EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 18.07.1997 
KOM(97) 379 slutlig 
RAPPORT TILL EUROPAPARLAMENTET, RÄDET SAMT EKONOMISKA OCH 
SOCIALA KOMMITTÉN 
OM EUROPEISKA YRKESUTBILDNINGSSTIFTELSEN 
(ARTIKEL 171 RÅDETS FÖRORDNING NR 1360/90 AV DEN 7 MAJ 1990) 
(framlagt av kommissionen) 

1. INLEDNING 1 
2. STIFTELSENS BAKGRUND, SYFTEN OCH ROLL 1 
2.1 Den politiska bakgrunden 1 
2.2 Syften och uppgifter 3 
3. STIFTELSENS INRÄTTANDE, ORGANISATION OCH VERKSAMHET 3 
3.1 Inrättande och infrastruktur 3 
3.2 Beslutsfattande och intern organisation 4 
3.3 Arbetsmetoder och verksamhet 4 
3.4 Finansiella resurser och utgifter 7 
4. UTVÄRDERING AV EUROPEISKA YRKESUTBILDNINGSSTIFTELSEN 8 
4.1 Ram för och syften med utvärderingen 8 
4.2 Resultat, slutsatser och rekommendationer från de som har gjort 
utvärderingen 9 
4.3 Uppföljning av utvärderingen 11 
5. FRAMTIDSUTSIKTER FÖR EUROPEISKA 
YRKESUTBILDNINGSSTIFTELSEN 11 
5.1 Klargörande av stiftelsens uppgift 11 
5.2 Riktlinjer för stiftelsens roll inom ramen för gemenskapens åtgärder 13 
6. SLUTSATS 15 
T 
RAPPORT TILL EUROPAPARLAMENTET, RÄDET SAMT EKONOMISKA OCH 
SOCIALA KOMMITTÉN 
OM EUROPEISKA YRKESUTBILDNINGSSTIFTELSEN 
(ARTIKEL 171 RÅDETS FÖRORDNING NR 1360/90 AV DEN 7 MAJ 1990) 
1. INLEDNING 
Målet med denna rapport är att ge en översikt över erfarenheterna från Europeiska 
yrkesutbildningsstiftelsens arbete fram till i dag. Rapporten lades fram enligt artikel 17 i 
rådets förordning om inrättandet av en europeisk yrkesutbildningsstiftelse 1 enligt vilken 
kommissionen skall skapa ett förfarande för övervakning och utvärdering av stiftelsen och 
rapportera om de första resultaten av detta förfarande. 
Denna rapport behandlar fyra ämnen (kapitel 2-5): 
• stiftelsens bakgrund, syften och roll, 
• stiftelsens inrättande, organisation och verksamhet, 
• en utvärdering av stiftelsens arbete fram till i dag och 
• tankar kring stiftelsens framtidsutsikter. 
Enligt vad som föreskrivs i artikel 17 i rådets förordning grundar sig rapporten på material 
som har samlats in vid övervakningen av stiftelsens verksamhet och särskilt på en 
oberoende utvärdering. Kommissionens erfarenheter av samarbetet med stiftelsen och 
styrekonomens iakttagelser har beaktats. 
2. STIFTELSENS BAKGRUND, SYFTEN OCH ROLL 
2.1 Den politiska bakgrunden 
Europeiska rådet, som sammanträdde i Strasbourg den 8-9 december 1989, begärde att 
kommissionen skulle utarbeta ett förslag om inrättande av en europeisk 
yrkesutbildningsstiftelse för Central- och Östeuropa. Detta förslag antogs därefter av rådet 
den 7 maj 1990. 
Europeiska rådet tog detta initiativ mot bakgrund av de begynnande politiska, sociala och 
ekonomiska reformerna i Östeuropa, i syfte att tillgodose behovet av bistånd till de nya 
demokratierna och marknadsekonomierna. Gemenskapens övergripande biståndsprogram 
1 Rådets förordning (EEG) nr 1360/90 av den 7 maj 1990 om inrättandet av en europeisk 
yrkesutbildningsstiftelse (EGT nr L 131, 23.5.1990, s. 1), senare ändrad genom rådets förordning nr 
2063/94 av den 27 juli 1994 (EGT nr L 216, 20.8.1994, s. 9). Dessa rättsakter kallas i det följande 
"rådets förordningar". 
för att stödja dessa reformer (Phare) antogs av rådet den 18 december 19892, ursprungligen 
för Ungern och Polen och därefter för de återstående länderna i Central- och Östeuropa. 
Phare-programmet gav bistånd på områden som även omfattar utbildning, en sektor som 
ansågs viktig för omstruktureringen av partnerländemas ekonomier som helhet.3 
Vid den tiden ansåg gruppen med 24 industrialiserade länder (G 24) att en samordning av 
utländskt bistånd till partnerländerna var viktigt och bad kommissionen leda samordningen 
av sådant bistånd. Man ansåg att stiftelsen kunde spela en viktig roll för samordningen av 
utländskt bistånd inom området yrkesutbildning. 
Mot bakgrund av detta grundades beslutet om att inrätta en europeisk 
yrkesutbildningsstiftelse på följande överväganden: 
• Problemen med yrkesutbildning för arbetskraften i Central- och Östeuropa, särskilt 
omstruktureringen av utbildningssystemen som helhet, var så komplicerade att man 
ansåg det nödvändigt att inrätta ett särskilt organ för denna uppgift. 
® De erfarenheter som medlemsstater och länder utanför gemenskapen gjort på 
gemenskapsnivå vad avser yrkesutbildning, både inom den privata och offentliga 
sektorn, kan bäst ställas till förfogande för de länder som befinner sig i ett 
övergångsskede genom stöd till deras reformer, om erfarenheterna förmedlas genom en 
lämplig institutionell ram. 
• Samtidigt som stiftelsen behövde ett visst självstyre och flexibilitet för att kunna 
samarbeta med nationella och internationella organ, förväntades den uppehålla ett nära 
samarbete med kommissionen och respektera gemenskapens och dess institutioners 
övergripande politiska ansvar. 
Även om Europeiska yrkesutbildningsstifteisen juridiskt sett inrättades genom rådets 
förordning i maj 1990, trädde förordningen i kraft först i oktober 1993 då Europeiska rådet 
i Bryssel beslutade att Turin skulle vara stiftelsens säte4. 
Den försenade starten innebar att stiftelsen var tvungen att anpassa sig till en annan 
omgivning än den i vilken den hade tillkommit. Viktiga gemenskapsprogram för bistånd, 
programmen Phare och Tacis, höll på att utarbetas och avsåg de prioriteringar för 
utveckling av mänskliga resurser som partnerländerna hade gett uttryck för. Dessa åtgärder 
och prioriteringar överensstämde inte nödvändigtvis med vad som ursprungligen hade 
föreskrivits i rådets förordning om inrättandet av stiftelsen (men som man i brist på beslut 
om stifteisens säte inte hade agerat efter). Man ansåg det därför nödvändigt att låta 
stiftelsen delta i de pågående biståndsprogrammen, genom att till dess stadga lägga en 
Rådets förordning (EEG) nr 3906/89 av den december 1989 (EGT nr L 375, 23.12.1989, s. 11). 
De oberoende staterna i före detta Sovjetunionen och Mongoliet togs upp bland stiftelsens 
partnerländer genom rådets förordning nr 2063/94 av den 27 juli 1994 (EGT nr L 216, 20.8.1994, 
s. 9), enligt rekommendationen från Europeiska rådet i Bryssel i oktober 1993. Kommissionen har 
föreslagit ytterligare en utvidgning av stiftelsens geografiska ansvarsområde till de länder som deltar i 
Meda-programmen (Kommissionens förslag av den 28 april 1997, KOM(97)177). 
Beslutet fattades gemensamt av företrädarna for medlemsstatemas regeringar den 29 oktober 1993 
(EGT nr C 323, 30.11.î993,s. 1). 
2 
klausul som tillåter den att genomföra utbildningsprogram som kommissionen har 
samtyckt till5. 
2.2 Syften och uppgifter 
Stiftelsens syfte, enligt definitionen i rådets förordning (artiklarna 1 och 2), är att bidra till 
utvecklingen av systemen för yrkesutbildning i länderna i Central- och Östeuropa samt före 
detta Sovjetunionen och Mongoliet. I förordningen definieras yrkesutbildning som grund-
och vidareutbildning samt omskolning av ungdomar och vuxna, inklusive ledarutbildning. 
För att uppnå detta mål uppmanas stiftelsen att fullfölja fyra huvuduppgifter som utgör 
dess huvudsakliga verksamhetsområden (artikel 3 i rådets förordning): 
• Att bistå partnerländerna vid definitionen av utbildningsbehov och ge gemenskapen, 
medlemsstaterna och tredje land råd och information om sådana behov och om 
utbildningsinitiativ (råd om riktlinjer). 
• Att bistå kommissionen vid genomförandet av utbildningsprogram som en del av 
gemenskapens bistånd till partnerländerna (Phare and Tacis) och vid övervakning och 
utvärdering av utbildningsbistånd till dessa länder. 
• Att underlätta internationellt samarbete, särskilt genom att främja samriskföretag och 
förbereda pilotprojekt. Stiftelsens bidrag, som också kan inkludera samfinansiering, 
bör leda till att ett eller flera länder finansierar multinationella projekt. Mer generellt 
skapades stiftelsen i syfte att fungera som en "förmedling" för internationella 
erbjudanden om utbildningsbistånd. 
• Att sprida information och uppmuntra till utbyte av erfarenheter inom området 
yrkesutbildning, t.ex. genom publikationer och möten. 
3. STIFTELSENS INRÄTTANDE, ORGANISATION OCH VERKSAMHET 
3.1 Inrättande och infrastruktur 
Efter Europeiska rådets beslut och efter en förberedande period på sex månader, inledde 
stiftelsen sin verksamhet i Turin i januari 1995. Kommissionen gav omfattande stöd till det 
nya organet. 
Den byggnad som inrymmer stiftelsen tillhandahölls av de italienska myndigheterna till en 
nominell hyra på trettio år. Omfattande renoveringar finansieras med bidrag från 
gemenskapen till stiftelsen (5 miljoner ecu**). Dessutom har totala investeringar på 3,3 
miljoner ecu gjorts i kontorsutrustning och allmänna driftsutgifter från 1994 till 1996. 
Fr.o.m. 1997 kommer pågående investeringar och löpande kostnader att uppgå till ungefär 
1,7 miljoner ecu per år. I dag förfogar stiftelsen bland annat över mycket modern 
databehandlingsutrustning med vars hjälp man kan ha en förstklassig Internet-sida för 
kontakter över hela världen. 
5 Artikel 3 c tredje strecksatsen i rådets förordning, som infördes genom förordning nr 2063/94 av den 
27 juli 1994 (EGT nr L 216, 20.8.1994, s. 9). 
6 1994: 2 miljoner ecu; 1995: 1 miljon ecu; 1996: 1 miljon ecu; 1997: 1 miljon ecu. 
3 
En överenskommelse om sätet som innehåller de villkor enligt vilka den italienska 
regeringen samtycker till att vara värd för stiftelsen och som i synnerhet klargör vilken 
ställning stiftelsens personal har, undertecknades den 19 december 1994 och ratificerades 
av det italienska parlamentet i april 1997. 
Stiftelsens personal rekryterades från mitten av 1994. Först utsåg stiftelsens styrelse en 
direktör den 20 maj 1994. För närvarande har stiftelsen sammanlagt 150 anställda (130 
tillfälligt anställda, 16 extraanställda och lokalt anställda, 4 experter är utlånade från 
nationell förvaltning)7. Kontrakten är mellan tre och fem år långa och kan förnyas. 
När väl beslutet om stiftelsens säte hade tagits, inrättades den på jämförelsevis kort tid. 
3.2 Beslutsfattande och intern organisation 
Stiftelsen har en styrelse som består av företrädare för medlemsstaterna med en företrädare 
för kommissionen som ordförande och fungerar som organets högsta beslutsfattande 
instans. Under 1994 - 1997 sammanträdde styrelsen två gånger per år och 
- utsåg direktören och den rådgivande gruppen, 
- antog regler om lokalt anställda och en personalkommitté, 
- fastställde ekonomiska regler för stiftelsen, 
- antog stiftelsens årliga arbetsprogram, 
- antog de årliga budgetarna, 
- gav direktören full ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för åren 1994 och 1995 
samt 
- antog utkast till årsrapporter. 
Direktören har en central roll i organisationen. Han förbereder och organiserar styrelsens 
arbete, är bl.a. ansvarig för att utarbeta och genomföra arbetsprogrammet, genomföra 
budgeten och alla personalfrågor. Han är den rättslige företrädaren för stiftelsen och 
upprätthåller förbindelser med kommissionen, medlemsstaterna och myndigheter i 
partnerländerna. 
Stiftelsen är indelad i tre driftsenheter som ansvarar för yrkesutbildningsprogram, analys 
och utveckling samt tekniskt stöd till Tempus. Dessa kompletteras av ett direktorat som 
består av direktörens tjänst och två ställföreträdare. Ledarutbildningen äger rum med hjälp 
av en horisontell matrisorganisation, med personal från driftenheterna. Dessa enheter 
biträds av fyra centrala serviceenheter: finansiella och rättsliga frågor, administration och 
personal, information och publikationer samt datasystem. En organisationsplan återfinns i 
bilaga 2. 
Kommissionens styrekonom ansvarar för den finansiella kontrollen av utgifter från 
stiftelsens egen budget. För att göra administrationen effektiv har denna funktion nyligen 
delegerats till kommissionens enhet för finansiell kontroll i Ispra. Kontrollen av de medel 
till Phare och Tacis som omsätts av stiftelsen säkerställs också av kommissionens 
styrekonom. 
3.3 Arbetsmetoder och verksamhet 
Stiftelsens operativa verksamhet har gjort stora framsteg under en period på nästan tre år 
från mitten av 1994. Under den inledande etappen (1994) inriktade man sig framför allt på 
Stiftelsens inrättandeplan återfinns i som bilaga 1. 
att utarbeta en begreppsapparat, särskilt genom att utforma begreppet observationsenhet. 
Fr.o.m. 1995, när stiftelsen väl hade installerats i Turin, inrättades administrativa 
funktioner för programmen. Detta inleddes med att uppgiften att biträda kommissionen 
med administrationen av Tempus-programmet överfördes. Kommissionen stödde aktivt 
utvecklingen av hjälpmedel och metoder, särskilt när dessa var av omedelbar betydelse för 
gemenskapens åtgärder (observationsenhet, administration av gemenskapsprogram). 
Stiftelsens hjälpmedel - observationsenheten och den rådgivande gruppen 
Syftet med observationsenheten, ett begrepp som kommissionen har initierat och stött, är 
att samla in och analysera precis och aktuell information och att analysera utveckling, 
behov och prioriteringar inom yrkesutbildningen i partnerländerna. Sådan information och 
sådana analyser är, i princip, avsedda för behöriga myndigheter i partnerstaterna och för 
dem som försöker stödja utbildningsreformer i partnerstaterna, särskilt gemenskapen och 
dess medlemsstater. Observationsenheten utför sin uppgift med hjälp av ett nätverk av 
"nationella observationsenheter" i partnerländerna (leverantörer som är knutna till en 
befintlig institution eller myndighet). År 1996 hade nationella observationsenheter inrättats 
i elva länder inom Phare-området och åtta länder inom Tacis-området, i samarbete med 
nationella myndigheter i länderna i fråga. Stiftelsen tillhandahöll nödvändig utbildning för 
personalen, organiserade upprättande av nätverk samt införde strukturerade system för 
rapportering, stöd och övervakning. Under 1996 producerades en första rad analytiska 
rapporter om systemen för yrkesutbildning i de elva Phare-länderna. Inom stiftelsen 
inrättades en särskild observationsenhet som bland annat har fullföljt en 
genomförbarhetsstudie för utvecklingen av en databas (1996). I dag anses 
observationsenheten till största delen vara i drift. 
Stiftelsens rådgivande grupp som inrättades genom rådets förordning och som består av 
yrkesutbildningsexperter från medlemsstaterna, partnerländerna, arbetsmarknadens parter 
och internationella organisationer, utgör en avsevärd källa av kunskaper och erfarenheter i 
utbildningsfrågor för alla länder i fråga. Gruppen sammanträder en gång per år i plenum 
och i undergrupper. Den biträder stiftelsen genom att ge råd i yrkesutbildningsfrågor och 
genom att föreslå prioriterade områden för stiftelsens arbete. 
Generellt sett tillkom och utvecklades stiftelsens verksamhet i enlighet med dess 
grundläggande uppgifter (jfr. avsnitt 2.2 i denna rapport). I det följande beskrivs de 
framsteg som har gjorts fram till i dag: 
Definitionen av utbildningsbehov och tillhandahållandet av information och råd till 
gemenskapen, medlemsstaterna och partnerländerna (råd om riktlinjer) 
Under det att stiftelsen har utvecklat sin observationsfunktion har man hittills 
huvudsakligen utnyttjat sin analytiska kapacitet för kommissionens räkning genom att ge 
råd och information. 
På begäran av kommissionen utarbetade stiftelsen ett antal analyser och strategidokument, 
t.ex. genom att lämna sitt bidrag till en utvärdering av yrkesutbildningen i de associerade 
länderna i Central- och Östeuropa inom ramen för det förfarande som föregår anslutning 
(1996) samt avseende Tac is, till de vägledande programmen för 1996-1999 och 
handlingsprogrammen för 1996-1997. Dessutom utarbetade stiftelsen ett antal konkreta 
projektförslag för kommissionen inom områden av stort intresse. 
Som en kontrast till den omfattande hjälp som kommissionen har fått, anlitar ännu inte 
medlemsstaterna i lika hög grad stiftelsen för bistånd och råd vid planering och utformning 
av sina bilaterala biståndsprogram. Detta är ett område som behöver utvecklas ytterligare. 
Stiftelsen tillhandahöll dock en rad tjänster till myndigheter i partnerländerna, nämligen 
råd om riktlinjer, upprättande av nätverk inom och mellan partnerländer, och utveckling av 
mänskliga resurser. Riktade program för personalutveckling har funnits sedan 1995 och 
syftar till att främja kompetens och färdigheten att utarbeta riktlinjer bland nyckelaktörer i 
partnerländerna, från offentlig och privat sektor samt arbetsmarknadens parter. 
"Partnerkonferenser" på regional nivå fungerade som det främsta forumet för upprättande 
av nätverk och råd om riktlinjer. Stiftelsen har också organiserat rundabordssamtal, 
workshops och seminarier för spridning av god praxis och tillhandahållande av råd om 
riktlinjer och har gett råd vid utarbetandet av ny lagstiftning om yrkesutbildning. Sedan 
1995 har regelbundna möten anordnats för de lokala programplaneringsenheterna i alla 
Phare-länder för att uppmuntra till samarbete när det gäller yrkesutbildning. 
Tillhandahållande av programplaneringstjänster för kommissionen 
Administration, tekniskt stöd och övervakning av projekt/program åt kommissionen har de 
facto utgjort den största delen av stiftelsens verksamhet under dess första tre år. Stiftelsen 
biträdde kommissionen med administration och övervakning av sådana projekt/program 
inom tre områden: 
• 
• Ett antal projekt inom Phare och några inom Tacis avseende utbildningsbistånd, vilka 
antingen är inriktade på ett eller flera länder, fördes över till stiftelsen. Dessa utgör 
sammanlagt medel om 81,5 miljoner ecu8. Inledningsvis tillhandahöll stiftelsen dessa 
administrativa tjänster på grundval av avtal som slöts med kommissionen, vilka för 
varje program eller projekt fastställde stiftelsens kompetensområde och hur medel från 
gemenskapen skulle användas. 
Ett ramavtal slöts mellan stiftelsen och kommissionen i mars 1997. I detta avtal 
standardiserades mekanismerna för överföring av projektadministration och 
klargjordes rollfördelningen mellan kommissionen och stiftelsen vad avser 
projektcykeln Phare/Tacis. Enligt detta avtal åtnjuter stiftelsen autonomi när det gäller 
administrationen av gemenskapsprojekt, förutsatt att kontroller görs i efterhand, men 
kan endast delta i fastställande och utformning av projekt enligt kommissionens 
riktlinjer. 
Alltsedan stiftelsen inrättades i Turin har den haft till uppgift att biträda kommissionen 
med tekniskt stöd vid genomförandet av Tempus-programmet, även på grundval av 
årliga avtal. I detta avseende har stiftelsen skött en mängd fortlöpande administration 
enligt kommissionens riktlinjer, genom att utarbeta förfarandet för val av projekt, 
administrera avtal om stipendier och utbetalningar av stipendier, övervaka projekt, 
främja spridningen av resultat, utarbeta och publicera dokument samt tillhandahålla 
allmänt administrativt stöd. Medel från gemenskapen om 321 miljoner ecu omsattes. 
• Under 1996-1997 lät kommissionen stiftelsen delta i genomförandet av en del åtgärder 
för att förbereda de associerade länderna i Central- och Östeuropa för deltagande i 
gemenskapens program Leonardo da Vinci. 
Underlättande av internationellt samarbete och förmedling av internationellt bistånd 
( "förmedling ') 
En del lovande initiativ togs på detta område, vilka lämnade rum för ytterligare utveckling 
och utvidgning av verksamheten. 
En detaljerad förteckning återfinns i bilaga 4. 
Till följd av ett initiativ från de ryska utbildnings- och arbetsmarknadsministrarna 
utformades ett gemensamt pilotprojekt för att främja reformering av yrkesutbildningen 
inom fyra sektorer (elektronik/telekommunikation, turism, transport och produktion av 
trävaror) i nordvästra Ryssland, genom att upprätta förbindelser mellan institut i EU och 
Ryssland. Projektet inleddes i april 1996 och har stötts aktivt av Finland, Nederländerna, 
Tyskland, Österrike och regionen Flandern. Stiftelsen har en samordnande roll. 
Medlemsstaterna förväntas bidra med totalt 1,5 miljoner ecu under 1996-1997. Stiftelsen 
har hittills bidragit med 0,175 miljoner ecu. 
På en mer generell nivå har stiftelsen börjat hjälpa till med samordningen av internationellt 
utbildningsbistånd, genom att anordna en första "workshop för bidragsgivare" i juni 1996. 
Företrädare för nationella ministerier, nationella och internationella finansiärer och 
experter från partnerländer deltog. Liknande workshops anordnades i Albanien och 
Bosnien-Herzegovina (januari och april 1997). En studie av strategier för internationellt 
samarbete har utförts (1997). Denna studie kommer att ligga till grund för stiftelsens 
framtida åtgärder på detta område. 
Informationsspridning och utbyte av erfarenheter 
Förutom internationella möten som "workshop för bidragsgivare" och de 
uppföljningsåtgärder som har planerats, har stiftelsen börjat utarbeta två tematiska 
glossarier om yrkesutbildning och en förteckning över allmänna nyckeltermer för 
yrkesutbildning, för att uppmuntra till en gemensam fungerande terminologi i 
partnerländerna. 
Stiftelsen utnyttjar också sitt nätverk med rådgivande grupper och andra nätverk som ett 
medel att främja utbytessamförståndsavtal av information och erfarenheter. Stiftelsen är 
beroende av samarbetet med CEDEFOP för att samla in information och material för att 
förbereda de associerade ländernas anslutning. De två organen utarbetar ett detaljerat 
samförståndsavtal, i vilket konkreta samarbetsåtgärder fastställs. 
3.4 Finansiella resurser och utgifter 
Stiftelsen är ett europeiskt organ av "andra generationen" och dess finansiella resurser 
skulle i princip kunna utgöras av bidrag från olika berörda parter (artikel 9 i rådets 
förordning). De facto har stiftelsen hittills uteslutande finansierats av gemenskapen. 
Gemenskapens finansiering utgörs av ett årligt bidrag (budgetpost B7-501), vars storlek 
bestäms med hänsyn till de övergripande riktlinjerna för gemenskapens bistånd till 
stiftelsens partnerländer (artikel 10 i rådets förordning). Detta bidrag utgör stiftelsens egen 
budget vilken genomförs av dess direktör. Gemenskapens bidrag används till att betala 
stiftelsens personal, dess infrastruktur och löpande kostnader, omkostnader för utförandet 
av stiftelsens stadgeenliga uppgifter (jfr. avsnitt 1.1 i denna rapport) och driftsutgifter för 
dess särskilda uppgifter. 
Bidraget har använts på följande sätt9: 
Budgetår 
1994 
1995 
1996 
1997 Gemenskapens 
finansiering 
5.000.000 
11.000.000 
16.500.000 
15.400.000 Medel avsedda 
för särskilt syfte 
3.159.569 
10.079.446 
14.507.757 Medel som förts 
över till påföljande 
år 
319.000 
142.370 
665.000 Medel som inte 
har använts10 
1.521.431 
778.184 
1.327.243 
Förutom bidraget till stiftelsens budget tillhandahöll kommissionen, under en begränsad 
inledande period och på grundval av avtal, ytterligare medel vad avser några av stiftelsens 
stadgeenliga nyckelfunktioner. Detta gjordes för att skynda på inrättandet av nätverket med 
nationella observationsenheter som övriga gemenskapsåtgärder eventuellt kommer att dra 
nytta av (finansiering från stiftelsens budget hittills: 0.95 miljoner ecu, sam finansiering 
från kommissionen: 2.57 miljoner ecu). 
Direkta utgifter för de gemenskapsprogram som stiftelsen administrerade finansierades 
med medel från respektive programbudget. Personalens löner och omkostnader betalades 
med det årliga bidraget. Bl.a. direkta utgifter för administrationen av Tempus finansierades 
direkt med medel från respektive poster i gemenskapens budget för 1997 (1,55 miljoner 
ecu). 
4. UTVÄRDERING AV EUROPEISKA YRKESUTBILDNINGSSTIFTELSEN 
4.1 Ram för och syften med utvärderingen 
En extern utvärdering gjordes som en del av ett pågående förfarande för övervakning och 
utvärdering som stiftelsen och kommissionen gemensamt har utarbetat enligt artikel 17 i 
rådets förordning om stiftelsen. Syftet med förfarandet för övervakning och utvärdering är 
att hjälpa stiftelsen att kontrollera hur exakta och effektiva dess förfaranden och 
verksamheter är samt att öka tilltron till stiftelsen. 
Den föreliggande utvärderingen genomfördes av en extern och oberoende uppdragstagare 
under perioden februari till april 1997. Tiden från mitten av 1994 till början av 1997 
utvärderades. Direktiven för utvärderingen var: 
- vad som hade uppnåtts jämfört med målen i rådets grundförordning, 
- åtgärder vad avser organisation och drift. 
9 En mer detaljerad uppdelning återfinns i bilaga 3. 
10 Överskottet av medel under 1994 berodde på den tid som förlöpte mellan stiftelsens formella 
inrättande, rekrytreringen av personal och investeringarna i infrastruktur. Genomförandet av budgeten 
under 1995 och 1996 hindrades genom Europaparlamentets sena frigörande av medel ur reserven. 
4.2 Resultat, slutsatser och rekommendationer från de som har gjort 
utvärderingen11 
I följande avsnitt sammanfattas de resultat, slutsatser och rekommendationer i 
utvärderingsrapporten som enligt kommissionens åsikt bör belysas. 
Resultat och slutsatser 
• De som har gjort utvärderingen noterar att stiftelsen för närvarande är inriktad på att 
genomföra kommissionens utbildningsprogram, enligt ändringen av rådets förordning 
om stiftelsen 1994. Enligt deras åsikt vittnar detta om att stiftelsen har fått en annan 
roll än vad som var tanken vid inrättandet 1990: tanken var en internationell 
"förmedling" men resultatet blev ett "genomförandeorgan" för kommissionen. Som en 
följd av detta anser de som har gjort utvärderingen att stiftelsen först på senare tid har 
börjat finna strategin för sin "egen" uppgift. Enligt kommissionen berodde denna 
ändring av inriktningen till stora delar på stiftelsens sena start (jfr- avsnitt 2.1). 
• De som har gjort utvärderingen anser att stiftelsen tillför ett tydligt "mervärde" i fråga 
om administrationen av projekt inom ramen för Phare och Tacis, på grund av att den 
har större personalresurser (jämfört med kommissionens avdelningar), dess tekniska 
kompetens och dess expertkunskaper om mottagarländerna. Stiftelsens expertis 
ifrågasattes inte i något av de mottagarländer som besöktes. De projekt inom ramen för 
Phare och Tacis som har anförtrotts stiftelsen kan anses ge effektivt bistånd till 
yrkesutbildningsreformer. Stiftelsen har bidragit till att göra ofta redan påbörjade 
projekt betydligt effektivare. 
• Det ramavtal som har slutits med kommissionen (jämför avsnitt 3.3 ovan) ses som ett 
instrument för att klargöra och standardisera stiftelsens bidrag till projektcykeln för 
Phare och Tacis, samtidigt som kommissionen även i fortsättningen ansvarar för beslut 
om överförande av projekt, för processen att fastställa och planera projekt samt för 
kontroll i efterhand av projektadministrationen. De som har gjort utvärderingen anser 
att avtalet banar väg för en effektivare stiftelse men ifrågasätter också att stiftelsen för 
närvarande endast i begränsad omfattning deltar vid fastställandet av projekt inom 
ramen för Phare och Tacis. 
• De "nationella observationsenheterna" inom området anses utgöra ett "unikt nätverk 
för att skapa, analysera och sprida (relevanta) data". När detta nätverk fungerar fullt ut 
kommer det att kunna vara till hjälp vid bedömningen av behov och strategier samt 
vara en värdefull informationskälla för stiftelsen vid utarbetandet av fördjupade studier 
och annat material för eget bruk, för kommissionen och en större publik. De som gjort 
utvärderingen uttrycker oro när det gäller att utarbeta en långsiktig strategi för 
nätverket med observationsenheter, särskilt för att inte överbelasta det med för många 
funktioner och betonar vikten av att fortsätta att stödja nätverket, inte minst 
ekonomiskt. 
11 Ytterligare uppgifter om metod, utvärderingsverksamhet och resultaten av dessa återfinns i den 
fullständiga utvärderingsrapporten som kan erhållas på begäran. Upptäckter, slutsatser och 
rekommendationer från de som gjort utvärderingen motsvarar inte nödvändigtvis Europeiska 
kommisisonens ståndpunkt. 
• Den rådgivning om riktlinjer och den utbildningsverksamhet som har finansierats med 
medel från stiftelsens egen budget har gett konkreta resultat. Det betonas att såväl 
tematiska workshops/seminarier som personalutvecklingsverksamhet är väsentliga för 
stiftelsens huvuduppgift som är att ge råd i yrkesutbildningsfrågor, och det senare 
anses vara det bästa instrumentet för att ge sådana råd. Enligt de som har gjort 
utvärderingen har likaså stiftelsens rådgivande grupp, trots sin betydande storlek, 
kunnat påverka utarbetandet av riktlinjer för yrkesutbildning. Att ha utformat och 
verkställt ett pilotprojekt i nordvästra Ryssland med fem bilaterala bidragsgivare är ett 
mycket bra resultat, enligt de som har gjort utvärderingen. 
• Stiftelsens organisation anses vara tillräcklig för dess nuvarande roll (dvs. att främst 
administrera programmen Phare och Tacis), men det kan bli tvunget att förändra den 
om stiftelsen i högre grad skall fungera som en "förmedling" och ett "centrum för 
utbildningsexperter". Även om personalens kompetensnivå över lag är tillräcklig för de 
nuvarande uppgifterna, skulle den kunna förbättras genom att personalen utökades med 
särskild expertis i yrkesutbildning på den enhet som ansvarar för 
yrkesutbildningsprogram. Stiftelsen har enligt de som har gjort utvärderingen en 
betydande grund för att utveckla "institutionell expertis", dvs. för att kunna bli effektiv 
inom ett givet område. 
De som gjort utvärderingen drar sammanfattningsvis slutsatsen att stiftelsen, under en 
period av två år, har uppnått viktiga positiva resultat. 
De belyser dock även vissa punkter som behöver förbättras och dessa överensstämmer med 
hur kommissionen uppfattar situationen. 
• Administrationen av stiftelsen behöver anpassas i några avseenden, såsom (1) 
installering av ett internt system för administrativ information (management 
information system) med vilket man kan övervaka hur långt olika program och projekt 
har framskridit och förmedla sådan information till styrelsen och berörda avdelningar 
inom kommissionen, (2) en mer tvärgående kommunikation med stiftelsen, som bygger 
på åtgärder som redan har vidtagits, och utveckling av ytterligare kompetens för att 
bygga upp institutionell expertis och (3) skapandet av en ram för kvantitativ 
verksamhetsrelaterad kostnadsanalys som synliggör kostnaderna för stiftelsens olika 
verksamheter. De som har gjort utvärderingen anser att det senare måste göras 
omedelbart. 
• Man anser att stiftelsens finansiella förfaranden och organisationen av dess finansiella 
tjänster behöver förbättras ytterligare. De som har gjort utvärderingen anser att 
stiftelsen bör fortsätta den pågående omorganisationen av sina finansiella tjänster för 
att inrätta en enhetligare och öppnare finansiell funktion, fortsätta med ämnesrelaterad 
utbildning och harmonisera sina egna anbudsregler för operativ verksamhet med de 
som tillämpas för medel till Phare och Tacis. 
Denna bedömning överensstämmer med kommissionens uppfattning. Kommissionens 
styrekonom rekommenderar att man inrättar en enhetlig medelsförvaltning som omfattar 
stiftelsens olika verksamheter och garanterar en sammanhängande metod vad avser 
medelsförvaltning, redovisning och rapportering. Kommissionen välkomnar också det 
faktum att åtgärder, enligt de som har gjort utvärderingen, för närvarande vidtas för att 
förbättra stödet till ledarna för verksamheten och deras kunskaper när det gäller att 
förbereda och fatta beslut om anbud. 
10 
Rekommendationer 
En rad konkreta rekommendationer har getts, som måste analyseras i detalj av behöriga 
organ. När det gäller riktlinjer föreslår de som har gjort utvärderingen att man överväger en 
förflyttning av tyngdpunkten från den nuvarande "volyminriktade strategin" (dvs. att 
ansvara för så många projekt som möjligt) mot en fokuserad strategi. Stiftelsen bör i högre 
grad inrikta sig på sin "ursprungliga" uppgift att vara en internationell "förmedling" och en 
träffpunkt för utbildningsexpertis och därför utveckla sin observationsfunktion, sina 
verksamheter i fråga om personalutveckling och råd om riktlinjer m.m. Samtidigt som 
administrationen av projekt för kommissionen bör fortsätta, bör stiftelsen ha ett nära 
samarbete med kommissionen för att säkerställa att de projekt som överförs 
överensstämmer med stiftelsens stadgeenliga syften. 
4.3 Uppföljning av utvärderingen 
Det anses väsentligt att slutsatser och rekommendationer från de som har gjort 
utvärderingen analyseras och om nödvändigt blir föremål för åtgärder. Stiftelsen själv 
kommer omedelbart att få ta del av utvärderingen. Det är därför i första hand stiftelsens, 
och särskilt dess direktörs, ansvar att på lämpligt sätt följa upp utvärderingen. Ett antal 
rekommendationer avser att förbättra stiftelsens administration, dess finansiella 
förfaranden och dess förbindelser med stiftelsens olika "klienter". 
Det kan bli aktuellt med en mer allmän diskussion om stiftelsens framtida uppgifter och 
strategi, med beaktande av rekommendationen från de som har gjort utvärderingen att 
stiftelsen bör klargöra sina prioriteringar. Alla frågor som avser riktlinjer kommer att 
diskuteras av lämpliga organ, särskilt stiftelsens styrelse som snart kommer att ta upp dessa 
frågor då den behandlar stiftelsens arbetsprogram för 1998 - 2000. 
Stiftelsens styrelse har åtagit sig att bidra till de politiska slutsatser som skall dras av 
utvärderingen och att övervaka nödvändiga förändringar av administrationen. 
5. FRAMTIDSUTSIKTER FÖR EUROPEISKA YRKESUTBILDNINGSSTIFTELSEN 
Följande kapitel innehåller kommissionens egna förslag för stiftelsens framtida strategi. 
Dessa är avsedda att bidra till en mer omfattande diskussion till vilken ytterligare bidrag 
välkomnas. Två teman kommer att tas upp: en tydligare definition av stiftelsens uppgift, 
enligt rekommendationer från de som har gjort utvärderingen, och riktlinjer för stiftelsens 
framtida arbete inom ramen för gemenskapens program och riktlinjer. 
5.1 Klargörande av stiftelsens uppgift 
Kommissionen noterar rekommendationen från de som har gjort utvärderingen att stiftelsen 
"i högre grad bör inrikta sig på sin ursprungliga uppgift" att vara en internationell 
förmedling för utbildningsinitiativ och en träffpunkt för expertis som stöder 
yrkesutbildningsreformer genom riktade råd. Samtidigt som stiftelsen utan tvivel kommer 
att fortsätta att biträda kommissionen med att genomföra gemenskapsprojekt (Phare and 
Tacis), bör detta inte inverka menligt på stiftelsens huvuduppgifter. 
För att de ursprungliga uppgifterna skall få tillräckligt utrymme rekommenderar 
kommissionen att stiftelsen 
• säkerställer den analytiska kapaciteten. Detta kommer att kräva att de medel som 
behövs öronmärks i stiftelsens egen budget för att stödja nätverket med 
observationsenheter, 
11 
• fortsätter att utveckla sin interna expertis och sin förståelse för bästa praxis inom 
Europa på nyckelområden för yrkesutbildning, genom att fullt ut utnyttja expertisen vid 
CEDEFOP, 
ytterligare utvecklar sin verksamhet för partnerländerna vad avser råd om riktlinjer, 
inklusive personalutvecklingsprogram, bidrag till lagstiftning om yrkesutbildning, 
riktade studier, workshops och konferenser m.m., 
förstärker sin kapacitet som "förmedling" genom att förse nationella och internationella 
organ med behovsanalyser och förmedla initiativ till bistånd. Detta kan endast ske i 
nära samarbete med partnerländerna. 
Särskilt med tanke på stiftelsens ursprungliga uppgifter, enligt rådets förordning (jfr. 
avsnitt 2.2 ovan), bör det finnas utrymme för att lägga mer vikt vid följande. 
Spridning och utbyte av information och expertis 
Eftersom reformeringen av yrkesutbildningen i partnerländerna till stor del beror på 
tillgången på expertis och kunnande behöver spridningen av information och utbytet av 
erfarenheter stärkas. Kommissionen uppmuntrar stiftelsen att fortsätta med utvecklingen av 
ett strukturerat informationsflöde från Europeiska unionen till partnerländerna (och även 
mellan partnerländerna) genom upprättande av nätverk mellan behöriga organ och riktad 
informationsverksamhet (publikationer, seminarier, användning av Internet m.m.), vilket 
hjälper partnerländerna att fullt ut dra fördel av bästa praxis inom unionen och anpassa sina 
riktlinjer efter moderna europeiska standarder för yrkesutbildning. 
När stiftelsen tillhandahåller det kunnande som krävs för att omstrukturera system för 
yrkesutbildning skall den använda: 
• De riktlinjer för europeisk yrkesutbildning som har utarbetats enligt artikel 127 i 
fördraget och de erfarenheter som gemenskapen har gjort genom sina olika program för 
yrkesutbildning. De åtgärdsförslag som har lagts fram inom denna ram, t.ex. avseende 
ömsesidigt erkännande av kvalifikationer, standarders genomblickbarhet, rörlighet över 
gränserna och ny teknik för utbildning, är lika relevanta för vissa partnerländer som har 
ett liknande behov av att öka konkurrenskraften, avskaffa arbetslösheten och bekämpa 
social utslagning. Det är uppenbart att det även i fortsättningen behövs ett nära 
samarbete med CEDEFOP i detta sammanhang. 
• Medlemsstaternas riktlinjer för yrkesutbildning och de erfarenheter som har gjorts på 
nationell nivå, särskilt expertisen på regionala, offentliga samt privata organ och 
institut i medlemsstaterna utgör en stor och rik informationskälla. 
Utökat samarbete med medlemsstaterna 
I enlighet med sitt mandat att förse gemenskapens medlemsstater med råd och information 
om utbildningsbistånd til! partnerländerna och att fungera som en "förmedling" för 
internationellt samarbete (artikel 3 b i rådets förordning), kan stiftelsen utöka sitt samarbete 
med medlemsstaterna genom att 
• på ett systematiskt sätt göra data och analyser från stiftelsens nätverk med 
observationsenheter tillgängliga för medlemsstaterna och att ge råd på grundval av 
detta, 
» på grundval av positiva erfarenheter från pilotprojektet i nordvästra Ryssland, inleda 
ytterligare multinationella pilotprojekt ined tekniskt och ekonomiskt stöd från 
medlemsstaterna och i enlighet med stiftelsens uppgifter och syften, 
12 
• förbättra informationsflödet mellan nationella myndigheter om utbildningsbehov och -
bistånd, genom ett målinriktat upprättande av nätverk, 
• stärka styrelsens roll för stiftelsens arbetsprogram, t.ex. genom att låta dess ledamöter 
diskutera särskilda frågor av gemensamt intresse. 
5.2 Riktlinjer för stiftelsens roll inom ramen för gemenskapens åtgärder 
Samtidigt som man villigt erkänner behovet av att stärka stiftelsens ursprungliga roll, 
väntar sig kommissionen att den operativa länken mellan programmen Phare och Tacis 
kommer att fortleva. En exakt samordning med relevanta gemenskapsåtgärder och -
riktlinjer är därför avgörande. Kommissionen anser att fortgående nära förbindelser med 
stiftelsen är nödvändiga för att säkerställa en gemensam inställning i fråga om riktlinjer för 
yrkesutbildning. 
Ramavtalet 
Det ramavtal som nyligen undertecknades klargör stiftelsens operativa länk med 
kommissionen och dess bidrag till gemenskapens övergripande biståndsprogram. Avtalet 
kommer att fungera som ett medel att fastställa detta bidrag mer exakt, genom att de 
områden inom vilka projekt kan anförtros stiftelsen tydligt fastställs. Detta kommer att i 
någon mån uppfylla rekommendationen från de som har gjort utvärderingen att "noggrant" 
välja ut sådana program. 
Stiftelsens bidrag till det förfarande som föregår anslutning 
Inom ramen för förberedande gemenskapsåtgärder inför anslutningen av de associerade 
länderna i Central- och Östeuropa uppmanas stiftelsen - i sin egenskap av ett organ som 
särskilt har utformats för att bistå länderna i fråga - att rikta sina insatser mot de särskilda 
krav på en reformering av yrkesutbildningen som uppstår under det förfarande som föregår 
anslutning. Följande prioriteringar kan anges i detta sammanhang: 
• Integreringen av de associerade länderna i Europeiska unionen förutsätter att det finnns 
yrkesutbildningssystem som är tillräckligt flexibla för att svara mot de strukturella 
anpassningar av ekonomin som ett medlemsskap i unionen troligen kommer att leda 
till, klara av den konkurrensutsatthet och de marknadskrafter som följer av en utökad 
union samt främja sysselsättningen. En reformering av utbildningssystemet och en 
anpassning av yrkesutbildningssystemen till dessa behov skall vara stiftelsens 
viktigaste mål. I detta syfte bör stiftelsen främja överföringen av expertis från 
gemenskapen och dess medlemsstater (jfr. avsnitt 5.1) och utifrån detta ge råd om 
riktlinjer. Stiftelsen bör utöka sin personalutvecklingsverksamhet och kan utarbeta 
planer för att upprätta nätverk mellan de referensgrupper som den redan har i 
partnerländerna (beslutsfattare inom administrationen för yrkesutbildning, 
arbetsmarknadens parter) och EU:s motparter. 
• Ett genomförande av gemenskapsrätten på socialpolitikens område kan omfatta 
aspekter av yrkesutbildning i ett bredare perspektiv. För det första behöver 
arbetsmarknadens parter delta mer vid fastställandet av arbetsmarknadens behov, 
fastställandet av kunskapskrav och utformningen av utbildningsåtgärder, särskilt 
pågående utbildning. För det andra kan samarbetet mellan företag och myndigheter för 
att främja pågående utbildning av särskilda målgrupper behöva utökas. Även nationell 
och regional förvaltning i partnerländerna behöver känna till gemenskapens mål, 
metoder och förfaranden i detta sammanhang. Den framtida verksamheten kan komma 
att bygga på det förberedande arbete som stiftelsen redan har utfört. 
13 
• Anpassningen till gemenskapsrätten inom väsentliga sektorer inom ekonomin kommer 
att kräva olika typer av investeringar, som t.ex. kan stödjas genom nationella 
investeringsfonder och faciliteter för finansiering av små och medelstora företag. 
Förutom investeringar i kapital kommer nödvändiga investeringar i immateriella 
tillgångar att uppmärksammas. Bistånd till yrkesutbildning kan komma att behövas för 
att stödja de investeringar i kapital som görs och säkerställa att de är till nytta för 
anpassningen till europeiska standarder. Stiftelsens eventuella bidrag till sådana 
sektoriella åtgärder kommer att undersökas ytterligare. 
Republikerna i före detta Jugoslavien och Albanien 
I dessa länder bör stiftelsen fortsätta och bredda sin verksamhet för att stödja 
omstruktureringen av systemen för yrkesutbildning och samordningen av det arbete som 
bidragsgivarorganisationerna utför. 
Tacis-länderna 
En av de största utmaningarna i dessa länder kommer vara att öka medvetenheten om hur 
viktig en reformering av yrkesutbildningen är, eftersom planekonomiernas fall och de 
tidigare överspecialiserade utbildningarna ger upphov till grundläggande problem. 
Följaktligen bör detta ämne ges högre dignitet i europeiskt och internationellt bistånd. 
Därför bör stiftelsen: 
• Inledningsvis fokusera på en analys av vilka färdigheter som behövs för att bestämma 
den exakta typ av strukturella utbildningsreformer som behövs i dessa länder och 
utveckla sin kapacitet att ge kompetenta råd till dessa länder, kommissionen och 
internationella bidragsgivare. 
• På begäran av kommissionen göra en större insats för planeringen och utformningen av 
biståndet till yrkesutbildning inom ramen för programmen Tacis samt innovativa 
pilotlösningar på problem. 
• Förbättra samordningen av internationellt utbildningsbistånd. 
Utsträckning till Meda-länderna - ändring av rådets förordning 
Vid Europa-Medelhavskonferensen i Barcelona, vilkas slutsatser godtogs av Europeiska 
rådet i november 1995, betonades vikten av yrkesutbildning för Europa-
Medelhavssamarbetet. I det arbetsprogram som antogs av konferensen uppmanades bl.a. 
Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen att bidra. Kommissionen samtycker till, inom den 
institutionella ram som har inrättats för stiftelsen, att gemenskapens erfarenheter av 
yrkesutbildning kan ställas till förfogande även för partner kring Medelhavet och har därför 
föreslagit att stiftelsens geografiska ansvarsområde skall utsträckas till de länder som deltar 
i Meda-programmet genom att ändra rådets grundförordning om stiftelsen12. 
Kommissionen har lagt ned mycket arbete på att förbättra teknisk utbildning och 
yrkesutbildning inom Meda-regionen och har därvid utvecklat ett nära och värdefullt 
samarbete med institutioner och rådgivande organ i medlemsstaterna. Kommissionen ser 
fram emot stiftelsens deltagande som ytterligare en användbar resurs. Eftersom man startar 
på nytt i denna region måste stiftelsen bygga upp sin interna kompetens och fastställa sin 
12 Kommissionens förslag av den 28 april 1997, KOM(97) 177. 
14 
roll i nära samarbete med kommissionens avdelningar för Meda. Skapandet av analytiska 
verktyg förefaller vara ett logiskt och troligt första steg. 
Effektiv samordning med gemenskapens riktlinjer och organ 
Förslaget om att lagstifta om att utsträcka rådets grundförordning om Europeiska 
yrkesutbildningsstiftelsen till länderna i Medelhavsområdet innehåller också vissa åtgärder 
för att göra stiftelsen ännu effektivare. Dessa åtgärder kan anses komplettera de upptäckter 
som gjordes vid den externa utvärderingen. Särskilt föreslås att stiftelsen skall få allmänna 
riktlinjer som gör det möjligt att effektivt bedriva dess verksamhet i överensstämmelse 
med de riktlinjer som gemenskapen har antagit vad avser partnerländerna, särskilt den 
strategi som föregår anslutning. Kommissionen kommer också att utforma en ännu 
effektivare samordning med övriga gemenskapsorgan, särskilt CEDEFOP. 
6. SLUTSATS 
Kommissionen delar den totalt sett positiva bedömning som de som har gjort utvärderingen 
gjort av stiftelsens arbete och dess personal och anser att stiftelsens resultat hittills har 
bekräftat dess förmåga att göra en värdefull insats för reformeringen av yrkesutbildningen i 
partnerländerna. 
Stiftelsens framsteg beror, enligt kommissionen, på stiftelsens styrelse som har gjort en 
stor insats vid inrättandet och utvecklingen av stiftelsen, genom att snabbt anta alla 
nödvändiga regler, de årliga budgetarna och arbetsprogrammen samt genom det omfattande 
stöd den har gett. 
Det framgångsrika och snabba inrättandet av stiftelsen beror också på den konstruktiva och 
betydande insats som italienska myndigheter gjorde på nationell, regional och lokal nivå. 
Upptäckterna i utvärderingen kan sammanfattas med att stiftelsen har kunnat visa sitt 
"mervärde" inom väsentliga områden: administrationen av utbildningsprojekten Phare och 
Tacis, insamling och analys av information genom nätverket med observationsenheter samt 
kompetent rådgivning till kommissionen och partnerländer i yrkesutbildningsfrågor. 
En del verksamhetsområden enligt stiftelsens stadgeenliga mandat förtjänar dock mer 
uppmärksamhet. Dessa områden är särskilt: samarbete med medlemsstaterna, underlättande 
av internationellt samarbete ("förmedling") och informationsspridning om europeisk 
expertis och erfarenheter av yrkesutbildning. Dessa behöver stärkas utan att det påverkar 
stiftelsens pågående engagemang i genomförandet av programmen Phare och Tacis. Det 
senare kommer att hamna mer i fokus efter det att ett ramavtal med kommissionen har 
ingåtts. Kommissionen väntar sig att utvärderingsrapportens rekommendationer avseende 
stiftelsens administration och finansiella förfaranden vederbörligen uppmärksammas. 
Stiftelsen kommer att spela en roll i det förfarande som föregår anslutning. Dess bidrag 
inom ramen för Meda-programmen måste planeras noggrant när rådet väl har fastställt den 
rättsliga grunden. 1 detta sammanhang anser kommissionen att fortgående nära förbindelser 
med stiftelsen är nödvändiga för att säkerställa en gemensam inställning i fråga om 
riktlinjer för yrkesutbildning. Den har föreslagit några ändringar i rådets förordning för att 
göra stiftelsen ännu bättre på att ge vägledning och ännu effektivare. 
Kommissionen välkomnar en mer omfattande diskussion om stiftelsens framtida inriktning 
och uppmanar särskilt stiftelsens styrelse att bidra till denna diskussion. 
15 
Bilaga 1 
Inrättandeplan 
lk 
1. Tillfälligt anställda 
A 2 1 
A3 2 
A4 7 
A 5 16 
A 7 34 
Bl 4 
B 3 10 
B 5 32 
C 1 2 
C 3 3 
C 5 19 
TQTALT 1 130 
2. Stiftelsens övriga aktörer 
Stödpersonal A 0,25 hte 
B 3,50 hte 
C 3,16 hte 
D 0,66 hte 
Totalt 7,75 hte 
Lokalt anställda 9,00 hte 
Utstationerade nationella experter 4,00 hte 
i> 
Bilaga 2 
Organisationsplan 
1ST 
EUROPEISKA YRKESUTBILDNINGSSTIFTELSEN: organisationsplan 
Direktorat-
kontor 
2A,1C Direktor 
Peter DE ROOIJ 
1A 
Vice direktör 
Ulridt HILLENKAMP 
1A,1C 
Tempus-avd. 
OBvier RAMSA YER 
16A, 12B, 4C 
J> Avd. för yrkesutbildning 
Jean - Raymond MASSON 
16A, 11B, 3C 
Phare-enhet 
Peter 
BEDEWELL Tac is-enhet 
Sandra 
STEFANI Phare-enhet 
Anthony 
GRIBBEN Tacis-enhet 
Markku 
JUNKKARI Vice direktor 
UoioPESCIA 
1A,1C 
Analys- och utvecklingsavd. 
Hans Konrad KOCH 
VIA, 5B, 2C 
Observatorie-
enhet 
Ton 
PARLA Strategi­
enhet 
Lindsay 
JACKSON December 1996 
Ledarut­
bildnings-
program 
Knäns- och juridisk avd. 
Dominique HUB ART 
4A, 6B, 2C Administration- och personalavd. 
Francesco PANZICA 
2A,4B,5C Informations- & publikations avd. 
Gisela SCHURINGS 
2A, 3B, 4C Datas ystemavd. 
JeffHARRlS 
3A, 5B, 1C 
Bilaga 3 
Fördelning av inkomster och utgifter 
lo 
Budgetår Budgetrubrik Gemenskapsfinansie 
ring Anslagna medel Medel överförda till 
följande år Outnyttjade medel 
1994 Rubrik 1 - Personalkostnader 
Rubrik 2 - Byggnader, utrustning och löpande 
kostnader 
Rubrik 3 - Rörelsekostnader 
Rubrik 9 - Reserv 1.391.750 
3.323.250 
285000 620.089 
2.387.193 
152.286 319.000 771.661 
617.057 
132.714 
Totalt 5.000.000 3.159.569 319.000 1.521.431 
1995 Rubrik 1 - Personalkostnader 
Rubrik 2 - Byggnader, utrustning och löpande 
kostnader 
Rubrik 3 - Rörelsekostnader 
Rubrik 9 - Reserv 6.769.953 
2.471.538 
1.658.509 
100.000 6.360.136 
2.271.926 
1.447.384 142.370 409.817 
199.612 
68.755 
100.000 
Totalt 11.000.000 10.079.446 142370 778.184 
h^ 1996 Rubrik 1 - Personalkostnader 
Rubrik 2 - Byggnader, utrustning och löpande 
kostnader 
Rubrik 3 - Rörelsekostnader 
Rubrik 9 - Reserv 9.794.188 
2.485.062 
4.220.750 8.715.845 
2.453.404 
3.338.508 665.000 1.078.343 
31.658 
217.242 
Totalt 16.500.000 14.507.757 665.000 1.327.243 
Bilaga 4 
Förteckning över Phare- och Tacis-projekt 
som administreras av stiftelsen 
n. 
Land Programrubrik Konvention nr Budget Betalt av 
stiftelsen per 
den 31.12.96 Undertecknad 
den Konventionens 
slutdatum 
Tjeckien 
Estland 
Lettland 
Litauen 
Polen 
Rumänien 
Slovakien 
Slovenien 
Albanien 
Estland 
Lettland 
Bulgarien 
Bulgarien 
Estland 
Estland 
Phare 
länder) 
Phare 
länder) 
Phare 
länder) 
Phare 
länder) 
Phare (flera Yrkesutbildningsreform 
Yrkesutbildningsreform 
Yrkesutbildningsreform 
Yrkesutbildningsreform 
Yrkesutbildningsreform 
Yrkesutbildningsreform 
Yrkesutbildningsreform 
Yrkesutbildningsreform 
Yrkesutbildningsreform 
Handelsutbildning, högskola, språkutbildning 
Handelsskolereform 
Utbildning i ledarskap 
Yrkesutbildningsreform 
Högskolepedagogik 
Utbildning, vetenskap, informationssystem 
Personalutveckling 
(flera Nationella observatorieorgan 
(flera Högskoleutbildning 
(flera Distansundervisning 
Förberedande åtgärder CZ9305 
ES9409 
LA9408 
LI9410 
PL94016 
RO9405 
SR9403 
SL9405 
AL9506 
ES9502 
LE9502 
BG9315 
BG9506 
ES961201 
ES961202 
ZZ9432 
ZZ 9407 
ZZ9520 
ZZ9507 
Leonardo 4.000.000 
3.000.000 
3.000.000 
4.000.000 
4.000.000 
25.000.000 
4.000.000 
3.000.000 
700.000 
1.700.000 
1.000.000 
1.399.000 
9.000.000 
1.600.000 
600.000 
1.400.000 
1.000.000 
3.500.000 
5.000.000 
700.000 3.215.836 
1.244.163 
2.069.795 
2.048.079 
3.442.759 
10.491.487 
1.144.220 
1.803.197 
641.435 
122.237 
1.885.140 
558.473 
339.0 ï 6 
64.000 
13.788 
510 14.2.95 
14.2.95 
14.2.95 
14.2.95 
14.2.95 
14.2.95 
14.2.95 
14.2.95 
14.3.96 
1.3.96 
1.3.96 
17.10.96 
26.6.96 
18.2.97 
18.2.97 
15.3.95 
23.3.95 
15.7.96 
16.7.96 
23.1.96 31.12.97 
31.12.98 
31.12.98 
31.12.98 
31.12.97 
31.12.98 
31.12.98 
31.12.98 
31.12.99 
31.12.99 
31.12.99 
31.12.97 
31.12.99 
31.12.99 
3L12.99 
31.12.98 
31.12.98 
31.L2.98 
31.12.98 
30.11.97 
Land Programrubrik Konvention nr Budget Betalt av 
stiftelsen per 
den 31.12.96 Undertecknad 
den Konventionens 
slutdatum 
Tacis 
länder) 
Tacis 
länder) 
Tacis 
länder) 
Tacis 
länder) 
Tacis 
länder) 
Tacis 
länder) (flera Nationella observatorieorgan (Tacis) 
(flera Nationella observatorieorgan (Tacis) 
(flera Utbildning i ledarskap 
(flera Information, spridning, förvaltning av Tempus 
(flera Språkutbildning 
(flera Språkutbildning 93,0509 
96,5166 
96,5167 
WW94.03 
96,5168 
96,5572 602.400 
969.800 
530.200 
577.000 
500.000 
782.649 101.320 
100.000 
174.032 
131.456 17.8.95 
3.7.96 
3.7.96 
10.11.95 
3.7.96 
7.2.97 31.12.97 
31.12.97 
31.12.97 
31.12.96 
31.12.97 
31.12.97 
DELSUMMA 81.561.049 29.590.942 
Phare 
Phare 
jfT Phare 
Phare 
Phare 
Tacis 
Tacis 
Tacis 
Tacis Programmet Tempus II (1995-1998) 
Programmet Tempus II (1996-1999) 
Programmet Tempus II (1997-2000) 
Tekniskt stöd inom Tempus 
Tekniskt stöd inom Tempus 
Programmet Tempus II (1995-1998) 
Programmet Tempus II (1996-1999) 
Programmet Tempus II (1997-2000) 
Tekniskt stöd inom Tempus Tempus II Phare 
Tempus II Phare 
Tempus H Phare 
Tempus II Phare 
ZZ9432 
Tempus II Tacis 
Tempus II Tacis 
Tempus II Tacis 
Tempus II Tacis 102.100.000 
83.000.000 
56.500.000 
930.000 
1.200.000 
23.000.000 
29.660.000 
24.000.000* 
624.360 66.534.495 
24.244.002 
1.058.428 
15.265.082 3.4.96 
27.1.95 
27.1.95 
22.1.97 
15.3.95 
9.3.95 
30.6.96 
22.1.97 
22.1.97 31.12.98 
31.12.99 
31.12.2000 
31.12.97 
31.12.96 
31.12.98 
31.12.99 
31.12.2000 
31.12.97 
DELSUMMA 321.014.360 107.102.007 
SLUTSUMMA 402.575.409 136.692.949 
* uppskattning 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 379 slutlig 
DOKUMENT 
SV 16 11 
Katalognummer : CB-CO-97-369-SV-C 
ISBN 92-78-22813-3 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
2£