SV Europeiska unionens officiella tidning C 175/109

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare”

KOM(2008) 419 slutlig – 2008/0141 (COD)

(2009/C 175/21)

Den 22 juli 2008 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskaps företag för information till och samråd med arbetstagare”

KOM(2008) 419 slutlig – 2008/0141 (COD).

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 4 november 2008. Föredragande var Wolfgang Greif.

Vid sin 449:e plenarsession den 3–4 december 2008 (sammanträdet den 4 december 2008) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 108 röster för, 31 emot och 7 nedlagda röster:

1. Slutsatser: För fler europeiska företagsråd och en bättre social dialog över gränserna

1.1 Kommittén ställer sig entydigt positiv till att Europeiska kommissionen tagit ett initiativ på lagstiftningsområdet nu när inga – förnyade – förhandlingar mellan de europeiska arbetsmarknadsparterna inletts enligt artikel 138.4 i fördraget. Tanken med kommissionens förslag är att de europeiska företagsrådens rättigheter ska anpassas till verkligheten på den inre marknaden i Europa. EESK ser i detta ett antal väsentliga förbättringar som syftar till att anpassa den gemenskapsrättsliga grunden för de europeiska företagsråden till verkligheten i Europa och i samband med detta öka rättssäkerheten och samstämmigheten i gemenskapens regelverk om information till och samråd med arbetstagarna.

1.2 EESK förväntar sig att de klargöranden och ändringar som föreslås i direktivets text och definitioner ska leda till att de europeiska företagsrådens arbete utformas på ett mer effektivt sätt, till större rättssäkerhet och till en bättre tillämpning av direktivet och därmed också till fler europeiska företagsråd. EESK vill också understryka betydelsen av pragmatiska lösningar som ökar effektiviteten i de europeiska företagsrådens arbete och på så sätt inte blir till en belastning utan snarare stärker företagens konkurrensförmåga. Det handlar framför allt om följande:

— Företagsledningarna är nu skyldiga att tillhandahålla alla de uppgifter som krävs för att grunda ett europeiskt företagsråd.

— De europeiska arbetsmarknadsparterna kommer att involveras direkt i processen med att etablera europeiska företagsråd eftersom de måste underrättas om när förhandlingar inleds.

— Det dagliga arbetet i de europeiska företagsråden kan bli mer effektivt genom att man inrättar en särskild kommitté, genom kompetensutvidgning via utbildning som de europeiska företagsrådens medlemmar ska ha rätt till utan löneavdrag, samt genom att det europeiska företagsrådet erkänns som ett kollektivt intresseorgan.

— Det blir lättare att anpassa ett redan befintligt europeiskt företagsråd till den rådande situationen, eftersom det kan begära att avtal om europeiska företagsråd förhandlas om, framför allt vid stora strukturförändringar som gör att man inte kan informera eller samråda med alla arbetstagare inom företagsgruppen i enlighet med överenskomna bestämmelser.

1.3 Kommittén ställer sig dock kritisk till att kommissionen i den nya version av direktivet som föreslås inte konsekvent nog håller fast vid de mål som den själv satt och som förklaras i motivationerna och skälen och att det fortfarande finns oklarheter. Detta gäller framför allt följande punkter:

— Medan arbetsmarknadsparternas förslag skulle göra bestämmelserna om information och samråd mer precisa, är bestämmelserna i kommissionens förslag om en meningsfull och praktiskt genomförbar avstämning av representationen mellan nationell och europeisk nivå fortfarande otydliga.

— Definitionen av det europeiska företagsrådets transnationella ansvarsområde begränsar detta i stället för att, som avsetts, precisera det. Även beslut som bara berör ett företag i en medlemsstat men som inte fattas i denna medlemsstat bör betraktas som ”gränsöverskridande”.

— Vissa begränsningar i direktivets tillämpningsområde bibehålls och i andra fall införs till och med nya begränsningar.

1.4 EESK lägger tonvikten vid att man med ett förbättrat direktiv om europeiska företagsråd framför allt kan göra det mer intressant att tillämpa det och öka antalet europeiska företags råd. EESK uppskattar också av effektivitetsskäl intentionen att hålla fast vid förhandlingar som den främsta lösningen för avtal om europeiska företagsråd. Detta möjliggör flexibla lösningar som är anpassade till företaget i fråga, så att den gränsöverskridande sociala dialogen kan utformas i enlighet med de krav som ställs.

1.5 För att de nya bestämmelserna ska leda till att de europeiska företagsrådens arbete i praktiken får bättre substans och blir mer effektivt föreslår EESK att man i det fortsatta lagstiftnings förfarandet liksom tidigare avlägsnar oklarheter och bristande samstämmighet och genomför förbättringar på framför allt följande punkter:

— Den begränsning av den gränsöverskridande befogenheten som planeras kan leda till att de europeiska företagsrådens rättigheter och effektivitet inskränks. Den måste därför ses över. Ingen berörd arbetstagarrepresentation får kopplas loss från företagets internationella topp genom en alltför snäv reglering av informationsflödet.

— Längden på förhandlingarna bör kortas ned till 18 månader, eftersom den praktiska erfarenheten visar att det räcker med en kortare period för att inrätta ett europeiskt företagsråd och det därför inte ser ut att behövas mer tid. Samtidigt bör man se till att effektiva åtgärder kan vidtas så att ingen förhandlingspartner kan undandra sig sitt ansvar när ett europeisk intresseorgan ska grundas.

— En precisering av begreppen information och samråd gör de europeiska företagsråden mer effektiva och mer erkända, om man tydliggör att företagsrådets åsikt efterfrågas redan i fråga om de åtgärder som föreslås och inte bara i fråga om genomförandet av dem.

— Företagsledningens ansvar för att arbetstagarrepresentanterna på både gränsöverskridande och nationell nivå informeras i enlighet med bestämmelserna måste tydliggöras. Försöket att göra en bättre avstämning av rätten mellan olika nivåer bör inte leda till nya otydligheter eller till att denna skyldighet inskränks.

— Att bibehålla eller införa nya tröskelvärden för det europeiska företagsrådet står i ett motsatsförhållande till varje europeisk arbetstagares grundläggande rätt till information och samråd i god tid.

— Man måste klargöra att innehållet i de nya avtal om europeiska företagsråd som uppstår under arbetet med att införliva direktivet i den nationella lagstiftningen åtminstone måste överensstämma med bestämmelsen i det nuvarande direktivet om europeiska företagsråd (artikel 6 i direktiv 94/45/EG respektive artikel 3.1 i direktiv 97/74/EG). Detta är en fråga om rättssäkerhet för alla inblandade.

— För att göra de europeiska företagsrådens arbete mer effektivt och hjälpa dem att bättre fullgöra sin funktion inom företaget borde ett förnyat direktiv om europeiska företagsråd åtminstone stimulera en utvidgning av sammanträdesmöjligheterna. Rent allmänt bör direktivet uttryckligen ange att de rättsliga bestämmelserna är minimibestämmelser, och att medlemsstaterna i alla avseenden alltid kan förbättra införlivandet.

1.6 Kommittén är övertygad om att en sådan förbättring av gemenskapens regelverk om arbetstagarinflytande inte bara skulle vara ett viktigt bidrag till god och som sådan också socialt ansvarsfull företagsledning i Europa. Den skulle också öka det europeiska närings livets konkurrensfördel och är samtidigt en byggsten i den europeiska sociala modellen.

2. Inledning: Kriterier för granskning av kommissionens förslag om en omarbetning av direktivet om europeiska företagsråd

2.1 Europeiska kommissionen lade den 2 juli 2008 fram ett förslag om omarbetning av direktivet om inrättandet av ett europeiskt företagsråd (1).

Kommittén ställer sig mycket positiv till att Europeiska kommissionen tagit ett initiativ på lagstiftningsområdet för att anpassa de europeiska företagsrådens rättigheter till verkligheten på den inre marknaden i Europa. EESK kommenterar i detta yttrande kommissionens förslag, framför allt mot bakgrund av frågan om i vilken mån man kan uppnå de mål som fastställs i detta. EESK tar sig friheten att föreslå kompletteringar och ändringar.

2.2 EESK grundar sig på sina egna arbeten om arbetstagarinflytande, framför allt om de europeiska företagsråden (2). Dessutom betonar kommittén återigen den positiva roll som nationellt och gränsöverskridande arbetstagarinflytande har för den fortsatta sociala, ekonomiska och miljömässiga integrationen i Europa (Lissabonmålen) och det europeiska företagsrådets speciella roll.

De gränsöverskridande företagen är av stor betydelse för Europas framgång. Europa kommer i den globala konkurrensen endast att kunna stå sig med en kvalitativ strategi, där man inte bara ser till de företagsekonomiska kostnaderna utan också beaktar företagens sociala ansvar och hur arbetstagarna involveras i företagen. EESK ser därför de europeiska företagsråden som ett viktigt verktyg för europeisk politik, för att stärka basen för samarbetet mellan de viktigaste grupperna i ekonomin för en europeisk hållbarhetsstrategi. Detta är ett sätt för företagen att bidra till det europeiska samhället. Eftersom arbetstagarnas insats och kunnande behövs för den europeiska kvalitetsstrategin mot bakgrund av den internationella konkurrensen är deras faktiska medverkan därför en förutsättning för framgångsrik företags ledning.

2.3 EESK ser kommissionens utkast till direktiv som ett följdriktigt resultat av en politisk diskussion som redan pågått under lång tid. Kommittén hänvisar i sitt yttrande till Europa parlamentets beslut från 2001 (3), 2006 och 2007 (4) samt till arbetsmarknadsparternas gemensamma förklaring från 2005 (5).

I dessa dokument framhölls punkter som också återfinns i överenskommelsen mellan de europeiska arbetsmarknadsparterna om hur kommissionens förslag kan förbättras: en bättre definition av rätten till information och samråd för att ge arbetstagarna en reell möjlighet att påverka företagets beslut, fackföreningarna större medbestämmanderätt och förbättringar i de europeiska företagsrådens arbete, t.ex. utbildningsmöjligheter och att medel avsätts för detta. Som ytterligare ett skäl till omarbetningen av direktivet angavs att man ville skapa en samstämmig och effektiv rättslig ram och avlägsna brister vid införlivandet av direktivet om europeiska företagsråd i den nationella lagstiftningen.

2.4 Kommittén ställer sig positiv till att de europeiska arbetsmarknadsparterna mot denna bakgrund godtar kommissionens förslag som en grund för en översyn av direktivet och på viktiga punkter fastställer gemensamma drag som bör beaktas i det fortsatta översyns förfarandet. Kommittén stöder uttryckligen denna överenskommelse och tar i sina förslag hänsyn till dess innehåll, eftersom målen för direktivförslaget på så sätt kan uppnås bättre.

2.5 EESK stöder målen för omarbetningen av direktivet om de europeiska företagsråden såsom de framhölls av kommissionen redan i förslaget av den 2 juli 2008 (6), nämligen:

— Att öka rättssäkerheten för alla inblandade, dvs. arbetsgivarna och arbetstagarna.

— Att garantera arbetstagarnas rättigheter till gränsöverskridande information och samråd inom EU och EES och därmed göra de europeiska företagsråden mer effektiva.

— Att förbättra tillämpligheten hos direktivet om de europeiska företagsråden och därmed öka antalet nya europeiska företagsråd.

— Att skapa bättre samstämmighet mellan de europeiska direktiven om information till och samråd med arbetstagarna.

3. Förbättrad rättssäkerhet – att skapa samstämmighet i EU:s lagstiftning om information och samråd

3.1 Med omarbetningen av direktiv 94/45/EG bör definitionen av information till och samråd med arbetstagarna göras samstämmig med EU:s övriga rättsinstrument och den rättsliga ramen på så sätt förenklas.

Kommittén ställer sig uttryckligen positiv till denna intention, som flera gånger kommer till uttryck i skälen till förslaget, men noterar att kommissionens förslag vid en närmare undersökning endast i begränsad utsträckning gör denna intention rättvisa.

Detta framgår av exemplet med den nya formuleringen som begränsar det europeiska företagsrådets ansvarsområde till gränsöverskridande frågor:

3.2.1 Genom överföringen av bestämmelserna om företagsbesluts gränsöverskridande karaktär från de gällande tilläggsföreskrifterna i direktivet till artikel 1.4 i kommissionens förslag ska det europeiska företagsrådet nu endast kunna ägna sig åt frågor där antingen företaget som helhet eller åtminstone två företag i två olika medlemsstater påverkas av ett företagsbeslut.

3.2.2 En sådan ny begränsning av den transnationella befogenheten i direktivet är obegriplig och ur EESK:s perspektiv inte heller meningsfull. Detta skulle t.ex. kunna leda till att arbetstagare i en medlemsstat kopplas loss från den högsta beslutsnivån när ett multinationellt företag med säte i en annan medlemsstat fattar ett beslut som skulle medföra stora förändringar i deras anställningsvillkor. I detta fall har företaget enligt den nya definitionen ingen skyldighet att informera eller samråda med det europeiska företagsrådet.

3.2.3 Ur EESK:s perspektiv måste man se till att det europeiska företagsrådet regelbundet involveras även i fall där ett företagsbeslut vid första anblicken endast verkar få effekter i en medlemsstat men är ett led i ett beslut med transnationell relevans. EESK verkar därför för en ändring av artikel 1.4 för att – som korrekt anges i skäl 12 i omarbetningen – säkerställa att ”arbetstagarna i gemenskapsföretag informeras och att samråd med dessa äger rum på rätt sätt då beslut som berör dessa arbetstagare fattas i en annan medlemsstat än den där de är anställda” eller påverkar företaget som helhet. Det europeiska företagsrådets verksamhets område får under inga omständigheter begränsas genom omarbetningen av direktivet om de europeiska företagsråden.

Inte heller i den nya och i princip positiva versionen av definitionerna av information och samråd i artikel 2 ligger kommissionens förslag i linje med ambitionen att anpassa de gemenskapsrättsliga grundvalarna på detta område.

3.3.1 I tilläggsföreskrifterna i bilagan till direktivet om europeiska företagsråd finns det visserligen såsom fastställs i lag ett klargörande om att information ska ges på ett sätt som gör det möjligt för arbetstagarrepresentanterna att innan ett planerat beslut fattas diskutera ett svar från ledningen på ett yttrande från det europeiska företagsrådet. Detta innebär dock inte att denna bestämmelse redan blivit till en norm för alla europeiska företagsråd.

3.3.2 Endast det gemensamma förslaget från de europeiska arbetsmarknadsparterna, enligt vilket denna exakta formulering bör föras in i definitionerna i artikel 2, skapar här tydlighet och rättssäkerhet:

— Informationen måste till sin form och sitt innehåll ge arbetstagarrepresentanterna en möjlighet att göra en ingående undersökning av de möjliga effekterna av planerade beslut för att förbereda ett eventuellt samråd med behöriga företrädare för ledningen.

— Ett samråd är att betrakta som ett förfarande som gör det möjligt för det europeiska företagsrådet att under en period sprida egna förslag som företagsledningen kan ta ställning till innan beslutsprocessen avslutas.

3.3.3 EESK vill i detta sammanhang också peka på ett fall av bristande konsekvens i punkt 3 i tilläggsföreskrifterna (bilaga I), där arbetstagarrepresentanternas rättigheter vid särskilda omständigheter anges:

I kommissionens nya förslag anges att dessa rättigheter numera också gäller i de fall ”då beslut fattas” som i avsevärd utsträckning påverkar arbetstagarnas intressen. EESK anser att man här bör tala om ”planerade åtgärder”. I annat fall skulle detta strida mot intentionen i resten av kommissionens förslag, att information ska ges och samråd ska ske i god tid. EESK begär att detta klargörs i texten.

3.4 Kommittén ställer sig positiv till Europeiska kommissionens intention i artikel 12 att göra en bättre avstämning och en tydligare avgränsning av befogenheterna och därmed också arbetsfördelningen mellan det gränsöverskridande organet och intresseorganet på nationell nivå. Kommittén är dock även här tveksam till om man lyckats med detta i tillräcklig utsträckning:

Det ligger i alla inblandade parters intresse att arbetstagarrepresentanter på olika nivåer inte får olika information vid olika tidpunkter om ett och samma sakförhållande. Genom direktivet måste man därför se till att det europeiska företagsrådet och arbetstagarrepresentanterna på nationell nivå informeras om planerade beslut som leder till väsentliga förändringar i arbets- och anställningsvillkoren. Detta har också de europeiska arbetsmarknadsparterna framhållit i sin överenskommelse.

3.5 Kommittén ställer sig positiv till att de förbättrade normerna i det omarbetade direktivet om europeiska företagsråd enligt artikel 12.5 i kommissionens förslag under avstämningen mellan nationell och europeisk lagstiftning inte får användas för att begränsa högre normer i nationell rätt.

Enligt EESK garanterar inte den oklara formulering som valts i kommissionens förslag, ”inte utgöra ett tillräckligt skäl för att försämra”, denna intention. Kommittén skulle ställa sig positiv till om man också i direktivet klargjorde att man här menar förbudet mot att sänka ”arbetstagarnas allmänna skyddsnivå” på nationell nivå, såsom också fastställts i skäl 36 i kommissionens förslag.

3.6 Kommittén ställer sig positiv till de ändringar som föreslås i bestämmelsen att ett avtal om ett europeiskt företagsråd kan omförhandlas när väsentliga ändringar i företagets struktur gör att man inte kan informera eller samråda med alla arbetstagare i enlighet med överenskomna bestämmelser (artikel 6.2 g, 13.2 och 13.3).

— Här välkomnas framför allt klargörandena i artikel 13.3, enligt vilka befintliga avtal gäller medan nya förhandlingar pågår.

— Samtidigt är det dock beklagligt att tilläggsföreskrifterna måste tillämpas när förhandlingar misslyckas, på samma sätt som enligt artikel 7, när ett avtal inte har kunnat slutas. De lagliga bestämmelserna måste garantera att det vid omförhandlingar inte uppstår någon lucka i representationen på gränsöverskridande nivå.

3.7 Kommittén ställer sig slutligen också positiv till att kommissionen i sitt förslag gör ett försök att skapa ett kollektivt representationsmandat för det europeiska företagsrådet. Detta är också något som uttryckligen välkomnas av de europeiska arbetsmarknadsparterna, som i sin förklaring framhåller att det europeiska företagsrådet måste förfoga över de medel som krävs för att kunna utöva det mandat som följer av direktivet.

4. Att garantera att det europeiska företagsrådet fungerar effektivt – att förbättra effektiviteten i företagets vardag

4.1 EESK har redan på annat håll framhållit de europeiska företagsrådens framträdande roll och deras medlemmar som ”motiverade aktörer i uppbyggnaden av att ett nytt [europeiskt] samhälle” (7).

Genom den europeiska lagstiftningen måste det europeiska företagsrådet ges de instrument som det behöver för att effektivt kunna sköta sin demokratiska och samtidigt ekonomiska funktion. Lagstiftningen måste framför allt skapa förutsättningar för att det europeiska företagsrådet ska ha tillgång till de arbetsredskap som krävs samt kommunikations- och utbildningsmöjligheter. Detta har också de europeiska arbetsmarknadsparterna framhållit.

4.2 Kommissionen tillmötesgår med sitt förslag dessa krav genom att för första gången explicit ge medlemmar av europeiska företagsråd från alla medlemsstater den rätt till vidareutbildning utan löneavdrag som följer direkt av det europeiska företagsrådets mandat.

Denna möjlighet till kompetensutvidgning kommer med säkerhet att bidra till att förbättra effektiviteten och arbetsförmågan. Det hade därför också varit mer konsekvent att klargöra att kostnaderna för sådana utbildningar i enlighet med praxis ska bäras av företaget.

4.3 Hur ofta och intensivt medlemmarna av det europeiska företagsrådet kommunicerar med varandra är också avgörande för organets arbetsförmåga. Kommittén ställer sig därför också positiv till att kommissionens förslag innehåller ett antal förbättringar i detta avseende:

— Det europeiska företagsrådet kan nu exempelvis inrätta en ”särskild kommitté” (artikel 6.2 e) i avtalet om det europeiska företagsrådet för att effektivisera sin ledning och samordning. Denna kommitté får enligt den nya bestämmelsen 1 d i bilagan till direktivet ha upp till fem medlemmar och sammanträda regelbundet.

— Detta innebär att både arbetstagare och företagsledningar, framför allt vid särskilda omständigheter, har en tillförlitlig och kontinuitetsinriktad kontaktpunkt på gräns överskridande nivå.

4.4 EESK anser dock inte att kommissionen konsekvent håller fast vid sin intention att göra det europeiska företagsrådets praktiska arbete mer effektivt:

— Av praktisk erfarenhet vet vi att de europeiska företagsråden arbetar effektivt i de fall där företagen erbjuder tillräckliga möjligheter till kommunikation. EESK ser att detta framför allt sker i de företag där det som regel anordnas mer än ett sammanträde per år och där möten för förberedelse och uppföljning sker i nära anslutning till sammanträdena, möten där ledningen inte är närvarande – som man ofta avtalat om frivilligt och utöver den rättsliga bestämmelsen. EESK anser därför att ett förnyat direktiv om europeiska företagsråd åtminstone borde stimulera en utvidgning av sammanträdesmöjligheterna genom att de rättsliga bestämmelserna uttryckligen betecknas som minimibestämmelser.

4.5 EESK skulle här generellt vilja påminna om att medlemsstaterna vid införlivandet av det nya direktivet om europeiska företagsråd i den nationella lagstiftningen får gå längre än vad som anges i direktivets minimivillkor när de fastställer vilka medel de europeiska företagsråden ska förfoga över för sitt arbete.

— Detta gäller t.ex. den – nya och glädjande – skyldighet som medlemmarna av det europeiska företagsrådet enligt artikel 10.2 ska ha att informera arbetstagar representanterna i företagen eller, om det saknas sådana, arbetstagarna direkt om innehållet i och resultaten av informationen till och samrådet med det europeiska företagsrådet.

— Ur EESK:s perspektiv är medlemsstaterna när de införlivar direktivet skyldiga att vidta åtgärder för ett effektivt informationsflöde mellan de olika intresseorganen på europeisk, nationell och lokal nivå. I detta sammanhang vore det meningsfullt med bestämmelser som möjliggör direkt tillgång till företagen, åtminstone för de nationella representanterna och för medlemmarna av styrelsen för ett europeiskt företagsråd. Dessutom borde det finnas en möjlighet att anordna ett möte för arbetstagarrepresentanter på nationell nivå för att sprida information i de fall där det i en medlemsstat finns fler driftsställen än representanter i det europeiska företagsrådet och det inte inrättats några intresseorgan på företagsövergripande nivå.

4.6 Vår praktiska erfarenhet av arbetet med de europeiska företagsråden råder oss att inte begränsa ämnena för samrådet till den katalog som anges i tilläggsföreskrifterna (bilaga 1 a). Praxis visar att de europeiska företagsråden involveras i betydligt fler frågor än bara strukturella förändringar.

Dialogen med många företagsledningar uppvisar ett betydligt bredare spektrum, t.ex. frågor om vidareutbildning eller om arbetsskydd, hälsoskydd och uppgiftsskydd i företaget. EESK hade förväntat sig att detta skulle tas i beaktande vid omarbetningen av den rättsliga grunden för de europeiska företagsråden och att dessa också skulle ges rätt att föreslå ämnen.

4.7 EESK uppskattar att kommissionen tar initiativ till att uppmuntra arbetstagare i alla kategorier att delta i de europeiska företagsråden. I detta sammanhang erinrar vi om det förslag om att även inbegripa tjänstemän som vi fört fram i tidigare yttranden.

5. Förbättra direktivets tillämplighet och öka antalet europeiska företagsråd

5.1 Mer än 12 000 medlemmar i europeiska företagsråd i runt 850 företag med gräns överskridande verksamhet ger i dag liv åt Europas demokratiska struktur. Det råder enighet om att de förbättrar den sociala dialogen i dessa företag och bidrar till ett bättre beslutsfattande och till ett bättre genomförande av besluten. Kommissionen har ett uttalat intresse av att öka antalet europeiska företagsråd enligt direktivets tillämpningsområde. Kommittén stöder också denna målsättning.

För att öka potentialen hos de europeiska företagsråd som ska inrättas måste den nya versionen av direktivet i artikel 11.2 innehålla bestämmelser och effektiva åtgärder som gör det mer intressant att tillämpa dem och svårare att kringgå dem eller tillämpa dem på ett sätt som strider mot bestämmelserna, en intention som framgår redan av kommissionens dokument om samråd med arbetsmarknadens parter (8).

5.2 Av utkastet framgår att kommissionen tillskriver de europeiska arbetsmarknadsparterna en stor betydelse och ett stort ansvar för det praktiska genomförandet och den praktiska tillämpningen av direktivet om de europeiska företagsråden.

— Genom artikel 5.2 c införs till exempel en ny skyldighet att underrätta arbetsmarknads parterna på europeisk nivå om att förhandlingar inleds och om det särskilda obligatoriska förhandlingsorganets sammansättning (artikel 5.2 c).

— Så erkänns också uttryckligen (de europeiska) fack- och arbetsgivarföreningarnas, som vi av praxis vet, positiva roll när det handlar om att förhandla fram och omförhandla avtal om europeiska företagsråd (artikel 5.4 / skäl 39).

5.3 Kommittén ställer sig i detta sammanhang också positiv till att det förslag som kommissionen lagt fram i stor utsträckning förbättrar situationen under de europeiska företagsrådens etableringsfas.

— Enligt förslaget måste företagsledningarna tillhandahålla alla parter de uppgifter om företagets struktur och arbetstagare som krävs för att förhandlingar ska kunna inledas (artikel 4.4).

— Man måste räkna med att detta nödvändiga klargörande i framtiden kommer att bidra till att eventuella tvister kring denna punkt undviks. Det har flera gånger tidigare hänt att tvister fått utkämpas inför EG-domstolen (9).

5.4 Det skulle dessutom bidra till att europeiska företagsråd inrättades snabbare, om den i lag fastställda tidsfristen för att sluta avtal genom förhandlingar kortades ned.

— I praxis har den treåriga förhandlingsperiod som gäller för närvarande visat sig mindre praktisk till vardags eftersom den är för lång. De flesta förhandlingar om europeiska företagsråd har kunnat slutföras på betydligt kortare tid.

— I kritiska fall har den långa tidsperioden lett till bristande kontinuitet och förseningar i förhandlingarna. I vissa fall har det därför inte slutits några avtal enligt bestämmelserna i artikel 6 i direktivet om europeiska företagsråd.

EESK anser därför att man bör korta ned den maximala tidsfristen för förhandlingarna till t.ex. 18 månader, såsom Europaparlamentet föreslog redan 2001.

5.5 Slutligen framhåller EESK sin förhoppning om att nya europeiska företagsråd ska inrättas också under den tid då ett omarbetat direktiv införlivas i nationell lagstiftning. EESK utgår från att avtal om nya organ som sluts under denna period helt och hållet överensstämmer med bestämmelserna i artikel 6 i direktiv 94/45/EG eller med omsättningen av dem i nationell rätt, och att dessa avtal också har laga kraft enligt det nya direktivet.

5.6 Befintligt tröskelvärde och begränsningar: EESK konstaterar att kommissionen även i detta förslag om en omarbetning av direktivet om europeiska företagsråd håller fast vid tanken på tröskelvärden för företag som inrättar europeiska företagsråd, att arbetstagargrupper i vissa branscher (handelssjöfart) inte ska omfattas och att omfattningen på information och samråd ska vara begränsad i ekonomiska frågor (”Tendenzschutz”). Man inför till och med ett nytt tröskelvärde (minst 50 arbetstagare per land) för representationen på gränsöverskridande nivå. Man tar därmed inte hänsyn till att vissa medlemsstater föreskriver arbetstagar representation även när detta tröskelvärde inte är uppnått. Därför bör kommissionsförslagets artikel 5.2 b (sammansättning av de särskilda förhandlingsorganen) och i punkt 1 c i bilaga I med tilläggsföreskrifter (de europeiska företagsrådens sammansättning) ta hänsyn till arbetstagar representationen i medlemsstaterna.

EESK ser här ett anmärkningsvärt motsatsförhållande till varje europeisk arbetstagares grund läggande rätt till information och samråd i god tid om beslut som påverkar honom eller henne. Också här hade EESK förväntat sig att detta skulle tas upp vid omarbetningen av direktivet.

Bryssel den 4 december 2008 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Mario SEPI Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs eneralsekreterare Martin WESTLAKE

(1) KOM(2008) 419 slutlig.

(2) Se EESK:s yttranden ”Tillämpningen av rådets direktiv 94/45/EG om inrättandet av ett europeiskt företagsråd och om aspekter som eventuellt kräver en översyn” av den, föredragande: Josly Piette (EUT C 10, 14.1.2004), ”Den sociala dialogen och arbetstagarnas delaktighet – Lösningar för att förutse och hantera industriell omvandling” av den, föredragande: Gustav Zöhrer (EUT C 24, 31.1.2006), ”Europeiska företagsråd: En ny roll för att främja den europeiska integrationen” av den, föredragande: Edgardo Maria Iozia (EUT C 318, 23.12.2006).

(3) På grundval av Europaparlamentets betänkande av den 16 juli 2001, föredragande: Winfried Menrad (A5–0282/2001-slutl.).

(4) P6–TA(2007)0185.

(5) De europeiska arbetsmarknadsparternas gemensamma arbetsprogram 2003–2005. Se även den gemensamma förklaringen från den 7 april 2005: ”Lessons learned on the European Work Councils”. I denna skildrade de europeiska arbetsmarknadsparterna den positiva utveckling som skett inom den sociala dialogen genom de europeiska företagsråden i egna omfattande undersökningar om deras funktionssätt, i vilka bl.a. också den sociala dialogens betydelse i företaget understryks.

(6) Se kommissionens dokument om samråd med de europeiska arbetsmarknadsparterna, K(2008) 660 av den 20 februari 2008.

(7) Se EESK:s yttrande av den: ”Europeiska företagsråd: En ny roll för att främja den europeiska integrationen”, föredragande: Edgardo Maria Iozia (EUT C 318, 23.12.2006).

(8) I detta kommissionsdokument var tanken att man genom det nya direktivet skulle uppmana medlemsstaterna att fastställa effektiva, lämpliga och avskräckande påföljder, se K(2008) 660, s. 7.

(9) Se EG-domstolens avgöranden om Bofrost (C-62/99), Kühne & Nagel (C-440/00) och ADS Anker GmbH (C-349/01).