[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 19.8.2005

KOM(2005) 377 slutlig

2005/0157 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om finansiering av europeisk standardisering {SEC(2005) 1050}

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Bakgrund

Från mitten av 1980-talet har den europeiska standardiseringen gjort det möjligt dels att åstadkomma fri rörlighet för industriprodukter inom Europeiska gemenskapen, dels att ge konsumenter och arbetstagare ett gott skydd, bland annat genom lagstiftningen för den inre marknaden. Kommissionen har därför hela tiden lämnat ekonomiskt stöd till utvecklingen av den europeiska standardiseringen. Utan detta stöd skulle denna politik inte ha kunnat utvecklats så snabbt och framgångsrikt som den gjort inom ett tjugotal olika industrigrenar. I förteckningen hos de tre europeiska standardiseringsorganen (CEN, Cenelec och ETSI), nedan kallade ”europeiska standardiseringsorgan”[1] ingår nu över 15 000 europeiska standarder och andra specifikationer. Av dessa har över 2 500 utarbetats som stöd för gemenskapslagstiftningen och deras referensnummer har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Genom standardiseringen kan gemenskapen undvika att anta detaljerade föreskrifter eller till och med inte behöva reglera alls. Standardiseringen bidrar därför till de ansträngningar som nu görs för att förbättra lagstiftningen inom ramen för tillväxt- och sysselsättningspolitiken.

Det ekonomiska stödet till den europeiska standardiseringen grundas nu på flera rättsakter som ofta inte innehåller tillräckligt tydliga och specifika bestämmelser om finansieringsvillkor. Dessa rättsakter utgör den grund på vilken kommissionen kan uppmana de europeiska standardiseringsorganen att utarbeta europeiska standarder till stöd för sin politik.

Det gäller i huvudsak följande:

- Direktiv 98/34/EG[2], som gör det möjligt för kommissionen att lämna standardiseringsuppdrag till de europeiska standardiseringsorganen.

- En rad föreskrifter om teknisk harmonisering för genomförandet av den inre marknaden, inklusive direktiven enligt den s.k. nya metoden.

- Rådets beslut 87/95/EEG av den 22 december 1986 om standardisering inom området informationsteknologi och telekommunikation[3].

I allmänhet ingår det ekonomiska stödet till den europeiska standardiseringen i den partnerskapssamverkan som fastställts mellan kommissionen, Europeiska frihandelsorganisationen (Efta) och de europeiska standardiseringsorganen enligt de allmänna riktlinjer för samarbetet som parterna undertecknade den 28 mars 2003[4].

I sin resolution av den 28 maj 1999[5] stödde Europaparlamentet kommissionens rapport om effektivitet och tillförlitlighet i europeisk standardisering enligt den nya metoden.

I sin resolution från oktober 1999[6] och i slutsatserna från mars 2002[7] om standardiseringens roll i Europa bekräftade rådet sin avsikt att även fortsättningsvis låta gemenskapen finansiera den europeiska standardiseringen i den omfattning som budgetmyndigheten fastställer, som komplement till bidragen från näringslivet och Efta.

Finansieringen av den europeiska standardiseringen gäller nu i huvudsak följande:

- Årliga avtal med de europeiska standardiseringsorganen för att få deras huvudkontor att fungera bättre i fråga om samstämmighet, effektivitet, kvalitet och synlighet.

- Ökad kvalitet i den europeiska standardiseringen genom att förslagen till harmoniserade standarder utvärderas av externa konsulter och att de slutliga versionerna av standarderna vid behov översätts.

- Utarbetande av europeiska standarder eller andra standardiseringsprodukter till stöd för gemenskapens politik och lagstiftning.

- Främjande och framhävande av det europeiska standardiseringssystemet och europeiska standarder.

Även annan verksamhet kan finansieras, t.ex. stöd till och tekniskt samarbete med tredjeländer.

Enligt den nya budgetförordningen[8] måste först en grundläggande rättsakt antas innan de anslag som förts upp i budgeten för gemenskapsåtgärder får användas. Inom ramen för tillämpningen av EG-fördraget innebär detta en sekundärrättslig akt som ger en rättslig grund för gemenskapsåtgärden och för verkställandet av motsvarande utgifter i budgeten. De befintliga sekundärrättsliga akterna om europeisk standardisering uppfyller inte helt och hållet dessa krav i budgetförordningen.

Kommissionen anser därför att en rättsakt som ger en grund och en mer explicit, komplett och detaljerad rättslig ram måste antas för finansieringen av europeisk standardisering, och som också garanterar dess kontinuitet. Motiveringen för ett sådant initiativ har utvärderats (se bilagan till förslaget).

Förslaget till beslut

Som stöd till Europeiska gemenskapens politik och lagstiftning utnyttjas i stor utsträckning europeiska standarder eller andra standardiseringsprodukter som utarbetats av de erkända europeiska standardiseringsorgan som anges i bilaga I till direktiv 98/34/EG (CEN, CENELEC och ETSI) eller vid behov av andra specialorgan, bland annat för det förberedande arbetet.

Standardiseringsarbetet utförs av de europeiska standardiseringsorganen på grundval av ett standardiseringsuppdrag som upprättas efter samråd med den kommitté som inrättats genom direktiv 98/34/EG enligt bestämmelserna i det direktivet och bestämmelserna i beslut 87/95/EEG när det gäller informations- och kommunikationsteknik.

Detta förslag grundas på artiklarna 95 och 157 i EG-fördraget.

Den europeiska standardiseringen stöder tillnärmningen av lagstiftningen så att den inre marknaden kan upprättas, konsolideras och fungera (teknisk harmonisering) och bidrar till att öka företagens konkurrenskraft.

Den tekniska harmoniseringen kan gälla en rad olika frågor, t.ex. hälsa, säkerhet, miljöskydd, konsumentskydd eller kompatibilitet. Utöver betydelsen för den inre marknaden kan den europeiska standardiseringen även stödja EU-politiken på många olika områden som syftar till att öka de europeiska företagens konkurrenskraft, bl.a. den gemensamma handelspolitiken, transporter, miljö, informations- och kommunikationsteknik, skydd mot förfalskning av resehandlingar, tjänster, innovation, forskning och teknisk utveckling.

Detta förslag skulle därmed utmynna i en särskild rättsakt som ger explicita, kompletta och detaljerade ramar för att gemenskapen skall kunna finansiera den standardisering som behövs för genomförandet av EU-politiken.

I de årliga finansieringsbeslut som kommissionen fattar anges i synnerhet de behov som skall tillgodoses och de mål som skall uppnås samt anslagsvolym per verksamhetstyp och, i förekommande fall, andelen för samfinansiering. Verksamheten utvärderas regelbundet under den tid den genomförs eller efteråt enligt gällande bestämmelser i budgetförordningen.

I artikel 1 anges vad beslutet gäller, dvs. Europeiska gemenskapens bidrag till finansieringen av den europeiska standardiseringen till stöd för gemenskapens politik och lagstiftning. Stödet till gemenskapslagstiftningen gäller den inre marknaden för varor och tjänster, inklusive hälsa, säkerhet, konsumentskydd, arbetstagarskydd, kompatibilitet och affärstransaktioner. Den europeiska standardiseringen kan dessutom ge ett mervärde och öka den europeiska industrins konkurrenskraft, t.ex. när det gäller transporter, ny teknik, informations- och kommunikationsteknik samt försvars- och rymdindustrin.

I artikel 2 föreskrivs att de erkända europeiska standardiseringsorgan som anges i bilaga I till direktiv 98/34/EG – CEN, Cenelec och ETSI – skall vara de huvudsakliga stödmottagarna för den europeiska standardiseringen. När det gäller arbete som förbereder eller kompletterar standardiseringen – t.ex. prenormativ forskning eller annan forskning i anslutning till standardisering, prov som sker i samarbete mellan olika laboratorier, analyser eller utvärdering och validering – kan även andra organ beviljas stöd från gemenskapen.

I artikel 3 anges vilken typ av standardiseringsverksamhet som kan beviljas gemenskapsfinansiering, dvs. framtagning och revidering av europeiska standarder genom de europeiska standardiseringsorganen. Finansiering kan även beviljas för utarbetande av andra standardiseringsprodukter, t.ex. förstandarder, tekniska specifikationer, tekniska rapporter, handledningar eller andra specifikationer som antas av arbetsgrupper samt för tjänster i samband med standardiseringsarbetet. Gemenskapens finansiering får också täcka verksamheten vid de europeiska standardiseringsorganens huvudkontor, kvalitetskontroll av europeiska standarder, översättning av standarder och främjande av det europeiska systemet för standardisering. Projekt för samarbete med eller tekniskt stöd till tredjeländer som rör standardisering och som syftar till att främja marknadstillträde kan också finansieras av gemenskapen.

I artikel 4 anges att budgetmyndigheten varje år skall bevilja anslagen till den verksamhet som finansieras på grundval av detta beslut.

I artikel 5 anges finansieringsbestämmelser. De europeiska standardiseringsorganens verksamhet skall som allmän regel finansieras genom bidrag utan ansökningsomgång enligt artikel 110.1 andra stycket i budgetförordningen och enligt artikel 168.1 d i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 om genomförandebestämmelser till budgetförordningen[9]. Detta är motiverat därför att det handlar om organ som är erkända genom direktiv 98/34/EG, som bedriver verksamhet i allmänt europeiskt intresse och som inte konkurrerar med andra organ på europeisk nivå. När det däremot gäller verksamhet som förbereder eller kompletterar standardiseringen och som utförs av andra organ beviljas finansieringen som bidrag efter ansökningsomgångar eller offentliga upphandlingar. För finansieringen av verksamheten vid huvudkontoren kan antingen verksamhetsbidrag eller administrationsbidrag beviljas. Bidragen till administrationskostnader enligt artikel 113.2 i budgetförordningen skall inte trappas ned successivt. Eftersom de berörda parterna bidrar till standardiseringen genom att de ställer sin fackkunskap till förfogande, bör det nästan alltid vara tillåtet att utnyttja bidrag in natura. För att förenkla den ekonomiska hanteringen kan det visa sig vara nödvändigt att fastställa skalor för enhetskostnader eller schablonbelopp för finansieringen av standarder eller andra standardiseringsprodukter.

I strävan efter en sund och hållbar handläggning av den verksamhet som finansieras måste gemensamma mål för samarbetet och administrativa och finansiella villkor för beviljandet av bidragen fastställas i ramavtal om partnerskap mellan de europeiska standardiseringsorganen och kommissionen. I artikel 6 finns bestämmelser om kommissionens förvaltning, genomförande och uppföljning. För att garantera en god och effektiv handläggning har kommissionen möjlighet att utnyttja det stöd som behövs, t.ex. i form av revisioner, utvärderingar, undersökningar, möten eller information och publikation. Dessutom bör det göras regelbundna utvärderingar av effektiviteten och effekterna av de åtgärder som finansieras.

I artikel 7 anges de medel som krävs för att garantera att gemenskapens ekonomiska intressen tillvaratas på ett riktigt sätt i samband med tillämpningen av detta beslut.

2005/0157 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om finansiering av europeisk standardisering

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 och artikel 157.3 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag[10],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[11],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget[12], och

av följande skäl:

(1) Den europeiska standardiseringen är en frivillig verksamhet som utförs av och för berörda parter som vill fastställa standarder och andra standardiseringsprodukter för sina egna behov. Dessa standardiseringsprodukter utarbetas av Europeiska standardiseringskommittén (CEN), Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec) och Europeiska institutet för telestandarder (ETSI), vilka är organ som anges i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster[13], nedan kallade ”europeiska standardiseringsorgan”.

(2) I direktiv 98/34/EG föreskrivs att kommissionen, efter samråd med den kommitté som inrättades genom det direktivet, kan lämna standardiseringsuppdrag till de europeiska standardiseringsorganen. I allmänna riktlinjer för samarbete[14], fastställs partnerskapsförbindelser mellan å ena sidan dessa organ, och å andra sidan gemenskapen och Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta), som också stöder den europeiska standardiseringen.

(3) Det är nödvändigt att gemenskapen bidrar till finansieringen av den europeiska standardiseringen, eftersom den är av stor betydelse för att stödja gemenskapens lagstiftning och politik. Den europeiska standardiseringen bidrar dessutom till den inre marknadens funktion och konsolidering, bland annat genom direktiven enligt den s.k. nya metoden när det gäller hälsa, säkerhet, miljöskydd och konsumentskydd, och till att garantera kompatibilitet till exempel på transportområdet. Genom den europeiska standardiseringen kan också företagens konkurrenskraft förbättras, bland annat genom att den underlättar den fria rörligheten för varor och tjänster, nätens driftskompatibilitet, kommunikationsmedel samt teknisk utveckling och innovation inom sådana områden som informationsteknik. Detta beslut bör därför även omfatta finansiering av europeisk standardiseringsverksamhet inom informations- och teleteknik, som också regleras i rådets beslut 87/95/EEG av den 22 december 1986 om standardisering inom området informationsteknologi och telekommunikation[15].

(4) Det är nödvändigt att ge en explicit, komplett och detaljerad rättslig grund för gemenskapens finansiering av all europeisk standardiseringsverksamhet som krävs för att genomföra gemenskapens politik och lagstiftning.

(5) Gemenskapens finansiering bör syfta till att fastställa standarder eller andra standardiseringsprodukter, att göra det lättare för företagen att använda dem, bland annat genom att de översätts till de olika gemenskapsspråken, att öka samstämmigheten i det europeiska systemet för standardisering samt att främja hela detta system.

(6) Anslagen till den europeiska standardiseringen bör fastställas varje år av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen och bli föremål för ett årligt beslut från kommissionen, i vilket beloppen och, i förekommande fall, den högsta andelen samfinansiering per typ av verksamhet anges.

(7) Eftersom den europeiska standardiseringen till stöd för gemenskapens politik och lagstiftning och de olika typerna av standardiseringsverksamhet täcker ett mycket brett område, bör olika former för finansiering föreskrivas. Det handlar i huvudsak om bidrag utan ansökningsomgång för de europeiska standardiseringsorganen i enlighet med bestämmelserna i artikel 110.1 andra stycket i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[16], nedan kallad ”budgetförordningen” och i artikel 168.1 d i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[17].

(8) I den mån som de europeiska standardiseringsorganen fortlöpande stöder gemenskapens verksamhet bör de också ha tillgång till effektiva och ändamålsenliga centralsekretariat. Kommissionen bör därför kunna bevilja bidrag till dessa organ, som verkar i ett allmänt europeiskt intresse, utan att tillämpa den princip om successiv nedtrappning av bidrag till administrationskostnader som avses i artikel 113.2 i budgetförordningen. För att de europeiska standardiseringsorganen skall kunna verka effektivt måste också de nationella medlemmarna i dessa organ fullgöra sina skyldigheter att bidra ekonomiskt till det europeiska systemet för standardisering.

(9) Finansieringen av standardiseringsverksamheten bör även kunna täcka verksamhet som förbereder eller kompletterar fastställandet av standarder eller andra standardiseringsprodukter. Det handlar bland annat om forskning, utarbetande av förberedande dokument för lagstiftning, prov som sker i samarbete mellan olika laboratorier och validering eller utvärdering av standarder. Främjandet av standardisering på europeisk och internationell nivå bör också kunna omfatta genomförandet av program för samarbete och tekniskt stöd med tredjeländer. För att förbättra tillgången till marknaderna och öka företagens konkurrenskraft bör det finnas möjlighet att efter ansökningsomgångar eller upphandlingar bevilja bidrag till andra enheter.

(10) Avtal om partnerskap undertecknas regelbundet mellan kommissionen och de europeiska standardiseringsorganen för fastställandet av administrativa och ekonomiska bestämmelser för finansieringen av standardiseringsverksamhet i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen.

(11) Med hänsyn till standardiseringsarbetets särskilda karaktär och särskilt olika berörda parters omfattande medverkan i standardiseringsprocessen, bland annat företag, vilka ställer experter till förfogande, bör det tillåtas att sådan samfinansiering för framtagning av europeiska standarder eller andra standardiseringsprodukter som är föremål för gemenskapsbidrag nästan alltid får ges som bidrag in natura.

(12) För att säkerställa ett effektivt genomförande av detta beslut bör det vara möjligt att anlita den sakkunskap som krävs, bland annat för revision och ekonomisk förvaltning, och att få tillgång till sådant administrativt stöd som kan underlätta genomförandet samt att regelbundet utvärdera den verksamhet som finansieras av gemenskapen för att kunna bedöma om den är ändamålsenlig och ger önskad verkan.

(13) Lämpliga och nödvändiga åtgärder bör också vidtas för att undvika bedrägerier och oegentligheter och för att återkräva medel som gått förlorade, utbetalats eller använts felaktigt i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[18], rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter[19] och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)[20].

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1 Syfte

I detta beslut fastställs bestämmelser för gemenskapens bidrag till finansieringen av europeisk standardisering i syfte att stödja genomförandet av gemenskapens politik och lagstiftning.

Artikel 2 Enheter som kan beviljas gemenskapsfinansiering

Gemenskapsfinansiering får beviljas de europeiska standardiseringsorgan som anges i bilaga I till direktiv 98/34/EG, nedan kallade ”europeiska standardiseringsorgan”, för genomförandet av sådan verksamhet som anges i artikel 3 i detta beslut.

Gemenskapsfinansiering får även beviljas andra enheter för verksamhet som förbereder eller kompletterar den europeiska standardiseringen och som anges i artikel 3.1 b samt för sådana program som avses i artikel 3.2.

Artikel 3 Standardiseringsverksamhet som kan beviljas gemenskapsfinansiering

1. Gemenskapen får finansiera följande europeiska standardiseringsverksamhet:

a) Framtagning och revidering av europeiska standarder eller andra nödvändiga och lämpliga standardiseringsprodukter för genomförandet av gemenskapens politik och lagstiftning.

b) Verksamhet som förbereder eller kompletterar den europeiska standardiseringen, däribland undersökningar, program, utvärderingar, jämförande analyser, forskning, laboratoriearbete, provningsjämförelser mellan laboratorier och bedömningar av överensstämmelse.

c) Verksamheten vid de europeiska standardiseringsorganens centralsekretariat.

d) Kontroll av kvalitet och överensstämmelse när det gäller europeiska standarder eller alla andra standardiseringsprodukter.

e) Översättning, i mån av behov, till andra gemenskapsspråk än de europeiska standardiseringsorganens arbetsspråk av europeiska standarder eller andra standardiseringsprodukter till stöd för gemenskapens politik och lagstiftning.

f) Främjande och utnyttjande av det europeiska systemet för standardisering och europeiska standarder hos berörda parter inom gemenskapen och på internationell nivå.

2. Den verksamhet som avses i punkt 1 f kan omfatta genomförande av program för samarbete och tekniskt stöd med tredjeländer.

3. Den verksamhet som avses i punkt 1 a får finansieras bara om den kommitté som inrättats genom artikel 5 i direktiv 98/34/EG har rådfrågats om de uppdrag som skall lämnas till de europeiska standardiseringsorganen.

Artikel 4 Finansiering

De anslag som anslås till den verksamhet som avses i artikel 3 skall beviljas varje år av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

Artikel 5 Finansieringsbestämmelser

1. Gemenskapsfinansieringen skall ske genom beviljande av bidrag utan ansökningsomgång till följande organ och enheter:

a) de europeiska standardiseringsorganen, för genomförandet av den verksamhet som anges i artikel 3,

b) de enheter som anges i en grundläggande rättsakt i den mening som avses i artikel 49 i budgetförordningen, för utförandet av sådan verksamhet som anges i artikel 3.1 b i detta beslut, i samarbete med de europeiska standardiseringsorganen.

Sådan verksamhet i anslutning till standardiseringen som avses i artikel 3.1 b och de program som avses i artikel 3.2 skall finansieras genom beviljande av bidrag efter ansökningsomgång eller genom offentliga upphandlingar.

2. Finansiering av verksamheten vid de europeiska standardiseringsorganens centralsekretariat enligt artikel 3.1 c får beviljas antingen som verksamhetsbidrag eller som administrationsbidrag. Administrationsbidragen skall, om de förnyas, inte trappas ned successivt.

3. Kommissionen skall fastställa de finansieringsbestämmelser som avses i punkterna 1 och 2 samt beloppen och, i förekommande fall, den högsta procentsatsen för finansieringen per typ av verksamhet.

4. Samfinansiering i form av bidrag in natura skall godtas. Värdet på bidragen in natura skall beräknas enligt de villkor som anges i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002.

5. De gemensamma målen för samarbetet och de administrativa och ekonomiska villkoren för de bidrag som beviljas de europeiska standardiseringsorganen skall fastställas i ramavtal om partnerskap som undertecknas mellan kommissionen och standardiseringsorganen i enlighet med budgetförordningen och förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002.

Artikel 6 Förvaltning, genomförande och uppföljning

1. De anslag som budgetmyndigheten beviljar för finansiering av standardiseringsverksamheten får också täcka administrativa utgifter för verksamhet som avser förberedelser, uppföljning, kontroll, revision och utvärdering och som är direkt nödvändigt för att syftet med detta beslut skall uppnås, bland annat undersökningar, möten, information och publikationer, utgifter för datanät för utbyte av information samt andra utgifter för administrativt och tekniskt stöd som kommissionen kan anlita för standardiseringsverksamheten.

2. Kommissionen skall regelbundet utvärdera huruvida den standardiseringsverksamhet som gemenskapen finansierar är relevant med hänsyn till behoven för gemenskapens politik och lagstiftning.

Artikel 7 Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen

1. Vid genomförandet av den verksamhet som finansieras i enlighet med detta beslut skall kommissionen se till att gemenskapens ekonomiska intressen tillvaratas genom åtgärder som förebygger bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och genom återkrav av felaktigt utbetalda belopp samt, när oegentligheter konstateras, genom tillämpning av effektiva, proportionerliga och avskräckande påföljder i enlighet med förordning (EG, Euratom) nr 2988/95, förordning (EG, Euratom) nr 2185/96 och förordning (EG) nr 1073/1999.

2. För sådan gemenskapsverksamhet som finansieras i enlighet med detta beslut skall begreppet oegentlighet i artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 avse varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller åsidosättande av en avtalsenlig skyldighet som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som genom en otillbörlig utgift inverkar eller skulle kunna inverka menligt på Europeiska gemenskapernas allmänna budget eller budgetar som de förvaltar.

3. I överenskommelser och avtal som följer av detta beslut skall det föreskrivas att kommissionen eller en av kommissionen bemyndigad företrädare skall svara för uppföljning och ekonomisk kontroll och att revisionsrätten skall svara för revisioner, i förekommande fall på plats.

Artikel 8

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE

Domaine(s) politique(s): Marché intérieur et compétitivité des entreprises Activité(s): Normalisation européenne |

DÉNOMINATION DE L’ACTION: FINANCEMENT DE LA NORMALISATION EUROPÉENNE |

1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)

020304 – Normalisation et rapprochement des législations – ainsi que le cas échéant d’autres lignes budgétaires pertinentes pour d’autres politiques.

2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES

2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 134 millions d'euros en CE

2.2 Période d’application:

2006-2010

2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses:

a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1)

Millions d'euros ( à la 3 e décimale)

Année 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Total |

Crédits d'engagement | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | 134 |

Crédits de paiement | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | 133,6 |

b) Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d’appui (DDA) (cf. point 6.1.2) (inclus dans les budgets annuels en tant que de besoin)

CE | - | - | - | - | - | - | - |

CP | - | - | - | - | - | - | - |

Sous-total a+b |

CE | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 134 |

CP | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 133,6 |

c) Incidence financière globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement : maintien du statu-quo (2A+3B+2C). (cf. points 7.2 et 7.3)

CE/CP | - | - | - | - | - | - | - |

TOTAL a+b+c |

CE | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 134 |

CP | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 133,6 |

2.4 Compatibilité avec la programmation financière et les perspectives financières

X La proposition est compatible avec la programmation financière existante pour 2006.

Pour les années 2007 à 2010, la proposition est compatible au nouveau cadre des perspectives financières 2007-2013, voir la Communication [COM(2004) 101] de la Commission de février 2004.

Cette proposition nécessite une re-programmation de la rubrique concernée des perspectives financières,

y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l’accord interinstitutionnel.

2.5 Incidence financière sur les recettes

X Aucune implication financière (concerne des aspects techniques relatifs à la mise en œuvre d'une mesure).

3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES

Nature de la dépense | Nouvelle | Participation AELE | Participation pays candidats | Rubrique PF |

DO | CND | NON | OUI | NON | N° 3 (en 2006) N° 1a (à partir de 2007) |

4. BASE JURIDIQUE

Article 95 et 157 du traité instituant la Communauté européenne

5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION

5.1 Nécessité d'une intervention communautaire

5.1.1 Objectifs poursuivis

La présente proposition a pour objectif de rationaliser, consolider et sécuriser dans la durée et dans le contexte du nouveau règlement financier les dépenses existantes en matière d’activités de normalisation européenne réalisées en soutien des politiques communautaires, notamment pour l’amélioration du marché intérieur et de la compétitivité des entreprises dans le cadre d’un développement durable.

5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante

Une évaluation d’impact préliminaire a été réalisée qui a conclu à un impact neutre de cette mesure qui consiste à renforcer, consolider, sécuriser et éventuellement simplifier une situation existante dans le cadre d’une nouvelle législation financière et de l’élargissement de la Communauté européenne (voir point 2 de la présente annexe). Comme prévu, une consultation a été menée auprès des parties intéressées (normalisateurs, industrie, Etats membres et AELE). L’ensemble des parties consultées a reconnu le bien fondé d’une telle proposition et la continuation des actions existantes telles que décrites au point 5.2.

5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire

Actuellement, le financement des activités de la normalisation européenne vise essentiellement:

- des contrats de performance annuels avec CEN, CENELEC et ETSI pour améliorer le fonctionnement de leurs secrétariats centraux en terme de cohérence, d’efficacité, de qualité et de visibilité,

- l’amélioration de la qualité de la normalisation européenne, via l’évaluation par des consultants externes des projets de normes harmonisées et la traduction en tant que de besoin de leur version finale,

- l’élaboration de normes européennes ou autres produits de normalisation élaborés en soutien des politiques communautaires,

- la promotion et la visibilité du système européen de normalisation et des normes européennes.

D’autres activités peuvent être financées par exemple dans les domaines de l’assistance ou de la coopération technique vis-à-vis des pays tiers.

L’intervention budgétaire se fait essentiellement sur base de subventions sans appel à proposition pour les organismes européens de normalisation reconnus dans la directive 98/34/CE ou encore via l’appel au marché ou par le biais des subventions avec appel à proposition vis-à-vis d’autres entités.

5.3 Modalités de mise en œuvre

La gestion du budget de normalisation est de la responsabilité de la Commission. Ce budget est essentiellement exécuté sur la base des activités telles que décrites dans l’article 3 de la proposition.

Une assistance technique et administrative n’est pas exclue ; elle est partie intégrante des budgets annuels.

6. INCIDENCE FINANCIÈRE

6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation)

La ventilation par type d’actions se fait chaque année sur la base des estimations indiquées au point 2.3 et dans le cadre des Décisions annuelles de financement de la Commission qui fixe les montants, les taux de co-financement par type d’activité.

7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES

Aucune incidence car maintien de la situation existante en matière de ressources humaines et de dépenses administratives (2A+3B+2C).

8. SUIVI ET ÉVALUATION

8.1 Système de suivi

Des évaluations récurrentes sont réalisées régulièrement par la Commission sur les différents types d’activités faisant l’objet d’un soutien financier communautaire (voir point 6.2 relatif à l’évaluation ex-ante).

8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue

Des évaluations ex-post sont prévues pour chaque type de financement chaque année. A titre d’exemple, le programme esap a fait l’objet d’une évaluation en 2003 ; en 2005, les contrats consultants seront évalués par des évaluateurs externes.

9. MESURES ANTIFRAUDE

Les dispositions de la réglementation financière relatives à l’exécution du budget, et plus particulièrement celles concernant les mesures de contrôle sont d’ores et déjà mises en œuvre.

Des mesures de contrôles systématiques des subventions sont prévues dans les conventions cadre de partenariat signées entre la Commission et les organismes européens de normalisation telles que des obligations de rapports, de décomptes financiers avec la possibilité d’exiger toutes pièces justificatives pour les dépenses pendant 5 ans après paiement de la facture finale relative à toute convention spécifique.

Des rapports d’audit sont requis de la part des bénéficiaires conformément aux dispositions du règlement financier.

Des contrôles sur pièces et sur place sont réalisés régulièrement par la Commission notamment pour s’assurer que le système d’enregistrement du nombre d’hommes/jours utilisés pour les activités de normalisation est fiable.

[1] CEN (Europeiska standardiseringskommittén), Cenelec (Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering) och ETSI (Europeiska institutet för telestandarder).

[2] Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 98/48/EG (EGT L 217, 5.8.1998, s. 18).

[3] EGT L 36, 7.2.1987, s. 31.

[4] EUT C 91, 16.4.2003, s. 7.

[5] EGT C 150, 28.5.1999, s. 624.

[6] EGT C 141, 19.5.2000, s. 1.

[7] EGT C 66, 15.3.2002, s. 1.

[8] Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25.6.2002, EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

[9] EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

[10] EUT C […], […], s. […].

[11] EUT C […], […], s. […].

[12] EUT C […], […], s. […].

[13] EGT L 204, 21.7.1998, s. 37. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

[14] EUT C 91, 16.4.2003, s. 7.

[15] EGT L 36, 7.2.1987, s. 31. Beslutet ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

[16] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

[17] EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

[18] EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

[19] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

[20] EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.