MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

•Motiv och syfte med förslaget

I rådets förordning (EU) 2020/672 (Sure-förordningen) fastställs den rättsliga ramen för att ge ekonomiskt stöd från unionen till medlemsstater som drabbas av, eller allvarligt hotas av, stora ekonomiska störningar till följd av covid-19-utbrottet. Stöd som ges enligt Sure-förordningen ska framför allt användas för att finansiera system för korttidsarbete eller liknande åtgärder som har till syfte att skydda anställda och egenföretagare och därmed minska arbetslöshet och inkomstförluster, samt, som en komplettering, för att finansiera vissa hälsorelaterade åtgärder, särskilt på arbetsplatser.

Den 25 september 2020 beviljade rådet Malta ekonomiskt stöd i syfte att komplettera dess nationella ansträngningar att hantera effekterna av covid-19-utbrottet och bemöta de socioekonomiska konsekvenserna av utbrottet för arbetstagare och egenföretagare.

Den 10 mars 2021 lämnade Malta in en ny ansökan om ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för Sure-förordningen.

Kommissionen har i enlighet med artikel 6.2 i Sure-förordningen samrått med de maltesiska myndigheterna för att kontrollera den plötsliga och kraftiga ökning av faktiska och planerade utgifter som har direkt anknytning till Maltas arbetsmarknadsåtgärder och har föranletts av covid-19-pandemin. De ökade utgifter för vilka en ansökan om ytterligare ekonomiskt stöd görs avser i synnerhet den befintliga åtgärd som avses i rådets genomförandebeslut (EU) 2020/1352:

(a)Ett covid-19-lönetillägg som omfattar anställda och egenföretagare och syftar till att åtgärda de störningar som pandemin orsakar. Mellan mars och juni 2020 var heltidsanställda som arbetade i de sektorer som drabbats hårdast av krisen, och som förtecknas i bilaga A, berättigade till lönestöd på 800 EUR per månad (500 EUR per månad för deltidsanställda). I mindre drabbade sektorer som förtecknas i bilaga B kunde heltidsanställda få 160 EUR per månad (100 EUR per månad för deltidsanställda). I juli 2020 reviderades förteckningen över sektorer i de två bilagorna. Sektorer som tidigare fått stöd inom ramen för stödordningen, men som inte tagits med i den uppdaterade bilaga A eller B, erhöll ett lönetillägg på 600 EUR för heltidsanställda. Ordningen med dessa villkor förlängdes till slutet av 2020. Från och med januari 2021 återspeglar storleken på lönetillägget en nedgång i försäljningen under en sexmånadersperiod mellan mars och oktober 2019 jämfört med den omsättning som deklarerats under de sex månaderna mellan mars och oktober 2020. Om mervärdesskattebokföring saknas betalas lönetillägget ut på grundval av de kriterier som gällde 2020. Avsikten är att ordningen med dessa villkor ska tillämpas till slutet av 2021. Under andra halvåret 2021 kommer stödet att fortsätta att gälla i enlighet med de fastställda parametrarna för hotell- och restaurangverksamhet. För annan stödberättigande verksamhet kommer stödet att minska till 66 % under det tredje kvartalet och ytterligare till 33 % under årets sista kvartal. Stödordningen kommer endast att vara tillgänglig för de företag som redan var berättigade till stöd enligt den ursprungliga stödordningen. Enligt de nya reglerna kommer stödordningen också att omfatta nyanställda som ersätter dem som frivilligt sagt upp sin anställning efter juni 2020, så länge som det ursprungliga antalet anställda i slutet av maj 2020 inte överskrids. Myndigheternas ansökan gällde endast den del av de offentliga utgifterna som hänförde sig till de arbetstagare som var fortlöpande anställda, exklusive den del som avsåg dessa nyanställda.

Malta har lämnat relevant information till kommissionen.

På grundval av de uppgifter som är tillgängliga föreslår kommissionen att rådet ska anta ett genomförandebeslut om att bevilja ekonomiskt stöd till Malta enligt Sure-förordningen för att stödja ovannämnda åtgärder.

•Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området

Förslaget är helt förenligt med rådets förordning (EU) 2020/672, på grundval av vilken det läggs fram.

Förslaget kompletterar en annan unionsrättsakt som möjliggör stöd till medlemsstater i krissituationer, nämligen rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (förordning (EG) nr 2012/2002). Den rättsakten ändras genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/461, som antogs den 30 mars, för att utvidga tillämpningsområdet till att även omfatta större hot mot folkhälsan och för att definiera särskilda insatser som ska kunna finansieras.

•Förenlighet med unionens politik inom andra områden

Förslaget är en av flera åtgärder som tagits fram för att hantera den pågående covid-19-pandemin – ett annat exempel är investeringsinitiativet mot effekter av coronaviruset – och det är ett komplement till andra sysselsättningsstödjande instrument såsom Europeiska socialfonden och Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi)/InvestEU. Genom att i den specifika situation som uppstått till följd av covid-19-utbrottet stödja medlemsstaterna genom upp- och utlåning skapar detta förslag en andra försvarslinje för att finansiera system för korttidsarbete och liknande åtgärder som skyddar sysselsättningen och därmed anställda och egenföretagare mot risken för arbetslöshet.

2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN

•Rättslig grund