C 486/23

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om klimatanpassningsfond finansierad av Sammanhållningsfonden och Next Generation EU

(yttrande på eget initiativ)

(2022/C 486/04)

Föredragande: Ioannis VARDAKASTANIS Medföredragande: Judith VORBACH

Beslut av EESK:s plenarförsamling 20.1.2022 Rättslig grund Artikel 52.2 i arbetsordningen Yttrande på eget initiativ Ansvarig sektion Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning Antagande av sektionen 9.9.2022 Antagande vid plenarsessionen 21.9.2022 Plenarsession nr 572 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 139/3/3

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 EU är i färd med att vidta betydande åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och minska utsläppen av växthusgaser. Unionen har med sin klimat-, miljö- och energipolitik en långsiktig plan för att försöka förhindra de värsta konsekvenserna av den klimatkris som världen står inför. Det är emellertid inte säkert att det räcker.

1.2 EU gör långtgående åtaganden, men konsekvenserna av klimatförändringarna och resursbristen har redan börjat ge sig till känna. Vi måste därför anpassa oss till en ny verklighet. Unionen gör rätt i att försöka förhindra att situationen förvärras men vi saknar fortfarande beredskap för oförutsedda klimatkriser, energikriser och naturkatastrofer.

1.3 Sedan 2021 har vi upplevt två allvarliga kriser som EU:s finansieringsmekanismer visade sig vara dåligt rustade att hantera. Den första är den förödelse som orsakades av översvämningar och skogsbränder i hela Europa under sommaren 2021. Den andra är den pågående energikrisen och EU:s behov att göra sig energioberoende på grund av Rysslands invasion av Ukraina 2022.

1.4 Europeiska unionens solidaritetsfond är EU:s nuvarande mekanism för att hantera naturkatastrofer. Dess tillgängliga årliga budget är dock avsevärt mindre än kostnaderna för de skador som vållats av den senaste tidens naturkatastrofer, och måste ökas kraftigt. De EU-medel som avsätts till omställningen till grön energi är mer omfattande, men tar inte hänsyn till EU:s nuvarande akuta behov att göra sig energioberoende och den enorma risken för energifattigdom, vilka beskrivs i kommitténs yttrande ”Att ta itu med energifattigdomen och EU:s motståndskraft: utmaningar ur ett ekonomiskt och socialt perspektiv” ( 1 )

1.5 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) menar att EU behöver en ny finansieringsmekanism som kan tillhandahålla ett omedelbart och långtgående stöd till medlemsstaterna i dylika nödlägen. EESK föreslår därför att en ny klimatanpassningsfond inrättas. Dess medel bör styras om från befintliga EU-fonder, särskilt Sammanhållningsfonden och faciliteten för återhämtning och resiliens, för att förvaltas på ett rationellt och enhetligt sätt i denna nya fond.

1.6 En modernisering av finansieringsmiljön skulle också kunna omfatta att utvidga tillämpningsområdet, förstärka befintliga program och betrakta Next Generation EU som en modell för ett nytt finansieringsverktyg.

1.7 Med tanke på de stora behoven av investeringar rekommenderar EESK också att kommissionen undersöker möjligheten att stärka klimatanpassningsfonden genom att främja privata investeringar och bidrag. När det gäller i synnerhet naturkatastrofer bör kommissionen och medlemsstaterna också bemöda sig om att särskilt i riskområden öka och underlätta tillgång till försäkringsskydd och använda försäkringssystemet som ett sätt att styra finansiering till att förstärka klimatresiliensen på så vis att beroendet av EU-stöd minskar.

1.8 Klimatanpassningsfonden måste kunna anpassas och vara flexibel, och redo att reagera på nya och kommande kriser under de närmaste åren och årtiondena.

1.9 Det är avgörande att klimatanpassningsfondens funktionssätt, som är mer inriktat på snabba och brådskande insatser, är förenligt med EU:s övergripande klimat-, miljö- och energipolitik. På lång sikt kommer den att minska beroendet av katastrofinsatser och skydda mänskligheten och naturen.

2. Allmänna kommentarer

2.1 EESK konstaterar att vi bör ta itu med klimatkrisen i linje med de åtaganden som EU har gjort inom ramen för den europeiska gröna given om att genomföra Parisavtalet och målen för hållbar utveckling. EU:s klimatpolitik bör prioritera att ta itu med orsakerna till klimatförändringarna. EESK betonar dock att vi parallellt med att planera för hur växthusgasutsläppen ska minskas måste ha stabila och effektiva finansieringsmekanismer så att vi kan hantera de klimat- och energikriser som människor i EU redan drabbas av.

2.2 EESK:s vision är att inrätta en ny klimatanpassningsfond, vilket flera ledamöter av Europaparlamentet stöder ( 2 ) . Denna mekanism bör finansieras med befintliga medel från Sammanhållningsfonden och faciliteten för återhämtning och resiliens, som bör samlas i en särskild fond i syfte att förbättra effektiviteten och förkorta svarstiderna samt underlätta en centraliserad övervakning av var stöd är mest angeläget. Den bör stärka EU:s kapacitet att stödja medlemsstaterna genom att snabbt reagera vid klimat-, miljö- och energikriser. Mot bakgrund av den aktuella situationen skulle den användas till att ta itu med två av de största problemen vi står inför i nuläget: återhämtningen från de alltmer vanligt förekommande naturkatastroferna samt det akuta behovet av att ställa om till grön energi och öka EU:s energioberoende, om än med flexibilitet för hantering av kommande kriser.

2.3 EU-medel går redan till energiomställningen och återhämtning efter katastrofer, men flera olika faktorer hämmar dessa medels effektivitet. Den befintliga Europeiska unionens solidaritetsfond, som har inrättats för att hjälpa samhällen att återhämta sig från naturkatastrofer, är helt enkelt inte tillräckligt stor för att hantera omfattningen av dagens klimatkatastrofer. Finansieringen av energiomställningen är mer omfattande, men ändå långt i från tillräcklig. Dessutom förvaltas den genom ett antal olika fonder vilket medför risker för inkonsekvenser och överlappning, och på ett sätt som förenar mer omedelbara målsättningar med långsiktiga mål om att bekämpa klimatförändringarna. Behovet av att öka EU:s energioberoende på grund av Rysslands invasion av Ukraina belyser i vilken utsträckning vårt energiberoende av andra länder försvagar vår kapacitet att reagera resolut vid internationella händelser.

2.4 EESK efterlyser därför att en klimatanpassningsfond inrättas, med det särskilda syftet att hantera överhängande miljö-, klimat- och energikriser och hjälpa EU att anpassa sig till en ny verklighet i vilken sådana kriser tyvärr allt oftare förekommer. Klimatanpassningsfonden bör fungera som en finansieringsreserv som kan utnyttjas under perioder med akuta investeringsbehov.

2.5 Fonden måste erbjuda flexibilitet och stabilitet för snabba och långtgående investeringar så att EU:s omedelbara behov tillgodoses, samtidigt som den förblir förenlig med den långsiktiga klimat- och energipolitiken. Den bör förena en del av de sammanhållningsmedel som för närvarande har avsatts för klimatfrågor, befintliga Europeiska unionens solidaritetsfond och en del av finansieringen från faciliteten för återhämtning och resiliens som har avsatts för miljöreformer. Genom att samla dessa resurser i en särskild fond som tydligt inriktas på brådskande åtgärder förbättras insatsernas effektivitet och underlättas övervakningen av var stöd är mest angeläget. Det borde förbättra möjligheterna att utan dröjsmål styra medel dit de behövs.

2.6 En modernisering av finansieringsmiljön skulle också kunna omfatta att utvidga tillämpningsområdet och förstärka befintliga program. Med tanke på det gemensamma intresset och det akuta behovet av att bekämpa klimatförändringarna och deras katastrofala konsekvenser betonar EESK även att en förbättrad finansieringsmetod kommer att krävas i framtiden. Även om en gyllene regel för gröna investeringar med rätta skulle tillämpas kan det hända att en del medlemsstater fortfarande inte har kapacitet att uppbringa de enorma investeringsbelopp som krävs utan att äventyra sin finanspolitiska stabilitet. EESK rekommenderar därför också att Next Generation EU ska betraktas som en modell för finansieringen av klimatanpassningsfonden. Bidrag och/eller lån från denna fond bör frigöras på villkor att den medlemsstat eller region som tar emot dem investerar i att bekämpa klimatförändringarna eller deras konsekvenser, till exempel genom att senare göra investeringar i förnybar och fossilfri energi. Alla sådana politiska åtgärder måste dock kopplas till ett obligatoriskt deltagande av arbetsmarknadens parter och civilsamhällesorganisationer. Sammanhållningspolitikens princip om partnerskap måste också respekteras.

2.7 EESK vill fästa uppmärksamheten på att enbart en klimatanpassningsfond inte kommer att räcka för att hantera konsekvenserna av naturkatastrofer och täcka kostnaderna för klimatanpassning för att möjliggöra bättre resiliens. I samband med detta pekar EESK på den så kallade klimatskyddsklyftan, dvs. andelen icke-försäkrade ekonomiska förluster som orsakas av klimatrelaterade katastrofer. Försäkringsskyddet mot naturkatastrofer är fortfarande lågt i Europa, enbart omkring 35 % av skadorna på grund av naturkatastrofer mellan 1980 och 2017 åtnjöt försäkringsskydd ( 3 ) . Det är därför viktigt att närmare undersöka och främja försäkringsskyddet mot katastrofer i medlemsstaterna samt nationella försäkringssystem som uppmuntrar användarna att investera i anpassning, vilket minskar belastningen på EU-medel och gynnar proaktiva investeringar. Dialog mellan berörda parter samt innovation när det gäller försäkringsprodukter kan utveckla nya lösningar för risköverföring inom försäkrings- och återförsäkringssystemet samtidigt som finansmarknadens stabilitet och konsumentskydd prioriteras ( 4 ) . Detta skulle förbättra klimatanpassningsfondens kapacitet att möta kommande utmaningar.

2.8 EU-medel spelar också en viktig roll som groddkapital för att locka privata investeringar, bland annat i anpassningar för att förbättra motståndskraften mot klimatförändringar.

3. Klimatanpassningsfonden som ett verktyg för återhämtning och beredskap vid katastrofer

3.1 I en interinstitutionell EU-studie talar man klarspråk om hur brådskande det är att ta itu med klimatkatastrofen: Planeten kan klara av en ökning på högst 1,5 grader, och om temperaturerna stiger ytterligare efter 2030 kommer vi att drabbas av ännu mer torka, översvämningar, extrem värme och fattigdom för hundratals miljoner människor. Dessutom kommer de mest utsatta folken förmodligen att försvinna ( 5 )

3.2 Det blir allt tydligare att vi är mycket dåligt förberedda på att hantera de utmaningar som klimatförändringarna medför. Under 2021 upplevde EU:s medlemsstater en förödelse utan motstycke på grund av naturkatastrofer – från översvämningar med dödlig utgång i Tyskland och Beneluxländerna till katastrofala skogsbränder i Grekland och Spanien. Klimatkrisen, jämte andra orsaker till miljöförstöring, föranleder oss att tro att förstörelse och naturkatastrofer kommer att bli det nya normala, snarare än ett undantag. I samma mån som effektiva åtgärder mot klimatförändringar och miljöförstöring skjuts upp, försvagas eller kringgås, ökar dessa risker.

3.3 Åtminstone 240 människor miste livet i de översvämningar som drabbade Västeuropa under sommaren 2021 ( 6 ) , och många fler har fått flytta och förlorat sina hem. I Grekland uppstod inte mindre än 500 skogsbränder under värmeböljan som svepte över landet ( 7 )

3.4 Inte bara omfattningen av förstörelsen och antalet förlorade människoliv på grund av miljökatastrofer år 2021 är utan motstycke, utan också de ekonomiska kostnaderna för de drabbade samhällena. Kostnaden för skadorna på grund av översvämningarna i Västeuropa har beräknats till 38 miljarder euro ( 8 ) . Greklands premiärminister var nödd att godkänna ett stödpaket på 500 miljoner euro för ön Evia, den region som drabbades hårdast av bränderna ( 9 )

3.5 Ingen del av världen undkommer de ökande farorna på grund av naturkatastrofer. Ingen EU-medlemsstat är heller tillräckligt rustad att bemästra utmaningar av denna omfattning – varken i fråga om resurser och material för att hantera torka, skogsbränder och översvämningar eller när det gäller de medel som behövs för återhämtning i drabbade områden.

3.6 Investeringar från klimatanpassningsfonden i syfte att hantera naturkatastrofer bör fungera som ett komplement till befintlig finansiering från de europeiska struktur- och investeringsfonderna för beredskap och förebyggande vid katastrofer. Enorma investeringar krävs för att skapa resiliens mot klimatförändringarnas konsekvenser, t.ex. investeringar i att uppföra fördämningar, översvämningssäkra byggnader, skydd mot kusterosion, utrustning för att övervaka och begränsa skogsbränder samt teknik för att bland annat spara och lagra färskvatten i områden som drabbas av torka. Även om struktur- och investeringsfonderna bör verka på förhand för att minska eventuella skador bör klimatanpassningsfonden kunna sätta in snabba insatser i fall där sådana förebyggande åtgärder inte har lyckats avvärja vissa skador.

3.7 EESK betonar att de förväntade konsekvenserna av klimatkrisen kräver en mycket mer robust stödmekanism än den nuvarande. Den totala budgeten för Europeiska unionens solidaritetsfond är begränsad till totalt 500 miljoner euro per år ( 10 ) . Sedan Europeiska unionens solidaritetsfond inrättades år 2002 har den tillhandahållit stöd till 28 olika europeiska länder på över sju miljarder euro ( 11 ) . Detta är imponerande, men är inte ens i närheten av att täcka kostnaderna för de skador som uppstod på grund av naturkatastrofer enbart under 2021.

3.8 Vid naturkatastrofer ser vi en ökad risk för förlust av människoliv i de befolkningsgrupper som är svåra att evakuera från drabbade områden. Detta gäller särskilt äldre, personer med funktionsnedsättning och barn. Investeringar bör fokuseras på att säkerställa att räddningstjänster har tillgång till material samt har räddningstjänstpersonal i beredskap så att de kan hjälpa alla som behöver extra assistans. Det är också svårare för mindre bemedlade personer att evakuera på grund av kostnaderna för alternativ logi och sämre tillgång till persontransportmedel. Detta borde kunna åtgärdas med hjälp av klimatanpassningsfonden.

4. Klimatanpassningsfonden banar väg för den gröna energiomställningen

4.1 EESK anser att klimatanpassning också handlar om vår anpassning till en ny verklighet med hållbar energiproduktion. Händelseutvecklingen på senare tid har medfört enorma och akuta utmaningar för EU när det gäller energioberoende. Detta förutsågs inte när den fleråriga budgetramen, Next Generation EU och ramen för ekonomisk styrning utarbetades. Med hänvisning till kommissionens REPowerEU ( 12 ) och Europeiska rådets slutsatser håller EESK till fullo med om att argumenten för energioberoende och främjande av förnybara energikällor aldrig har varit så starka som efter Rysslands invasion av Ukraina.

4.2 EESK betonar att vi måste rikta fokus på den roll som grön och fossilfri teknik, förbättringar av energieffektivitet och minskad efterfrågan på energi kan spela i att förbättra EU:s energiförsörjning samt bidra till överkomliga energipriser. Detta kommer att bidra till att vi skyddas från prisstegringar, vilka hindrar ekonomisk tillväxt, förvärrar ojämlikhet, ger upphov till energifattigdom, ökar produktionskostnader och hämmar EU:s konkurrenskraft. EESK välkomnar i synnerhet att vi snabbare bygger ut innovativa vätgasbaserade lösningar och förnybar el till ett konkurrenskraftigt pris inom industrin.

4.3 Behovet av att snabbt och ambitiöst investera i att miljövänligare energiformer produceras i EU har aldrig varit så stort som nu. Även om EU under alla omständigheter på lång sikt bör eftersträva att uppnå målen om grön energiproduktion och självförsörjning av energi har EU i nuläget ett omedelbart behov av att trygga sin energiförsörjning från alternativa källor till överkomliga priser, utan att för den sakens skull äventyra ovanstående mål. De brådskande investeringsbehoven för att ge medborgarna överkomlig energi från alternativa källor skulle kunna hanteras genom klimatanpassningsfonden på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt än befintliga mekanismer.

4.4 För EESK är det allt tydligare att energiberoendet är en av orsakerna till att EU:s åtgärder gentemot länder som Ryssland försvagas, vilket klart framgår av EU:s reaktion på invasionen av Ukraina. Det nuvarande alltför stora beroendet av rysk gas undergräver EU:s och medlemsstaternas förmåga att vidta snabba åtgärder utan att de egna medborgarna riskerar att drabbas av bränslebrist eller hamna i energifattigdom. Tyvärr utgör planerna på att köpa naturgas från USA inte en hållbar eller miljömässigt ansvarsfull lösning ( 13 )

4.5 Klimatanpassningsfonden bör vara ett sätt att finansiera vårt akuta behov av EU-producerad grön och fossilfri energi och kan hjälpa oss att uppnå en nollutsläppsekonomi tack vare ambitiös anskaffning av befintlig teknik och investeringar i att ta fram ny teknik. EESK betonar att kriget i Ukraina inte får leda till att EU försummar sitt arbete med att uppnå miljömässiga och sociala mål, som utgör grunden på vilken en stark ekonomi byggs på lång sikt.

4.6 När det gäller att minska energianvändningen varierar framstegen avsevärt mellan medlemsstaterna. Under 2018 hade bara elva av de 27 medlemsstaterna sänkt sin totala inhemska efterfrågan på energi i förhållande till målet för 2020. På det stora hela är EU långt ifrån att uppnå sina mål för 2030, vilket innebär att ytterligare insatser krävs. Lyckligtvis har andelen energi från förnybara energikällor i unionens slutliga energianvändning (brutto) ökat stadigt. I 55 %-paketet föreslås att andelen förnybar energi ska uppgå till 40 % av energianvändningen senast 2030. De förnybara energikällornas andel i energianvändningen varierar avsevärt inom EU, på samma vis som kapaciteten att producera förnybar energi varierar på grund av budgetbegränsningar och geografiska förutsättningar. I vissa länder är den installerade solcellskapaciteten per capita ganska låg, trots en stor potential på detta område. Andra länder har en hög andel förnybar energi tack vare gynnsamma geografiska förutsättningar för vattenkraftverk.

4.7 Förstärkta insatser för att gynna den gröna energiomställningen går hand i hand med nya finansieringsbehov – det är brådskande att agera mot bakgrund av energikrisen och EU:s ökande behov att göra sig energioberoende. För att ge ny skjuts åt 55 %-paketet med högre satta mål och ett snabbare införande av förnybar energi, till exempel genom att bygga ut solenergi och vindkraft och förbättra energieffektiviteten, kommer det att krävas väl tilltagna finansieringsåtgärder. Kommissionen har meddelat sin avsikt att bedöma dessa finansieringsbehov inom ramen för förslagen om REPowerEU ( 14 ) utifrån en kartläggning av behoven i medlemsstaterna samt kraven vad gäller gränsöverskridande investeringar. EESK välkomnar detta, men påtalar att de nuvarande finansieringsverktygen på EU-nivå och nationell nivå inte kommer att räcka och att åtgärder krävs redan nu för att göra förnybar energi till en del av lösningen. Klimatanpassningsfondens satsningar på förnybar energi bör också höjas genom att locka privata investeringar, och fonden bör tillhandahålla groddkapital.

4.8 När investeringar för att förbättra EU:s energioberoende trappas upp bör det ske i linje med ett fokus på omställningen till grön och förnybar energi. För att lyckas kommer EU att behöva göra betydande långsiktiga investeringar i forskning och innovation, utöver mer omedelbara investeringar från klimatanpassningsfonden, och det kommer att krävas nya produktions- och konsumtionsmönster så att vår kapacitet att erbjuda ren energi till överkomliga priser för alla förbättras. EU:s agenda för forskning och innovation står redan nu bakom detta mål, och det finns potential för avsevärda framsteg. Denna forskningsbaserade ansats måste dock åtföljas av att medlemsstaterna åtar sig att producera miljövänligare energi och att ställa om från traditionella metoder för energiproduktion, i synnerhet de medlemsstater som fortfarande i hög grad är beroende av kol.

4.9 EESK välkomnar de belopp som anslagits till klimatpolitik i den fleråriga budgetramen och Next Generation EU, men betonar samtidigt att de mest omedelbara miljöhoten för människor i EU har förändrats sedan dessa instrument utarbetades och att nya förhållningssätt krävs. EESK ber kommissionen att utöver att inrätta denna nya fond se över finansieringsmiljön i syfte att identifiera luckor i denna samt vilka delar av klimatpolitiken som behöver extra tillskott av finansiering.

5. Att säkerställa att EU:s befintliga klimat- och energipolitik förblir kraftfull och att klimatanpassningsfonden är förenlig med den

5.1 Klimatanpassningsfonden kan utgöra ett mycket konkret svar för att möta det icke-tillgodosedda behovet av EU-finansiering – den skulle ha tillräckliga medel tillgängliga för att snabbt kunna svara på klimat-, miljö- och energikriser. Fonden måste dock vara konsekvent och förenlig med EU:s övergripande politik på dessa områden.

5.2 Eftersom klimatkrisen är ett systemproblem, som inte känner några gränser, måste vi få till stånd systemförändringar gällande hur vår ekonomi fungerar. Det är avgörande att regeringar förbinder sig att vidta systemlösningar i stället för att bara ta itu med symtomen på problemet.

5.3 Det finns enorma skillnader i hur individer och grupper engagerar sig eller påverkas, vilket förvärrar problemet med klimatförändringarna. Dessa skillnader rör koldioxidavtryck, för vilka det finns avsevärda skillnader gällande koldioxidutsläpp per capita i olika EU-medlemsstater och regioner. Vi ser också skillnader rörande klimatförändringarnas konsekvenser, förmågan att anpassa sig till och hantera utmaningarna, och till sist de klimatpolitiska åtgärdernas effekter samt nära förestående och betydande strukturella förändringar.

5.4 Inom EU varierar dessa klimateffekter dessutom kraftigt inom och mellan medlemsstaterna, beroende på geografiska förutsättningar samt ekonomins tillstånd och struktur. 7 % av EU:s befolkning bor till exempel i områden med hög översvämningsrisk, medan över 9 % bor i områden som kännetecknas av 120 dagar utan regn.

5.5 Strävan efter en rättvis omställning bör vila på hållbara sociala villkor i linje med målen för hållbar utveckling och den europeiska pelaren för sociala rättigheter. EESK efterfrågar därtill att man tar ett helhetsgrepp om frågan om miljömässig hållbarhet och hänvisar till taxonomiförordningen, i vilken följande sex miljömål fastslås: begränsning av klimatförändringar, anpassning till klimatförändringar, hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser, omställning till en cirkulär ekonomi, förebyggande och begränsning av föroreningar samt skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem.

5.6 Med en godkänd budget på över 330 miljarder euro under den nuvarande programperioden är sammanhållningspolitiken för närvarande det största och viktigaste gemensamma investeringsverktyget i Europa och spelar därför en avgörande roll i hanteringen av klimatkrisen. Skillnaderna inom och mellan medlemsstaterna, som sammanhållningspolitiken har som mål att jämna ut, påverkas också med stor sannolikhet av klimatförändringarna och deras konsekvenser. Planerna för återhämtning och resiliens sätter även ett starkt fokus på klimatet. Vi ser tydliga finansieringsåtaganden, men menar att det finns ett behov av en tydlig och strukturerad översikt över vilka medel som är avsedda för att hantera klimatförändringarna, och av hur de förvaltas.

5.7 EESK betonar även att lokala och regionala myndigheter måste göra tydliga politiska åtaganden om att uppnå klimatmålen. Det finns ett akut behov av att intensifiera dialogen på flera nivåer mellan de nationella, regionala och lokala myndigheterna om planering och genomförande av nationella klimatåtgärder, direkt tillgång till medel för lokala myndigheter och övervakning av hur långt man kommit i vidtagandet av åtgärder. Arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället måste involveras i denna process för att säkerställa en jämvikt så att intressena hos alla grupper i det organiserade civila samhället respekteras.

5.8 EESK betonar att lokala, sociala och regionala partner spelar en central roll när det gäller att hantera klimatförändringarnas konsekvenser. Tyvärr är det finansiella stöd som många av dessa aktörer får till sin verksamhet fortfarande långt ifrån tillräckligt för att de ska klara utmaningarna de står inför. Bland annat måste Fonden för en rättvis omställning stärkas för att tillhandahålla ett bättre stöd.

5.9 EESK insisterar på att omställningen till miljömässig hållbarhet måste vara inkluderande samt respektera målen för hållbar utveckling och den europeiska pelaren för sociala rättigheter. De viktigaste kriterierna måste mot bakgrund av detta omfatta att bevara och skapa nya gröna arbetstillfällen av hög kvalitet, tillhandahålla utbildning och inkluderande sociala åtgärder genom att utveckla alternativa klimatneutrala ekonomiska sektorer för den regionala befolkningen. Den måste uppväga eventuella regressiva effekter av klimatpolitiska åtgärder och strukturella förändringar. Offentliga upphandlingar och statliga stödåtgärder till företag bör till exempel villkoras mot skapande av arbetstillfällen av hög kvalitet och mot att arbetstagarrättigheter och skattskyldigheter respekteras. Dessutom måste utsatta personer skyddas från klimatförändringarnas konsekvenser – energifattigdom bör alltid bekämpas. Slutligen hänvisar EESK till principen i EU:s taxonomi om att inte orsaka betydande skada, enligt vilken inga miljömål får äventyras på grund av genomförandet av olika politiska åtgärder.

5.10 Eftersom formell och icke-formell utbildning utgör viktiga mekanismer för att bekämpa klimatkrisen är det mycket viktigt att satsa på lättillgänglig utbildning om klimatförändringar och aktivt medborgarskap. Utbildning om hållbarhet är ett kraftfullt verktyg att utrusta ungdomar med och ger dem möjlighet att delta i samtalen om vilken riktning den konkreta klimatpolitiken ska ta. Utbildningens roll i kampen mot klimatförändringarna erkänns i allt högre grad.

Bryssel den 21 september 2022. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) https://www.eesc.europa.eu/sv/our-work/opinions-information-reports/opinions/tackling-energy-poverty-and-eus-resilience-challenges-economic-and-social-perspective (se sidan 88 i detta nummer av EUT).

(2) ”Regional development MEPs suggest to set-up a Climate Change Adaptation Fund” | Nyheter | Europaparlamentet.

(3) ”Economic losses from climate-related extremes in Europe” — Europeiska miljöbyrån.

(4) ”Att bygga upp ett klimatresilient Europa – den nya EU-strategin för klimatanpassning” COM(2021) 82 final, avsnitt 2.2.3, och ”Strategi för att finansiera omställningen till en hållbar ekonomi” COM(2021) 390 final, avsnitt II och III, åtgärd 2 c, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndighetens (Eiopa) ”The pilot dashboard on insurance protection gap for natural catastrophes” och diskussionsunderlag.

(5) ESPAS_Report.pdf, s. 8.

(6) https://www.brusselstimes.com/belgium-all-news/199487/europes-summer-floods-amount-to-worlds-second-most-costly-natural-disaster-of-2021

(7) https://www.reuters.com/world/europe/greece-starts-count-cost-after-week-devastating-fires-2021-08-09/

(8) ”Europe's summer floods amount to world's second-most costly natural disaster of 2021” (brusselstimes.com).

(9) https://www.reuters.com/world/europe/greece-starts-count-cost-after-week-devastating-fires-2021-08-09/

(10) Europeiska unionens solidaritetsfond.

(11) https://ec.europa.eu/regional_policy/sv/funding/solidarity-fund/

(12) Planen REPowerEU COM(2022) 230 final.

(13) ”U.S., EU strike LNG deal as Europe seeks to cut Russian gas” | Reuters.

(14) COM(2022) 230 final.