan proteinashämmare och Bt-toxiner i genetiskt modifierade växter, är okänd.

Frågor om Bt-toxiners adjuvans

T. Flera studier visar att biverkningar som kan påverka immunsystemet har observerats efter exponering för Bt-toxiner och att vissa Bt-toxiner kan ha adjuvansegenskaper (21), vilket innebär att de kan öka de allergiframkallande egenskaperna hos andra proteiner som de kommer i kontakt med.

U. I sin riskbedömning tar Efsa inte hänsyn till det faktum att majs producerar proteinashämmare (22) och att en mycket långsammare nedbrytning av Bt-toxinerna därför måste antas om de intas tillsammans med växtmaterialet jämfört med om de intas i isolerad form. Denna skillnad kan också förstärka toxinets adjuvans och gör att studier där isolerade proteiner används inte är giltiga. Inga empiriska studier har utförts för att undersöka den faktiska immunogeniciteten hos de Bt-toxiner som produceras av den genetiskt modifierade växten. Nedbrytningen i digestionsvätskor, som kan inverka på toxiciteten och adjuvansen, undersöktes med isolerat Bt-toxin.

Bt-grödor: effekter på icke-målorganismer och ökad resistens

V. Till skillnad från användningen av insektsmedel, där exponering sker vid tidpunkten för besprutning och en begränsad tid därefter, innebär användningen av Bt-grödor att mål- och icke-målorganismer kontinuerligt exponeras för Bt-toxiner.

W. Antagandet att Bt-toxiner uppvisar ett enskilt målspecifikt beteende kan inte längre anses vara korrekt, och effekter på icke-målorganismer kan inte uteslutas (23). Ett ökande antal icke-målorganismer rapporteras ha påverkats på flera olika sätt. I en nyligen sammanställd översikt omnämns 39 expertgranskade publikationer där betydande negativa effekter av Bt-toxiner rapporteras på många arter ”utanför räckvidden” (24).

X. Effekter på grund av kombinationer, såsom kombination med proteinashämmare, kan signifikant bidra till Bt-toxinernas toxicitet. Frågan om selektivitet är särskilt relevant för syntetiska Bt-toxiner såsom Cry3Bb1, som kan uppvisa lägre selektivitet i kombination med högre toxicitet. Efsa anser fortfarande att Bt-toxiner endast påverkar ett begränsat antal icke-målorganismer och tar inte hänsyn till kombinatoriska effekter. Fler icke-målorganismer kan vara exponerade för Bt-toxiner genom utsläpp, avfall och gödsel.

Y. I riskbedömningen togs ingen hänsyn till utvecklingen av resistens mot Bt-toxiner hos målskadedjuren, vilket skulle kunna resultera i användning av mindre miljösäkra bekämpningsmedel eller ökade doser och ökat antal appliceringar på den genetiskt modifierade grödan i odlingslandet. Förenta staternas miljövårdsmyndighet föreslår utfasning av många av dagens Bt-majshybrider, liksom av vissa Bt-bomullshybrider, under de kommande tre till fem åren på grund av den ökade resistensen hos insekter mot sådana grödor (25).

Z. Det har påståtts att användningen av Bt-grödor leder till minskad användning av insektsmedel, men i en ny studie publicerad i USA (26) konstateras att man i flera analyser av hur Bt-grödor påverkar användningen av bekämpningsmedel inte verkar ha tagit hänsyn till utsädesbehandling, och minskningarna i användningen av bekämpningsmedel (i synnerhet i det behandlade området) kopplad till Bt-grödor kan därmed ha överskattats. I samma studie konstateras att utsädesbehandling med neonikotinoider ofta används tillsammans med Bt-majs och Bt-soja att detta användningsmönster kan ha oavsiktliga konsekvenser, nämligen resistens hos målskadedjur, angrepp av icke-målskadedjur och föroreningar med skadliga effekter som sprids bland vilda djur. I studien konstateras även att vissa av dessa effekter redan har kunnat observeras. EU har förbjudit utomhusbruk av tre neonikotinoider, inbegripet för betning, på grund av deras inverkan på honungsbin och andra pollinerande insekter (27).

AA. EU är part i FN-konventionen om biologisk mångfald, enligt vilken både exporterande och importerande länder måste ta hänsyn till biologisk mångfald.

Odemokratisk beslutsprocess

AB. Vid omröstningen den 26 oktober 2020 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, avgavs inget yttrande, vilket innebär att godkännandet inte fick stöd av en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna.

AC. Kommissionen erkänner att det är problematiskt att den fortsätter att anta beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer utan stöd från en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna, vilket i allra högsta grad tillhör undantagen för produktgodkännanden i allmänhet men som har blivit norm för beslut om godkännande för genetiskt modifierade livsmedel och foder.

AD. Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet sammanlagt 36 resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (tre resolutioner). Under sin nionde valperiod har parlamentet hittills antagit elva invändningar. Det fanns ingen kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna till stöd för godkännandet av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, och trots det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar, fortsätter kommissionen att godkänna genetiskt modifierade organismer.

AE. Enligt förordning (EU) nr 182/2011 får kommissionen besluta att inte godkänna en genetiskt modifierad organism när det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén (28). Det behövs ingen lagändring i detta avseende.

1. Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003.

2. Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionsrätten, eftersom det inte är förenligt med syftet med förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 ( 29 ) , skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt.

3. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut.

4. Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i en skrivelse av den 11 september 2020 till ledamöterna slutligen erkände behovet av att ta hänsyn till hållbarhet när det gäller beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer ( 30 ) . Parlamentet uttrycker dock sin stora besvikelse över att kommissionen den 28 september 2020 godkände ytterligare en genetiskt modifierad sojaböna för import ( 31 ) trots att parlamentet invände mot det och en majoritet av medlemsstaterna röstade emot.

5. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt gå vidare med utvecklingen av hållbarhetskriterier, med parlamentets fulla deltagande. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla information om hur denna process kommer att genomföras och inom vilken tidsram.

6. Europaparlamentet uppmanar med eftertryck åter kommissionen att i godkännandeförfarandet beakta unionens skyldigheter enligt internationella avtal, såsom Parisavtalet om klimatförändringar, FN:s konvention om biologisk mångfald och FN:s mål för hållbar utveckling.

7. Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att sluta godkänna genetiskt modifierade organismer, oavsett om de är avsedda för odling eller som livsmedel och foder, när medlemsstaterna inte avger något yttrande i omprövningskommittén, i enlighet med artikel 6.3 i förordning (EU) nr 182/2011.

8. Europaparlamentet upprepar sina uppmaningar till kommissionen att inte godkänna några herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor utan att det gjorts en fullständig undersökning av hälsoriskerna förenade med restsubstanser i varje enskilt fall, vilket kräver en fullständig bedömning av resterna från besprutning av sådana genetiskt modifierade grödor med kompletterande herbicider, en bedömning av herbicidnedbrytningsprodukterna och eventuella kombinatoriska effekter, även i den genetiskt modifierade växten själv.

9. Europaparlamentet uppmanar Efsa att till slut erkänna att det finns väsentliga skillnader mellan naturliga Bt-toxiner och de som uttrycks genom syntetiska transgener i genetiskt modifierade växter samt att utvidga sin riskbedömning så att man tar hänsyn till alla interaktioner och kombinatoriska effekter mellan Bt-toxiner, de genetiskt modifierade växterna och deras beståndsdelar, rester från besprutning med kompletterande herbicider och miljön samt konsekvenserna för hälsan och livsmedelssäkerheten.

10. Europaparlamentet uppmanar Efsa att inte längre godta toxicitetsstudier som utförs endast på isolerade proteiner, som sannolikt är annorlunda vad gäller uppbyggnad och biologiska effekter än de som växten själv producerar, och att ställa krav på att alla undersökningar görs med vävnad från den genetiskt modifierade växten.

11. Europaparlamentet uppmanar Efsa att se till uppgifterna från fältförsök och växthus omfattar ett tillräckligt stort antal olika odlings- och miljöförhållanden så att man kan undersöka vilka effekter alla stressfaktorer som kan förväntas uppstå vid odling har på genuttryck och växtens sammansättning.

12. Europaparlamentet uppmanar Efsa att se till uppgifterna från fältförsök och växthus omfattar ett tillräckligt stort antal olika sorter så att man kan undersöka vilka effekter olika genetisk bakgrund har på genuttryck och växtens sammansättning.

13. Europaparlamentet uppmanar Efsa att begära uppgifter om vilken effekt intag av livsmedel och foder som härrör från genetiskt modifierade växter har på tarmfloran.

14. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

(1) EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2) EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3) https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1075.

(4) Vetenskapligt yttrande från Efsas panel för genetiskt modifierade organismer över bedömningen av den genetiskt modifierade majsen MON 88017 för förlängt godkännande enligt förordning (EG) nr 1829/2003 (ansökan EFSA-GMO-RX-014), EFSA Journal, vol. 18(2020):3, artikelnr 6008, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6008.

(5) Under sin åttonde valperiod antog Europaparlamentet 36 resolutioner med invändningar mot godkännandet av genetiskt modifierade organismer. Parlamentet har dessutom antagit följande resolutioner under sin nionde valperiod:

— Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0028).

— Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0029).

— Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda transformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0030).

— Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0054).

— Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89788 (MON-89788-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0055).

— Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och klyvningsprodukterna MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och NK603 × DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0056).

— Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre, fyra eller fem av de enskilda transformationshändelserna Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 och GA21 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0057).

— Europaparlamentets resolution av den 14 maj 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0069).

— Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och NK603, och om upphävande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1111 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0291).

— Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0292).

— Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 och NK603 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0293).

(6) Kommissionens beslut 2009/814/EG av den 30 oktober 2009 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 88017 (MON-88Ø17-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT L 289, 5.11.2009, s. 25).

(7) Efsas yttrande, s. 7, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1075.

(8) Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 503/2013 av den 3 april 2013 om ansökningar om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 och om ändring av kommissionens förordningar (EG) nr 641/2004 och (EG) nr 1981/2006 (EUT L 157, 8.6.2013, s. 1).

(9) Den första uppsättningen synpunkter från medlemsstaterna finns här: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-280.

(10) Den andra uppsättningen synpunkter från medlemsstaterna finns här: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00672.

(11) Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG – Kommissionens uttalande (EGT L 106, 17.4.2001, s. 1).

(12) Se t.ex. Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, januari 2016; 57(1), s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 och Benbrook, C.M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years, Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24 samt Schütte, G., Eckerstorfer, M., Rastelli, V. et al., Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants, Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y.

(13) Se t.ex. https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610 och https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/.

(14) Den staplade genetiskt modifierade majsen innehåller en EPSPS-förändring.

(15) Efsas bedömning av de befintliga gränsvärdena för glyfosat i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 396/2005 – reviderad version för att ta hänsyn till utelämnade data, EFSA Journal 2019; 17(10):5862, s. 4, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5862.

(16) Efsas slutsats om expertgranskningen av riskbedömningen av bekämpningsmedel med det verksamma ämnet glyfosat, EFSA Journal 2015; 13(11):4302, s. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302.

(17) Detta är också fallet för glyfosat, enligt Efsas bedömning av de befintliga gränsvärdena för glyfosatrester i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 396/2005, EFSA Journal, 2018; 16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263.

(18) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L, Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors, J Agric Food Chem, 1990, 38, s. 1145–1152.

(19) Se t. ex. Then, C. Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity, Environ Sci Pollut Res Int, 2010, 17, s. 791–797.

(20) Se t. ex. Han P, Niu CY, Lei CL, Cui JJ, Desneux N, Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.” Ecotoxicology, 2010, 19, s. 1452–1459, https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z, Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J. Fluri, P., Mulligan, E. och Bigler, F., Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees, Apidologie, 2005, 36 4, s. 585–594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049, och Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M. Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover, Ecological Entomology, 30(3), s. 307–315.

https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x

(21) För en bedömning, se Rubio Infante, N., och Moreno-Fierros, L., An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals, Journal of Applied Toxicology, maj 2016/36(5), s. 630–648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(22) Se skäl Q.

(23) Se t.ex. Hilbeck, A. och Otto, M., Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment, Frontiers Environmental Science, 2015, 3:71.

(24) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design, Rages, 2020, s. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(25) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(26) Douglas, M.R., Tooker, J.F., Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops, Environmental Science and Technology, 2015, 49, 8, s. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(27) Neonikotinoider: https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(28) Om det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén ”får”, inte ”ska”, kommissionen gå vidare med godkännandet enligt artikel 6.3 i förordning (EU) nr 182/2011.

(29) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

(30) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf.

(31) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.