EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 03.09.1997 
KOM(97)43 7 slutlig 
Rapport friu kommissionen till ridet och Europaparlamentet 
Årsrapport 1996 om 
humanitärt bistånd 

Innehållsfdrteckning 
Sammanfattning 
1. 
2. 
3. 
4. 
5. Institutionell ram 
1.1. Rådets förordning och samordning med medlemsstaterna 
1.2. Finansiell grund 
Hjälpmedel 
2.1. Ramavtal om partnerskap 
2.2. Databaser och förvaltningssystem 
Humanitära biståndsinsatser 
3 .1. Statistisk översikt 
3.2. Översikt över insatserna -allmänna frågor 
3.3. Före detta Jugoslavien 
3.4. Länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet 
3 .4.1. Området kring de stora sjöarna 
3.4.2. ECHO-Flight 
3.4.3. Angola 
3.4.4. Somalia 
3.4.5. Sudan och norra Uganda 
3.4.6. Liberia 
3.4.7. Haiti 
3 .4.8. Sierra Leone 
3.4.9. Mali 
3.5. Ryssland och Oberoende staters samvälde 
3.5.1. Ryska federationen 
3.5.2. Tadzjikistan 
3. 5. 3. Kirghistan 
3 .5 .4. Södra Kaukasus 
3.6. Asien 
3.7. Nordafrika och Mellanöstern 
3. 8. Latinamerika 
Horisontell verksamhet 
4.1. lnformationsverksamhet 
4.2. Samarbete och samordning 
4.2.1. Samordning mellan enheterna 
4.2.2. Europaparlamentet 
4.2.3. Icke-statliga organisationer 
4.2.4. Förenta nationerna 
4.2.5. USA 
4.2.6.Andra tredje länder 
4.3. Utvärdering 
4.4. Katastrotberedskap 
Utsikter för 1997 4 
5 
5 
5 
6 
6 
6 
7 
7 
11 
12 
14 
14 
15 
15 
16 
16 
17 
17 
18 
18 
19 
19 
19 
19 
20 
21 
21 
22 
22 
22 
23 
23 
24 
25 
·26 
27 
27 
28 
28 
29 2· 
Statistikbilagor 
Bilaga Sl 
Bilaga S2 
Bilaga S3 
Bilaga S4 
Bilaga SS 
Bilaga S6 
Diagram i texten Finansiella beslut sammanställda per budgetkälla 1992-1996 
Finansiella beslut sammanställda per land som mottagit 
humanitärt bistånd 1994-95-96 
Finansiella beslut om humanitärt bistånd per region 
1995 och 1996 
EG-kontrakt för humanitärt bistånd 1992-93-94-95-96 
Europeiska kommissionens.(ECHO) finansiella beslut 
beträffande de drabbade befolkningsgrupperna i Burundi och i 
Rwanda mellan 21 oktober 1993 och december 1996 
Gemenskapsstödet till f.d. Jugoslavien fördelat per republik 
från 1991 till 1996 
Fördelning per typ av gemenskapsstöd till f.d Jugoslavien 1996 
Diagram 1 Humanitärt bistånd, finansiella beslut per budgetkälla 
1994-1995-1996 
Diagram 2 Finansiella beslut om humanitärt stöd per region 
1995 et 1996 
Diagram 3 Det totala humanitära biståndet 
1992-1993-1994-1995-1996 3 
Sammanfattning 
Under 1996 anslog kommissionen 656 miljoner ecu till humanitärt bistånd vilket är något 
mindre än året innan. Det totala beloppet för humanitärt bistånd för de fem senaste åren 
uppgick därmed till 3 084 miljoner ecu. De mest omfattande humanitära insatserna under 
1996 genomfördes fortfarande i f.d. Jugoslavien och området runt de stora sjöarna i Afrika. 
Sammanlagt ett sextiotal länder mottog humanitärt stöd, bland annat Afghanistan, Angola, 
Sudan, Somalia, Sierra Leone, Liberia, Ryska federationen (Tjetjenien), Georgien, 
Armenien, Azerbajdzjan, Tadzjikistan, Kirghistan, Irak och Haiti. 
1996, när Europeiska gemenskapernas kontor för humanitärt bistånd, ECHO, varit i drift i 
fyra år trädde rådets förordning om humanitärt bistånd i kraft, och en kommitte bestående 
av företrädare för medlemsstaterna inrättades. Kommittens verksamhet har varit intensiv, 
och under året sammanträdde den fem gånger och yttrade sig positivt om utkast till förslag 
gällande humanitärt bistånd ~ch diskuterade olika policyfrågor. 
Våldsamma konflikter och följderna av dessa utgjorde även under 1996 den främsta 
orsaken till de flesta humanitära kriserna. Till följd av dessa kriser fanns det totalt i världen 
fler flyktingar och internt tvångsförflyttade personer än någonsin förr. Dessa människor är 
för sin överlevnad ofta helt beroende av hjälp utifrån. Samtidigt som Olfren i dessa kriser 
fick hjälp med den omedelbara nödsituationen, stod det klart för det humanitära samfundet 
att det brådskade att finna politiska lösningar till de underliggande problemen. 
Kommissionen fortsätter att lägga stor vikt vid samordning av sina humanitära åtgärder 
med det rehabiliterings- och utvecklingsarbete som bedrivs på längre sikt. För att förstärka 
denna samordning började kommissionen 1996 inrätta arbetsgrupper sammansatta av 
tjänstemän från flera avdelningar för de länder och regioner som för närvarande övergår 
från förhållanden som präglas av_ akuta behov till det stadium när rehabilitering och 
utveckling på längre sikt krävs. 
Utvärderingsverksamheten inom ECHO har utökats och nådde under 1996. den omfattning 
som eftersträvas. På grundval av den metod som presenterades i "Praktisk 
utvärderingshandledning" vilken gavs ut 1995 har ECHO utvecklat sin verksamhet genom 
att prioritera utvärdering av program men också utvärdera specifika insatser. 
Kommissionen har under det gångna året fortsatt att prioritera informationsverksamhet och 
öppenhet genom att ställa skrifter, information och hjälpmedel till pressens och 
etermediernas förfogande, och genom att utveckla verksamhet tillsammans med 
medlemsstaterna, samt icke-statliga och internationella organisationer. 4 
1. Institutionell ram 
1.1 Rådets förordning och samordning med medlemsstaterrta 
Ministerrådet antog den 20 juni 1996 rådets förordning (EG) om humanitärt bistånd I som 
trädde i kraft den 5 juli 1996. I denna förordning fastställs målen och de allmänna 
riktlinjerna för det humanitära biståndet, de åtgärder som skall vidtas för att säkerställa god 
samordning samt sätt på vilka gemenskapen, medlemsstatema, de internationella 
organisationerna och de icke-statliga organisationerna kan samarbeta. 
I förordningen behandlas sålunda vilka katastrofsituationer som motiverar beviljande av 
humanitärt bistånd från gemenskapen, vilken typ av stöd som kan finansieras och hur 
räddningsaktionerna sammanfogas med katastrofberedskap, återhämtning och 
återuppbyggnad. Förbindelserna mellan de partner som genomför det humanitära biståndet 
tas också upp liksom samarbetet mellan Europeiska unionens medlemsstater, och 
förordningen innehåller också bestämmelser om regelbunden utvärdering av humanitära 
biståndsinsatser. 
Förordningen har medfört väsentliga förändringar av beslutsprocessen genom att en 
kommitte sammansatt av företrädare för medlemsstaterna inrättas, vars ordförande är en 
företrädare för kommissionen som också bistår kommitten i utövandet av dess 
befogenheter. 
Kommitten för humanitärt bistånd yttrar sig om vissa förslag från kommissionen och 
särskilt om de övergripande planerna för humanitärt bistånd och icke brådskande projekt 
för belopp som överstiger 2 miljoner ecu. Kommitten har varit mycket aktiv och 
sammanträdde fem gånger från det att förordningen trädde i kraft och fram till årsskiftet. 
Kommitten yttrade sig positivt om alla utkast till förslag som kommissionen överlämnade. 
Kommitten har också granskat olika frågor av mer övergripande karaktär inom området för 
humanitärt bistånd och har därmed gjort det möjligt att utveckla dialogen mellan 
kommissionen och medlemsstatema och att eftersträva utökad samordning enligt den 
modell med informella möten var tredje månad som följdes innan förordningen antogs. 
Kommitten har behandlat en rad olika frågor såsom kriterier för godkännande av icke­
statliga organisationer, problem med utvärdering och system som möjliggör förbättrad 
samordning och förbättrat informationsutbyte. 
1.2 Finansiell grund 
Det stora flertalet av de insatser som genomförs av kommissionen genom ECHO 
finansieras ur unionens allmänna budget. En smärre del, som 1996 var mycket mindre än 
tidigare år, av de insatser som görs i AVS-länderna finansierades också inom ramen för 
finansprotokollet till Lomekonventionen (3 miljoner ecu). 
1 EGT nr L 163, 2.7.1996, s. I. 5 
Under de sex senaste åren har de hwnanitär åtgärder som vidtagits av kommissionen på 
unionens vägnar ökat sjufalt, vilket gör kommissionen till den största offentliga källan till 
finansiering av hwnanitärt bistånd i dag. Det årliga belopp som kommissionen beviljat för 
hwnanitärt bistånd har sålunda stigit från 114 miljoner ecu 1991 till 692 miljoner ecu 1995 
och ungefär 656 miljoner ecu 1996. För 1997 uppgick anslagen i kapitlet "humanitärt 
bistånd" (B7-21) i unionens budget ursprungligen till 315,2 miljoner ecu. Ytterligare medel 
kan komma att frigöras under året beroende på hur den humanitära situationen utvecklas. 
Den finansiella situationen för det hwnanitära biståndet är dock i vissa avseenden mindre 
tillfredsställande. Det största problemet är den långdragna förfarande som krävs för att 
frigöra anslag från unionens budgetreserv, till vilket kommer kravet på att 80 % av de 
medel som ursprungligen anslogs först skall ha utbetalats. Dessa administrativa krav har 
ibland visat sig helt oförenliga med de behov som måste tillfredsställas i en kris. 
2. Hjälpmedel 
2.1 Ramavtal om partnerskap 
Efter det att rådets förordning (EG) om hwnanitärt bistånd antagits åtenmptogs vid ett möte 
i april mellan ECHO och företrädare för dess partner de diskussiom.,r om översyn av 
ramavtalet om partnerskap som legat nere sedan andra hälften av 1995. En arbetsgrupp 
inom ECHO arbetar sedan dess med att färdigställa en ny text som tar hänsyn till de 
inleqande diskussionerna och den erfarenhet som har vunnits. De ändringar som planeras 
rör de allmänna villkoren, modellen till genomförandekontrakt samt bilagorna till denna. 
ECHO försöker sålunda förena den smidighet som dess partner önskar med den strikthet 
som ständigt krävs i kontrollen av hur gemenskapsmedlen utnyttjas. Den översyn som 
planeras måste sålunda ha som mål att 
a) upprätta en rimlig jämvikt mellan smidighet och strikt kontroll, 
b) säkerställa att kontrollerna verkligen ger resultat. 
Kommissionen har också informerat kommitten om de ändringar som den planerar att vidta 
i ramavtalet om partnerskap, till exempel vad gäller behovet av bättre praktisk information 
för att följa upp insatserna samt rapporternas format och innehåll. 
2.2 Databaser och förvaltningssystem 
Det hwnanitära biståndet omfattar ett stort antal skilda scenarier, situationer, aktörer och 
behov och täcker hela jordens yta. Lämpliga kommunikationer krävs om man skall kunna 
mobilisera alla faktorer på ett samordnat sätt för att hjälpa människor som faller offer för en 
hwnanitär katastrof och på bästa sätt utnyttja de tillgängliga resurserna. De moderna 
elektroniska databaserna och de databaserade systemen för kommunikation och förvaltning 
spelar en allt viktigare roll. 6 
ECHO:s databas för ekonomisk förvaltning med namnet HOPE (Humanitarian Office 
Programme Environment), inklusive modulen för förvaltning av avtal, är i drift sedan 
mitten av år 1996. Nya moduler skall enligt planerna beställas 1997 för utvärdering av 
humanitära biståndsinsatser, för analys av finansiella kontroller och upprättande av 
rapporter och för uppföljning av åtgärder. I databasen HOPE planerar man att införa 
information från medlemsstaterna på området för humanitärt bistånd via rapporterna i 14-
punktssystemet. 
Nya sidor har lagts in på kommissionens server på Internet (EUROPA) för att bland annat 
sprida statistiska uppgifter från databasen HOPE. 
Adressen till hemsidan är: 
http://www. cec. lu/en/commlecho/echo. html 
Sedan januari 1996 erbjuder kommissionens e-mail X400 (Route 400) avancerade 
möjligheter till elektronisk kommunikation inom enheterna och mellan dem, mellan 
unionens institutioner och framför allt externt; med ECHO:s partner och med de 
insatsområden som finns på Internet. 
Adressen till ECHOS:s tjänstemän är: förnamn.efternamn@echo.cec.be 
3. Humanitära biståndsinsatser 
3 .1 Statistisk översikt 
År 1996 kan betraktas som en konsolideringsperiod i processen att producera 
uttömmande och riktig statistik. Denna statistik är ett mycket viktigt förvaltningsverktyg 
och fyller också ett stort behov av information, samordning och öppenhet. 
ECHO:s statistikbulletin ~tkommer var tredje månad och flyktingstatistik från databasen 
PISG finns tillgänglig varje halvår. Vissa av de statistiska rapporter som ECHO 
sammanställer bifogas denna rapport (statistikbilagorna S 1 till S7). 
Under 1996 var omfattningen av de humanitära biståndsinsatserna jämförbar med 1995 
och de beslut som fattades avsåg ett sammanlagt belopp på 656 miljoner ecu. 
Även om det finns statistik för varje land över den totalsumma som tagits i anspråk under 
året, bör det framhållas att kontrakten i vissa fall inte tecknas förrän påföljande år. 
Statistiken för varje partner upprättas på basis av beloppen för de kontrakt som tecknats 
fram till årets slut och ger sålunda lägre siffror. 
I bilagorna S2 och S3 återfinns en förteckning per land över de beslut om finansiering 
som fattats och i bilaga S4 en förteckning per partner. Dessa siffror har sammanställts i 
diagrammen 2 och 3 på baksidan. För att undvika upprepningar nämns inte alltid de 
aktuella siffrorna i länderavsnitten nedan. 7 
 
800.00 
700.00 
600.00 
500.00 
400.00 
300.00 
200.00 
100.00 
0.00 
MECU Humanitarian Aid Fir:aancial Decisions by Source of Finance 1994-1995-1996 
EDF BUDGET TOTAL FIGURE 1 
fil1994 
1995 
01996 
oO 
• FIGURE 2 
j.-----FI_N_A_N_C_IA_L_D_E_C_IS-IO_N_S_F_O_R_H_U_M_A_N_I_T_A_R_IA_N_A_ID_B_Y_R_E_G_I_O_N _____ ------. 
ACP 
43% EX-YUGOSLAVIA 
33% 
IRAQ 
4% ASIA 
8% GLOBAL 
1% EASTERN EUROPE 
0% 
IRAQ 
4% 
ASIA 
5% 
EASTERN EUROPE 
0% C.I.S 
NORTH AFRICMIIIDDLE EAST 
3% 
LATIN AMERICA 
3% 
GLOBAL 
2% 
EX-YUGOSLAVIA 
29% Asp..-. OQI01/97 
350,000, 
300,000, 
CECDIRECT 
150,000, Total Humanitarian Assistance 
MEMBER STATES 
GOVNTS OTHER 
GOVNTS ECNGO'S FIGURE 3 
D 1992 01.993 ~ 1994 131995  1996 
UNITED NATIONS 
~::::;~;: 
OTHER NGO'S LOCAL NGO'S 
c 
3 .2 Översikt över insatserna -allmänna frågor 
I detta avsnitt lämnas en allmän överblick över det humanitära bistånd som givits i olika 
delar av världen med en kort redogörelse för den politiska situationen i de länder och 
områden där läget ger upphov till särskild oro ur humanitär synvinkel. I dessa nationella 
rapporter framträder vissa punkter av betydelse för humanitärt bistånd i allmänhet och för 
de som idag berörs av detta i hela världen. 
Ett utmärkande drag för den föränderliga internationella miljö i vilket det humanitära 
biståndet ges är den stora ökningen av antalet konflikter, varav flertalet är interna kriser 
som får internationella återverkningar. Dessa kriser har ofta sitt ursprung i politiska, 
ekonomiska eller etniska spännningar. Själva konflikternas karaktär har utvecklats så att 
de alltmer påverkar civilbefolkningen och ibland till och med riktar in sig på den. 
Konsekvenserna är uppenbara: ett hittills oöverträffat antal flyktingar och internt 
tvångsförflyttade som behöver massivt humanitärt bistånd. 
Beviljandet av humanitärt bistånd under så komplicerade politiska förhållanden har givit 
upphov till några grundläggande och komplexa frågor beträffande biståndets neutralitet 
och opartiskhet. De produkter som levereras som humanitärt bistånd, såsom mat och 
läkemedel, är mycket värdefulla for parterna i en konflikt. Plundring av lager, såsom skett 
i exempelvis Zaire och Liberia, och ett stort antal attacker på humanitär biståndspersonal 
vittnar om detta. Ett annat hinder som det akuta humanitära biståndet stöter på är de 
stridande parternas eller regeringarnas vägran att bereda tillträde till de hjälpbehövande. 
Följden av dessa säkerhetsproblem har blivit att man allt oftare anlitar väpnade styrkor 
både för att garantera att bistånd och personal kommer säkert fram till sin destination, och 
för direkta fredsuppdrag. Bland de dilemman som det humanitära samfundet står inför 
under dessa politiskt förvirrade förhållanden märks bland annat följande: 
Hur kan de humanitära biståndsorganisationerna ta itu med problem med kränkande 
av mänskliga rättigheter när de hotas av utvisning vilket skulle medföra att biståndet 
stryps? 
Hur kan de humanitära biståndsorganisationerna lösa problem med distribution av 
humanitärt bistånd i krigsområden och samtidigt undvika manipulation och plundring 
från de parter som är inblandade i konflikten? 
Hur kan humanitära biståndsorganisationer samarbeta med de militära 
myndigheterna och vilka effekter får detta på deras neutralitet och opartiskhet? 
Hur kan humanitära biståndsorganisationer skydda biståndsarbetama? 
Det humanitära samfundet i sin helhet kan förmodligen inte ge något exakt svar på 
flertalet av dessa frågor, som dagligen ställs inom humanitär verksamhet. Det är dock 
ytterst viktigt att givarna, de icke-statliga organisationerna och Förenta nationerna 
fortsätter diskussionerna och att lärdom fortlöpande dras av praktiska erfarenheter från 
fältet. 11 
På grund av det stora antalet organisationer som är engagerade inom området för 
humanitärt bistånd och de komplexa situationer som de möter har samordningen mellan 
givarna och de organ som genomför insatserna blivit allt viktigare. 
Helst borde samordningen omfatta flera aspekter av det internationella biståndet inklusive 
både institutionella och grundläggande perspektiv. Samordningen melJan institutionerna 
borde syfta till att efter fördjupad utvärdering av behoven på ett effektivt sätt kombinera 
de åtgärder som vidtas samtidigt som hänsyn tas till varje institutions roll och kompetens. 
Erfarenheterna från Liberia visar att nära samordning på fältet gör det möjligt att undvika 
att de krigförande grupperna manipulerar biståndet. 
Erfarenheterna från humanitära insatser har också visat att det är av stor betydelse att 
stödet målinriktas omsorgsfullt så att det kanaliseras till dem som verkligen behöver det. 
Denna styrning är ytterst viktig inte bara för att medlen skall kunna användas på bästa 
möjliga sätt, utan också för att det humanitära biståndet även i fortsättningen skall åtnjuta 
allmänt och politiskt stöd och för att de institutioner som tillhandahåller biståndet skall 
betraktas som ansvariga. 
Under 1996 riktades uppmärksamheten på det humanitära bistånde~s sociala aspekter, 
särskilt på grund av händelserna i Afghanistan där de muslimska fundamentalisterna, 
talibanerna, efter att ha tagit kontrollen i Kabul antog lagar som förbjöd kvinnor att 
arbeta. Dessa lagar hade stora negativa återverkningar, inte bara för de tusentals familjer 
där kvinnorna var familjeförsörjare och som berövades sina inkomster utan också för 
offentliga institutioner och humanitära verksamheter såsom sjukhus där kvinnor tidigare 
utgjorde en stor del av personalstyrkan. De flesta organisationer som finns företrädda i 
regionen fortsätter dock att ge bistånd trots de dagliga kränkningarna av mänskliga 
rättigheter och försöker fylla de mest akuta humanitära behoven genom att leverera mat, 
läkemedel och sjukvårdshjälp till de mest utsatta befolkningsgrupperna. Händelser som 
dessa har givit upphov till debatt inom EU, och problematiken kvinnor/män har 
diskuterats inom rådet och vid de seminarier för företrädare för icke-statliga 
organisationer, Förenta nationernas organisationer samt experter som har ägt rum under 
året. Tonvikten har lagts vid integration av dessa frågor i all politik och inom alla insatser 
som rör krisförebyggande arbete, katastrofhjälp och rehabilitering efter akuta kriser, och 
även väpnade konflikter. 
En annan viktig punkt i det arbete som påbörjades 1996 är strategin för att sammanfoga 
hjälpaktioner med återhämtnings- och utvecklingsbistånd, för att bättre kunna samordna 
det bistånd som ges inom ramen för det humanitära biståndet med stödet för 
rehabilitering och utveckling på längre sikt. I detta syfte inrättas inom huvudkontoret och 
på fältet arbetsgrupper med uppgift att förbereda strategier, finansiering och samordning 
med övriga parter i syfte att förbättra utformningen av biståndets olika faser i de länder 
och regioner som är på väg ut ur en akut humanitär krissituation. 
3.3 Före detta Jugoslavien 
Europeiska kommissionen anslog år 1996 187 miljoner ecu för humanitärt bistånd till 
offren i konflikten i f.d. Jugoslavien. Genom fredsavtalen i Dayton och i Paris som 12 
undertecknades i december 1995, avslutades mer än fyra års krig i detta land. Trots att 
hotet om att fientligheterna skulle återupptas med framgång avvärjdes under hela 1996 
har flera viktiga civila aspekter av fredsavtalet ännu inte genomförts. Den politiska 
enigheten i Bosnien-Herzegovina måste byggas upp. Det finns ännu ingen fri rörlighet 
och skyddet av mänskliga rättigheter förblir otillräckligt. De lokala myndigheterna i 
många delar av Bosnien-Herzegovina motsätter sig fortfarande starkt att 
minoritetsgrupper återvänder, och tillämpar en tvångsförflyttningspolitik, i övertygelsen 
att etnisk segregation är något av det viktigaste som uppnåtts genom konflikten. De 
minoriteter som finns kvar i denna region trakasseras och fördrivs fortfarande. 
I Förenta Nationernas flyktingkommissariats (UNHCR) första repatrieringsplan förutsågs 
att 870 000 tvångsförflyttade personer och flyktingar skulle återvända till Bosnien­
Herzegovina under år 1996. Denna plan visade sig vara alltför optimistisk. De nuvarande 
uppskattningarna pekar endast på 220 000 till 240 000 återvändande under 1996, vilket 
innebär att fler än 700 000 flyktingar från Bosnien-Herzegovina inte har återvänt till f.d. 
Jugoslavien OGh att det återstår 1,5 miljoner tvångsförflyttade personer och flyktingar i 
regionen. Fram tills nu har freden inte medfört någon väsentlig förbättring av den 
humanitära situationen i de regioner där konflikten härjade. En stor del av befolkningen 
lever fortfarande under exceptionella och svåra förhållanden, i läger eller provisoriska 
bostäder. Många har varken anställning eller inkomst och är sålunda helt beroende av 
humanitärt bistånd. För närvarande saknar de lokala myndigheterna både de 
förvaltningsmedel och den förmåga som krävs för att ta hand om dessa människor. 
ECHO har fortsatt att leverera livsnödvändigt humanitärt bistånd till krigsoffer och 
tvångsförflyttade i hela Bosnien-Herzegovina. När fientligheterna upphörde underlättades 
tillträdet och detta har gjort det möjligt att upptäcka behov som inte kunnat fyllas tidigare, 
särskilt i Republika Srpska där myndigheterna fram till slutet av 1995 vägrade släppa in 
internationellt bistånd. I allmänhet har större och mer selektiv styrning av det humanitära 
biståndet gjort det möjligt att nå de mest sårbara mottagarna som ofta befinner sig i de 
regioner till vilka tillträde förvägrades under konflikten. 
Tonvikten har alltmer lagts på akut återuppbyggnad av grundläggande och sociala 
infrastrukturer, särskilt i de områden som kan komma att ta emot tvångsförflyttade 
personer eller flyktingar, samtidigt som projekten för inkomstskapande och psykosocialt 
stöd har dragits ner i och med att de ekonomiska och sociala förhållanden normaliserats. 
ECHO, som är angeläget att smidigt kunna övergå från akut bistånd till återuppbyggnad, 
har under 1996 intensifierat samarbetet med andra avdelningar inom kommissionen för 
att säkerställa att de program som genomförs kompletterar varandra och är samstämmiga. 
Samordningen mellan avdelningarna har varit särskilt intensiv när det gäller flyktingars 
återvändande, som är ett område där medlemsstaternas insatser har integrerats i de 
pågående programmen. 
Efter den kroatiska offensiven i augusti 1995 vinnlade sig Kroatien under 1996 om att 
stärka sin ekonomi och att stabilisera det politiska läget i regionerna Krajina och Västra 
Slavonien som tidigare kontrollerats av serberna. Tvångsförflyttade personer och 
flyktingar började återvända till dessa regioner 1996, och enligt officiell statistik har 
hittills 40 000 personer återvänt till sin hemort. 13 
ECHO har under det gångna året fortsatt sitt program för direkt livsmedelshjälp i 
Kroatien och har försett 380 000 flyktingar och tvångsförflyttade med baslivsmedel. 
Kontoret genomförde en särskild insats för att bistå de bosniska flyktingarna i 
Kupljensko-lägret till dess att det stängde i juli 1996 och den serbiska befolkningen i 
Krajina som stannat kvar efter den kroatiska offensiven i augusti 1995. 
Trots att de ekonomiska sanktionerna har lyfts har läget i Förbundsrepubliken 
Jugoslavien (Serbien-Montenegro) knappast förbättrats under 1996. Antalet flyktingar 
från Kroatien och Bosnien-Herzegovina förblir stort, och hittills har endast ett fåtal av 
dem återvänt till sina hemländer. En folkräkning som genomfördes gemensamt av 
UNHCR och de serbiska myndigheterna i juli visade att det fanns 566 000 flyktingar i 
republiken varav endast 10% uttryckte en önskan om att återvända till sin hemort. 
Under 1996 levererade ECHO grundläggande bistånd till 400 000 personer i 
förbundsrepubliken, huvudsakligen inom programmet för direkt livsmedelshjälp, och 
fanns närvarande i Kosovo där medicinsk och psykosocial hjälp gavs till de mest 
behövande. 
I september 1996 stängde ECHO som planerat sitt kontor i Skopje i f.d. jugoslaviska 
republiken Makedonien, men de insatser som finansierats av ECHO fortsatte till slutet av 
året. Fortsatt bistånd kommer att ges genom Phare-programmet som genomförs av GD 
IA. 
3 .4 Länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet 
3.4.1 Området kring de stora sjöarna 
Området kring de stora sjöarna, där omkring 1, 7 miljoner ruandiska och burundiska 
flyktingar har levt i över två år (huvudsakligen i Zaire och i Tanzania), drabbades av stora 
humanitära kriser i slutet av 1996. 
Under mitten av november ägde sammanstötningar rum i hela Kivu mellan en 
rebellrörelse huvudsakligen sammansatt av Banyamulenge (zairier av tutsisläkt) och 
soldater ur de f.d. "FAR" -trupperna (Rwandas väpnade front), Interhamwe och zairiska 
soldater. Flyktinglägren attackerades brutalt, städerna Goma, Bukavu och Uvira intogs 
snabbt av rebellerna, och efter att ha plundrats, oftast av zairiska soldater på flykt, 
tvingades de humanitära organisationerna snabbt dra sig tillbaka. 
Ett stort antal flyktingar flydde i panik mot västra Zaire (Walikale, Kisang~i, Shabunda 
och Fizi) tillsammans med hundratusentals zairier. På grund av det spända läget har inget 
bistånd i någon större omfattning kunnat nå de flyktingar som är spridda i Kivu eller de 
zairier som flytt. Deras humanitära situation är mycket svår. 
Omkring 600 000 ruandiska flyktingar i Goma-området (Zaire) och 500 000 flyktingar 
från Tanzania har dock kunnat återvända till Rwanda under december månad under 
relativt ordnade förhållanden. En process för att gradvis återintegrera de återvändande i 
deras hemorter har nu påbörjats. 14 
I Burundi har den politiska och militära situationen försämrats ytterligare och ger upphov 
till ett fortsatt flöde av omkring 1 500 till 2 000 burundier per vecka till Tanzania där 
omkring 200 000 flyktingar fortfarande vistas i lägren. 
Under 1996 har ECHO fortsatt att stödja humanitära program som genomförts av icke­
statliga organisationer och internationella organisationer, och i samband med detta lämnat 
bistånd till flyktingar i lägren via UNHCR·samt stött de mest utsatta grupperna i Burundi 
och Rwanda via icke-statliga organisationer. Efter händelserna i november och för att 
kunna ta hand om den plötslig strömmen av återvändande flyktingar till Rwanda, 
beviljade kommissionen i december snabbt tilläggsfinansiering på 168 miljoner ecu. 
Därmed uppgår kommissionens humanitära insats i området runt de stora sjöarna till 
drygt 560 miljoner ecu (sedan oktober 1993). 
ECHO avser att under 1997 fortsätta att finansiera humanitärt bistånd till flyktingar och 
till tvångsförflyttade personer i Zaire på de platser där säkerhetsförhållanden och 
tillträdesmöjligheter så medger. 
I Rwanda har ECHO stött akuta reparationsprogram för bostäder, program för 
återuppbyggnad av sanitära och sjukvårdsstrukturer samt program f<;>r hjälp till övergivna 
barn och människor i fängsligt förvar. Kommissionen prioriterar nu att gradvis ersätta det 
humanitära biståndet med utvecklingsprogram. 
I Burundi kommer akut bistånd att fortsätta vad gäller läkarvård och mat samt 
dricksvattensförsörjning. ECHO planerar också att fortsätta finansieringen av bistånd till 
burundiska flyktingar i Tanzania. 
3 .4.2 ECHO-Flight 
ECHO-Flight som inrättades 1994 fortsatte sin verksamhet på Afrikas horn under 1996. 
Sju flygplan baserade i Nairobi, Djibouti, Mandera och Lokichoggio, används för 
närvarande för humanitära insatser i Somalia, Kenya och i södra Sudan. 
Mellan maj 1994 och slutet av 1996 transporterade Echo-Flight över 75 000 personer och 
30 000 ton varor under mer än 27 000 flygtimmar. Tolv miljoner ecu beviljades 1996 för 
att möjliggöra fortsatta insatser genom Echo-Flight, och särskilt för att finansiera en 
Herkules C-130 från det belgiska flygvapnet baserad i Nairobi. 
3.4.3 Angola 
Genomförandet av Lusakaavtalen som undertecknades i november 1994 har försenats 
avsevärt. De humanitära biståndsprogrammen, särskilt i de områden där befolkningen inte 
har fått tillräckligt stöd och som nu kontrolleras av UNIT A, försvåras av den osäkerhet 
som råder på grund av minor och brottslighet. Dessutom förhindras fortfarande den fria 
rörlighet för personer och varor som fastställs i Lusakaprotokollet. 
Kommissionens humanitära bistånd uppgick 1996 till 14.1 miljoner ecu och omfattade 
huvudsakligen områdena hälsovård, distribution av basvaror, logistik och minröjning. 15 
Biståndet hade som dubbelt mål dels att snabbt lindra den agolanska befolkningens 
lidande genom att minska dödligheten och sjukdomsfrekvensen och dels att genom den 
internationella närvaron bidra till fredsprocessen och till landets enande samt till att 
återupprätta ett förtroendefullt klimat. 
Under år 1996 företog ECHO och GD VIII en övergripande utvärdering av situationen 
inom hälsosektorn för att fastställa en allmän ram för gemenskapsstödet på detta område. 
GD VIII kommer att koncentrera största delen av sina rehabiliteringsåtgärder, inklusive 
insatser inom hälsosektorn, till provinserna Beguela, Bie, Huambo, Huila och Luanda, 
medan ECHO kommer att förstärka sitt stöd till de övriga provinserna. 
3 .4.4 Somalia 
Den politiska situationen i södra Somalia fortsatte under 1996 att präglas av 
konfrontationer mellan ledarna för de olika klaner och grupper som strävar efter att ta 
kontrollen över hela landet. I nordvästra delen av landet har den självproklamerade 
självständiga somaliska staten upplevt ett visst mått av ekonomisk återhämtning trots den 
rådande politiska osäkerheten. 
Under 1996 anslog ECHO 5 miljoner ecu till det humanitära biståndet i Somalia och 
uppställde som dubbla mal dels att tillgodose de akuta behoven på nationell nivå 
(kolerabekämpning och terapeutisk näringstillförsel) och dels att tillfredsställa de mest 
utsatta gruppernas grundläggande behov inom de sektorer som ännu inte bedöms som 
tillräckligt säkra för de rehabiliteringsprojekt som finansieras av GD VIII. 
3.4.5 Sudan och norra Uganda 
Utsikterna att finna en lösning på konflikten i södra Sudan var mer osäkra än någonsin 
under 1996, trots att några grupper i den södra delen av landet, som bekämpar dels 
Sudanska folkets befrielsearme (SPLA) och dels regeringen och andra fraktioner i syd, 
slöt en "politisk stadga" med regeringen. Andra akuta behov som inte är direkt knutna till 
konflikten gjorde sig kännbara under året med två utbrott av kolera och en översvämning 
i Pochalla-området. 
Under 1996 uppgick ECHO:s humanitära bistånd i regionen till över 13 miljoner ecu. 
ECHO:s insatser täckte den norra delen av Uganda, de områden som står under den 
sudanesiska regeringens kontroll och de områden som kontrolleras av grupperna i söder. 
Under året började ECHO minska stödet till sudanesiska flyktingar i norra Uganda 
eftersom oroligheterna starkt försvårade genomförandet av programmet för flyktingars 
inflyttning. 
Säkerhetsproblem och transportsvårigheter liksom det landningsförbud som den 
sudanesiska regeringen införde på flera landningsbanor medförde att de humanitära 
insatserna i stor omfattning förhindrades. 
ECHO stödde flexibla ingripanden i de svåraste sektorerna vilket var en förutsättning för 
att mer strukturerade projekt skulle kunna genomföras. ECHO har också fokuserat på 16 
andra sektorer, bland annat veterinärprogram och program för säkrad 
livsmedelsförsörjning (utrustning och distribution av fiskeredskap). 
3.4.6 Liberia 
Efter påtryckningar från det internationella samfundet återupptogs fredsprocessen i 
Liberia sommaren 1996. Efter undertecknandet av Abuja Il-avtalet i augusti 1996 råder 
en skör fred mellan grupperna. Demobiliseringen började den 22 november och förlöper 
för närvarande utan alltför stora problem. 
På det humanitära planet var den viktigaste händelsen den omfattande plundringen av 
biståndsförråd och av humanitära organisationers kontor som ägde rum när Monrovia 
skövlades i april 1996. Hjälporganens och givarnas reaktion på de krigförande gruppernas 
manipulation och förskingring av stödet var att göra gemensam front, och beslut fattades 
om att inta ett "minimalistiskt" förhållningssätt för att skydda personal och materiel och 
för att inte "göda" kriget. Denna metod, som baserades på ett nära samarbete mellan 
givare och hjälporgan, exakt målinriktning och övervakning av stödet samt förebyggande 
åtgärder, gjorde det möjligt att bemöta samtliga behov med ett bistånd som begränsades 
till det strikt nödvändiga. 
Efter att den övergripande planen antagits i slutet av 1995 fattade ECHO under 1996 
endast ett nytt beslut om finansiering med ett belopp på 1, 9 miljoner ecu för att fylla de 
nya behov som uppdagades när de områden som tidigare varit stängda öppnades. Flera 
samordningsmöten med givare och hjälporgan ägde rum. Det nära samarbetet mellan 
ECHO och GD VIII upprätthölls både vid huvudkontoret och på fältet, vilket gjorde det 
möjligt att genom en tydlig uppdelning av ansvarsområden optimera effekterna av båda 
avdelningars finansiella insatser. 
3.4.7 Haiti 
Med en inkomst per capita på endast 270 US dollar förblir Haiti det fattigaste landet på 
norra halvklotet. Landet är fortfarande beroende av internationellt stöd och 
reformprogrammet (privatisering och strukturanpassning) kan inte genomföras utan 
finansiellt stöd från givare och biståndsinsatser från privata organisationer. 
Efter den svåra period som följde när embargot lyftes står nu ECHO inför en allmän 
humanitär kris. 40 % av den haitiska befolkningen har inte tillgång till primärhälsovård, 
och undernäring och diarre förblir de viktigaste orsakerna till barnadödligheten. Detta år 
har ECHO antagit en övergripande plan på 10 miljoner ecu som huvudsakligen fokuserar 
på hälsovård. Denna plan omfattar hela det haitiska territoriet med de största insatserna i 
tre områden och tar hänsyn till övriga biståndsgivares åtgärder (medlemsländer, 
Världsbanken, USAID och Utvecklingsbanken). Denna övergripande plan som 
samordnas av ECHO:s kontor i Haiti genomförs av mer än tjugo europeiska och lokala 
partner (icke-statliga organisationer, Röda korset och FN-organ). Även om det inte finns 
några tillförlitliga hälsoindikatorer för att mäta biståndets effekter, är det obestridligt att 
detta bistånd bidrar till en viss politisk och social stabilisering genom att omedelbart fylla 
befolkningens mest akuta behov. 17 
3.4.8 Sierra Leone 
År 1996 präglades av hopp och fred med två stora politiska händelser. Dels överlämnade 
militärjuntan makten till en civil regering och till den nya presidenten, A.T. Kabbah, efter 
de demokratiska valen som· hölls i februari. Och dels utmynnade fredsförhandlingarna 
med rebellrörelsen slutligen i att ett fredsavtal undertecknades den 30 november i 
Abidjan. Den förbättring av situationen som skett sedan 1995 är imponerande. De flesta 
behov, särskilt av mat och hälsovård, är numera under kontroll och transporten av 
biståndet på båda sidor om frontlinjen har förbättrats trots ihållande säkerhetsproblem 
förorsakade av beväpnade gäng. 
Återvändandet och inflyttningen av både tvångsförflyttade personer (500 000 till 
800 000) och flyktingar från Guinea (300 000) har dock knappast börjat eftersom dessa 
grupper inväntar en stabilisering av freden och garantier om bättre säkerhet innan de 
återvänder. Trots att flera rehabiliteringsprogram har startat och trots den tonvikt som 
ECHO lagt vid snabb övergång från de humanitära programmen, som totalt uppgick till 
6,3 miljoner ecu under 1996, till rehabilitering, så är humanitärt bistånd fortfarande 
motiverat i lägren för tvångsförflyttade och i de områden som nyligen ö:ipnats. 
ECHO har aktivt samordnat insatserna på plats bland annat för att förbättra 
målinriktningen av livsmedelsbiståndet och för att minska beroendet. De program som 
erhållit stöd har haft avgörande betydelse för att förbättra den humanitära situationen 
som helhet. 
3.4.9 Mali 
I mars 1996 stadfästes officiellt fredsavtalet mellan den maliska regeringen och 
tuaregemas rebellrörelse. Efter fem års inbördeskrig är de flesta viktiga strukturer i den 
norra delen av landet sönderslagna och hela väven av samhälleliga relationer måste 
byggas upp på nytt. Programmet för demobilisering har varit svårt att genomföra. 
På det humanitära planet präglas situationen av den stora ( över I 00 000 personer) och 
spontana återflyttningen av flyktingar och tvångsförflyttade till deras hemtrakter. 
Förseningar i organisationen och genomförandet av programmen för återflyttning av 
befolkningen och rehabiliteringsprogrammen har kraftigt underminerat strävan att 
återupprätta den socio-ekonomiska strukturen och riskerar därmed att störa stabiliseringen 
1 norr. 
I syfte att snabbt fylla de primära och väsentliga behoven (vatten, mat, hälsovård) fattade 
ECHO beslut om ett humanitärt biståndsprogram på 1 miljon ecu som startade i februari 
1996. Detta program omfattar de tre "känsliga" områdena i norr dit människor nu 
återvänder och på nytt bosätter sig. Detta program, som har förlängts genom ett nytt 
beslut om 1, 1 miljon ecu, bygger på kontinuitet och samordnas med åtgärder som bedrivs 
av GD VIII. ECHO planerar att upprätthålla sin närvaro till slutet av 1997 för att täcka 
hela övergångsfasen med återvändande och bosättning. 18 
3.5 Ryssland och Oberoende staters samvälde. 
3.5.1 Ryska federationen 
Under 1996 ägde hårda strider rum mellan ryska trupper och tjetjenska rebeller fram till 
dess att ett fredsavtal undertecknades i augusti 1996 och den ryska armen påböijade sitt 
tillbakadragande. Trots avtalet förblir läget instabilt i norra Kaukasien. Fortfarande finns 
tiotusentals internt tvångsförflyttade civila i Tjetjenien och i grannrepublikerna 
Ingouchie och Daghestan. 
Under hela det gångna året har ECHO prioriterat att lämna akut bistånd till offren för 
kriget i Tjetjenien och att nå fram till de mest utsatta tjetjenerna som förflyttats till 
Daghestan och Ingouchie. Genom det stöd på 8,8 miljoner ecu som beviljades detta 
område 1996 finansierades huvudsakligen läkarvård, såsom reparation av vissa viktiga 
strukturer, samt genomförande av tydligt målinriktade livsmedelsprogram och program 
för dränering och vattenförsörjning i syfte att rädda liv under strider, underlätta 
återvändande för de personer som förflyttats inom landet och främja integreringen av 
dessa människor. Alla ECHO:s partner ställs inför fortsatta säkerhetsproblem och 
svårigheter att få tillträde till de befolkningsgrupper som behöver hjälp. 
3.5.2 Tadzjikistan 
På grund av den allvarliga ekonomiska kris som härjar i detta land där alla socio­
ekonomiska indikatorer sjunker, det instabila politiska läget för regimen och 
upptrappningen av striderna, vilka nått en intensitet som endast hade sitt motstycke i 
inbördeskriget 1992-1993 och vilka medfört förflyttning av ytterligare 25 000-30 000 
personer, har de humanitära behoven växt lavinartat och visar sig på alla områden. Den 
redan ytterst svåra situationen för de svagaste grupperna har försämrats under det gångna 
året. 
ECHO har fokuserat sina insatser, som totalt uppgår till 14.1 miljoner ecu, på leverans av 
ytterligare livsmedelsransoner till de mest drabbade människorna i hela landet (585 000) 
och på medicinskt bistånd till distrikts- och länssjukhusen. Verksamheten i dessa sjukhus 
är helt beroende av internationellt stöd. I den östra delen av landet där klimatet och de 
geografiska förhållandena är svårast har ECHO finansierat ett integrerat program för mat, 
sjukvård och hjälpmedel för uppvärmning till förmån för skolor och sjukhus. Dessutom 
genomförs i den södra delen av landet program för bassjukvård och förebyggande av 
epidemier. ECHO har också lanserat ett pilotprogram för jordbruksutveckling för att 
förbättra livsmedelssituationen i vissa regioner. GD VIII deltar aktivt i detta program. 
3.5.3 Kirghizistan 
I Kirghizistan beror de humanitära behoven huvudsakligen på den allvarliga ekonomiska 
nedgång som landet-upplever sedan början av 90-talet. Efter fem års djup kris började 
slutligen BNP stiga under 1996 även om inflation och handelsunderskott ökade. När det 
gäller säkrad livsmedelsförsörjning tycks läget ha förbättrats avsevärt och Kirghizistan 19 
skulle sålunda kunna nå tröskeln för självförsörjning med livsmedel på makroekonomisk 
nivå. Denna tillväxt utgår dock· från en mycket låg nivå och kommer åtminstone på kort 
sikt inte att ha någon positiv inverkan på de mest utsatta befolkningsgruppernas 
levnadsvillkor. 
De 3,92 miljoner· ecu som ECHO anslog under 1996 möjliggjorde leverans av 
livsmedelsbistånd till de familjer och grupper som var mest utsatta för den osäkra 
tillgången på mat samt medicinskt bistånd till vårdstrukturer och till utvalda, känsliga 
regioner där barnadödligheten fortfarande är oacceptabelt hög. Med hänsyn till 
utvecklingen av den ekonomiska situationen har GD VIII och ECHO kommit överens om 
att ECHO gradvis skall avsluta sitt allmänna livsmedelsprogram under det kommande 
året. Om sådana insatser fortfarande visar sig nödvändiga kommer GD VIII att stödja 
dem. 
3.5.4 Södra Kaukasus 
Armenien, Azerbajdzjan och Georgien 
Förutom i Abkhazien och hela Nagorno-Karabagh har de vilda strid ~r som förekom i 
Transkaukasus i början av 90-talet nu lagt sig. Den ekonomiska tillbakagången har 
hejdats i de tre länderna, men de reformer som inleddes som svar på IMF:s och 
Världsbankens rekommendationer har medfört en avsevärd tillbakagång på det sociala 
området och resulterat i prishöjningar och det statligt finansierade hälsovårdssystemets 
sammanbrott. Därmed har vissa gruppers behov ökat, exempelvis de äldres behov av 
mat och hälsovård. Antalet flyktingar och internt tvångsförflyttade personer i området 
överstiger fortfarande en miljon. Vissa av dessa personer, men inte alla, är i behov av 
stöd. 
ECHO har anslagit 23 miljoner ecu till dessa tre länder och fortsätter att understryka 
behovet av en proaktiv strategi baserad på en bedömning av behoven. De program som 
inte särskilt är inriktade på de mest behövande erhåller inte längre stöd medan de som 
strävar efter att sammanfoga bistånd och utvecklingsinsatser prioriteras. 
På livsmedelsområdet täcks fortfarande ungefär 40 % av de dagliga livsmedelsbehoven 
för nästan 750 000 personer av de icke-statliga o~ganisationer som stöds av ECHO. Där 
det är möjligt organiseras livsmedelsbiståndet så att man undviker beroende. I flera 
landsbygdsområden erhåller familjerna utsäde och redskap och livsmedelsbiståndet har 
gradvis dragits in. Inom hälsosektorn syftar biståndet till att i högre grad bereda tillträde 
till vård för de personer som inte har ekonomiska möjligheter att betala för den. Endast 
omsorgsfullt utvalda sjukhus och grundläggande hälsovårdsprogram erhåller stöd, medan 
program för distribution av läkemedel på nationell nivå har upphört. Brådskande 
reparationer i flertalet av de tillfälliga . bostäderna för internt tvångsförflyttade har 
avslutats, vilket har gjort det möjligt att förbättra levnadsvillkoren för ungefär 80 000 
tvångsförflyttade personer i Georgien och Azerbajdzjan'. I Azerbajdzjan har ytterligare 
30 000 tvångsförflyttade personer erhållit nya tillfälliga bostäder. 20 
3.6 Asien 
Asien är en kontinent där naturkatastrofer är vanligt förekommande och det är således 
mycket svårt att från ett år till ett annat förutse vilka typer av insatser som kommer att 
krävas där. År 1996 är ett perfekt exempel på detta. För första gången ingrep ECHO i 
Kina och gav medicinsk hjälp och livsmedelsbistånd vid tre katastrofer som följde efter 
varandra (jordbävning i februari, snöstorm i mars och översvämning i juli). ECHO har 
också finansierat nödhjälpsåtgärder för att bistå offren för jordbävningskatastrofen i 
Indonesien och för de två svåra tyfoner som drog fram över Bangladesh i april och över 
Indien i november. Kontoret har också beviljat livsmedelsbistånd till de som drabbades 
av översvämningarna 1995 i Laos liksom till de människor som varit med om liknande 
katastrofer i Nordkorea och i Vietnam. Eftersom situationen i Sri Lanka visar tecken på 
att försämras har ECHO fortsatt att finansiera bistånd till konfliktens offer där. 
I Afghanistan har ECHO fortsatt sitt biståndsprogram riktat till offren för det inbördeskrig 
som fortsatt rasar i landet. ECHO har satt upp som mål att hjälpa de mest behövande och 
tillgodose de akuta behoven i fråga om livsmedel, hälsovård, läkarvård och ortopedisk 
vård, samt att säkerställa akut rehabilitering och minröjningsinsatser. Civilbefolkningen 
ställs inte endast inför krigets följder utan måste också foga sig i de lagar som de nya 
härskarna i Kabul inför, vilka exempelvis förbjuder kvinnor att arbeta och hindrar dem 
från att erhålla en inkomst för att överleva. Läget för änkor är särskilt kritiskt. 25 000 av 
dem är familjeförsörjare och saknar nu möjlighet att livnära sin familj. 
ECHO har fattat beslut om att fortsätta att stödja programmet för proteser som genomförs 
av Handicap International i olika provinser i Kambodja. I Thailand har ECHO i nästan två 
år stött biståndsinsatser till Karenflyktingar längs gränsen till Burma. 
I Irak har kommissionen fortsatt sin humanitära biståndsverksamhet i irakiska Kurdistan 
och i de centrala och södra delarna av landet och är utan tvekan den största 
bidragsgivaren i regionen. Åtgärderna fokuseras på livsmedelsbistånd till de mest sårbara 
grupperna såsom gravida kvinnor, änkor, barn och äldre som fallit offer för "Operation 
Anfall" och lokala krigshandlingar samt till tvångsförflyttade personer i allmänhet. En 
andra del av detta bistånd syftar till att stödja ekonomiska verksamheter som bedöms som 
centrala, nämligen utbildning och hälsovård. 
3.7 Nordafrika och Mellanöstern 
Förbindelserna mellan Polisario och Marocko har inte förbättrats och läget tyder för 
närvarande inte på någon möjlighet för Sahraouis-flyktingama i Algeriet att återvända. 
ECHO har infört ett program för akut livsmedelsbistånd till denna folkgrupp som är helt 
beroende av internationellt bistånd, samt olika projekt för akut rehabilitering och 
medicinskt-sanitärt bistånd för 7 miljoner ecu. 
Situationen i Palestina ger fortfarande anledning till oro. Försämringen av förbindelserna 
mellan Israel och Palestina försvårar fullföljandet av fredsprocessen och utsätter 
palestinierna för allvarliga ekonomiska och sociala problem. Därför beviljades de akut 21 
livsmedelsbistånd när den israeliska armen stängde av de ockuperade områdena. ECHO 
har också fortsatt sitt bistånd till hälso-och sjukvården, där de ekonomiska problemen är 
stora och där inte ens elementär vård kan säkerställas i brist på stöd utifrån. Inom denna 
ram har ECHO för totalt 9 miljoner ecu bland annat finansierat insatser för akut 
rehabilitering av statliga och privata kliniker och sjukhus samt en bred 
vaccinationskampanj 
Humanitärt bistånd har givits till de mest sårbara libanesiska befolkningsgrupperna, bland 
annat till följd av de aktioner som utfördes av den israeliska armen i södra Libanon i maj 
förra året. För att råda bot på de särskilt svåra förhållanden som råder för de palestinska 
flyktingarna i Libanon har ECHO använt 4,4 miljoner ecu för att stödja hälso-och 
sjukvård i lägren och för att ge befolkningen tillgång till grundläggande vård. 
3 .8 Latinamerika 
ECHO:s insatser i Latinamerika under 1996 utgjorde en fortsättning på den verksamhet 
som inleddes 1995. Även om Kuba fortfarande är huvudmottagare av humanitärt bistånd 
har de fördrivna befolkningsgrupperna i Guatemala, Colombia OC' , Peru också varit 
föremål för särskilda åtgärder. 
I Guatemala fokuseras stödet på återflyttning av de personer som har flytt till Mexiko och 
den stora strömmen internt förflyttade som tvingats ge sig iväg på grund av 
inbördeskriget. De åtgärder som ECHO har genomfört i Guatemala för att integrera dessa 
flyktingar har medverkat till att återupprätta freden. Också i Peru har ECHO stött 
tvångsförflyttade som återvänt till sina hemtrakter. I Colombia har ECHO finansierat 
basstöd till våldsoffren och särskilt till mödrar som blivit änkor och till föräldralösa barn. 
I Kuba har de humanitära åtgärderna genomförts av europeiska icke-statliga 
organisationer som har samordnat sina leveranser av livsmedelsstöd och läkarvård till de 
mest sårbara grupperna, nämligen gravida kvinnor, barn och äldre. I Nicaragua har de 
europeiska icke-statliga organisationerna bedrivit ett program för epidemibekämpning. I 
hela regionen har stöd givits till offer för naturkatastrofer. Två jordbävningar inträffade 
1996 i Ecuador och i Peru, medan Costa Rica och Honduras drabbades av 
översvämningar till följd av orkaner. ECHO:s partner hade då möjlighet att ge akut 
nödhjälp till de drabbade. 
4. Horisontell verksamhet 
4 .1 Informationsverksamhet 
ECHO:s strategi när det gäller kommunikation är att ställa information och material, 
skrifter samt audio-visuella produktioner till pressens, radiostationernas och 
televisionskanalernas förfogande och att organisera aktioner tillsammans med de icke­
statliga och internationella organisationerna och medlemsländerna. 22 
• Medier: ECHO har givit ut presskommunikeer som har förmedlats genom 
talesmannatjänsten. Besök har organiserats för journalister på de platser där ECHO 
bedriver verksamhet, ibland på initiativ av de icke-statliga organisationerna och av 
de FN-organ som är ECHO:s partner. 
• ECHO:s europeiska TV och radiopris: ECHO har inrättat pris för tankeväckande 
mediatäckning av humanitära problem och dessa pris delades ut vid en ceremoni i 
Dublin i december i närvaro av president Mary Robinson. Avsikten är att dessa pris 
skall delas ut varje år. 
• Audiovisuella produktioner: ECHO har delfinansierat ett antal video-och 
kortfilmer avsedda att ge icke-statliga organisationer en möjlighet att presentera sitt 
arbete och sin samhällsfunktion för en lokal publik. De flesta av dessa filmer har 
sänts i medlemsstaternas televisionskanaler. 
• Skrifter: ECHO utger en årlig rapport på sex språk inklusive ryska. Flera 
nummer av ECHO News, det nyhetsbrev som utkommer en gång var tredje månad 
på engelska och franska, och flera ECHO Files, som är detaljerade rapporter om 
särskilda humanitära kriser, har ägnats åt Kambodja och kriget i Tjetjenien. Foldrar 
och särskilda skrifter om specifika åtgärder såsom vaccinationskampanjen Olympic 
Aid och det psykosociala biståndet i Jugoslavien har givits ut. 
Dessa olika åtgärder för omkring 2 miljoner ecu har på ett markant sätt bidragit till att 
göra allmänheten medveten om ECHO:s insatser över hela världen, även om mycket 
fortfarande återstår att göra för att ECHO:s bistånd skall få den erkänsla som dess 
omfattning berättigar till. 
4.2 Samarbete och samordning 
De största av de katastrofsituationer som uppträtt under de senaste åren har lyft fram 
behovet av ökad samordning av det internationella humanitära biståndet och 
rehabiliterings- och utvecklingsbiståndet. Mångfalden givare, internationella 
organisationer och icke-statliga organisationer som levererar bistånd liksom de komplexa 
nödsituationer som de möter, har ytterligare understrukit hur viktig och angelägen denna 
samordning är. 
4.2.1 Samordning mellan enheterna 
Kommissionen fortsätter att fästa stor vikt vid samordningen mellan sina humanitära 
verksamheter och det mera långsiktiga arbete som bedrivs för återhämtning och 
utveckling. Den lade i april fram ett meddelande (KOM(96) 153) om att sammanfoga 
hjälpaktioner, återhämtnings- och utvecklingsbistånd. Senare under året överlämnade 
kommissionen en gemensam instruktion till de behöriga enheterna om ökad samordning i 
detta avseende. För att bättre samordna sina insatser på lång och kort sikt har 
kommissionen också under 1996 börjat inrätta flera arbetsgrupper sammansatta av 
tjänstemän från flera enheter för de länder och regioner där en övergång sker från en 
nödsituation till återhämtning och utveckling på längre sikt. 23 
Det arbete som påbörjades under 1994 inom den ständiga samarbetsgruppen med uppgift 
att samordna biståndet till flyktingar, tvångsförflyttade och återvändande personer i tredje 
länder (Permanent InterService Group, PISG) har fortsatt, huvudsakligen i form av 
samråd mellan enheterna om de olika verksamheter till förmån för flyktingar som bedrivs. 
PISG förbereder också de regelbundna möten mellan Europeiska gemenskapen, USA och 
UNHCR, som ägde rum två gånger under 1996. Gruppen gav också ut skriften 
"Flyktingfrågor" som beskriver flyktingars problem globalt och de åtgärder som vidtagits 
av kommissionen för att lindra flyktingars situation i hela världen. 
Den internationella humanitära rätten spelar en viktig roll för konflikternas offer. ECHO 
gav i januari 1992 ut två böcker med titeln Law in Humanitarian Crises (Lagen i 
humanitära kriser)2. 
Under 1996 fortsatte ECHO att stödja NORA-stipendiet, som ECHO och GD XXII 
startade tillsammans 1993 i syfte att höja biståndsarbetamas kunskaper. En utvärdering 
av programmet som genomfördes under hösten 1996 gav positiva resultat som ECHO kan 
stödja sig på för att fatta beslut om den framtida utvecklingen av NOHA för 1997. 
ECHO leder den samarbetsgrupp som har till uppgift att handha katastrofberedskap och 
spelar alltid en aktiv roll i de samordningsgrupper för yttre förbindelser (Relex) som 
inrättats för att sörja för att kommissionens politik på området är enhetlig. 
ECHO har deltagit i den ständiga samarbetsgruppen för mänskliga rättigheter som har 
fortsatt att sammanträda regelbundet under ordförandeskap av GD IA. Bland de 
verksamheter som bedrivits inom området för mänskliga rättigheter bör framhävas 
ECHO:s deltagande i en konferens om mänskliga rättigheter som organiserades i Haag i 
december 1996 och Europaparlamentets rapport om mänskliga rättigheter i världen 
1995/96. 
4.2.2 Europaparlamentet 
Under 1996 har Europaparlamentet genomfört ett mycket viktigt lagstiftningsprogram om 
frågor som har anknytning till humanitärt bistånd. Rådets förordning om humanitärt 
bistånd antogs vid andra behandlingen inom ramen för samarbetsförfarandet. Parlamentet 
gav sitt samtycke till revideringen av den fjärde AVS-EG-konventionen och till 
ratificeringen av den nionde EG-UNWRA-konventionen (Förenta nationernas 
hjälporganisation för palestinska flyktingar). 
Utskotten för utveckling och samarbete, för utrikesfrågor och för· externa ekonomiska 
förbindelser diskuterade kommissionens meddelande om att sammanfoga hjälpaktioner, 
återhämtnings- och utvecklingsbistånd, och ECHO deltog aktivt i dessa diskussioner. 
Parlamentet har på nära håll följt den kris som för närvarande råder i området kring de 
stora sjöarna. Vissa initiativ visar att dessa händelser djupt oroar parlamentet. Som 
exempel kan nämnas de brådskande resolutioner som antogs i ämnet under året, möten ad 
1 Byrån llir Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, ISBN 92-827-5337-9 24 
hoc med utskotten för utrikesfrågor och med för utveckling och den partssammansatta 
församlingen A VS-EG samt debatter under plenarmötena. 
Kommissionsledamot Emma Bonino har hållit parlamentet informerat om den senaste 
utvecklingen i krisen. Hon har regelbundet framträtt vid plenarmötena och i de behöriga 
utskotten för att tala om brådskande frågor. Hon har deltagit i debatter om situationen i 
Nigeria, Zaire, Somalia, Sudan, Armenien, f.d. Jugoslavien, Kina, Georgien, Salvador 
och andra länder. 
Under den partssammansatta EG-AVS -församlingens möte i Windhoek i mars antogs en 
resolution om situationen för flyktingarna i AVS-länderna inom ramen för den 
humanitära biståndspolitiken. ECHO deltog i det förberedande arbetet liksom i debatten i 
plenarmötet. I september antog församlingen i Luxemburg en resolution om inrättandet 
av en ständig internationell tribunal. Emma Bonino har översänt resolutionstexten till alla 
de icke-statliga organisationer som är ECHO:s partner tillsammans med ett brev där hon 
anhåller om deras stöd. 
ECHO har med livligt intresse följt de offentliga utfrågningar som har organiserats av 
parlamentet om samordning av politiken för utveckling och samarbete i januari, om 
återuppbyggnad i f. d. Jugoslavien i april, om straffrihet och behovet av ett internationellt 
ställningstagande i oktober och slutligen om gemenskapens framtida politik för 
utvecklingssamarbete och regeringskonferensens effekter på denna politik i december. I 
januari deltog ECHO:s direktör i ett möte inom Europeiskt forum för aktivt förebyggande 
av konflikter om situationen i Rwanda och Burundi. 
Slutligen har ECHO utsett en tjänsteman med uppgift att hålla kontakt med parlamentet 
för att underlätta kontakterna med medlemsstaterna och de parlamentariska grupper som 
handhar humanitära frågor. 
4.2.3 Icke-statliga organisationer 
Under 1996 erhöll de icke statliga organisationerna ungefär hälften av de medel som 
fördelades av ECHO. ECHO fortsatte att intensifiera sitt samarbete med de icke-statliga 
organisationerna både direkt genom dagliga kontakter i fråga om praktiska problem och 
genom organisationernas nätverk och diskussioner om olika aspekter av politiken. Dessa 
diskussioner ägde rum vid flera tillfällen och organiserades ofta tillsammans med de icke­
statliga organisationerna. Bland annat hölls seminarier om förhållandet mellan könen och 
om katastrofsituationer. 
Röda korset förblir en viktig partner till ECHO. Kommissionen gav X miljoner ecu i 
bidrag till de program för stöd och skydd i nödsituationer som inrättats av Internationella 
rödakorskommitten (ICRC) i hela världen. Diskussionerna om strategin har fortsatt med 
Internationella rödakorskommitten och International Federation of the Red Cross samt 
med nationella rödakorsföreningar som deltagit i seminarier, diskussionsgrupper och 
samordningsmöten för varje region och land och genom de kontakter som upprättats på 
operativ nivå. 25 
I december 1996 hölls ett första forum för ECHO och icke-statliga organisationer i 
Dublin för att diskutera etiken inom humanitärt bistånd. Diskussionerna baserades på de 
praktiska exempel på etiska dilemman som biståndsaktörerna mött, såsom hur man bör 
agera vid brott mot mänskliga rättigheter, vilka åtgärder som bör vidtas för att det 
humanitära biståndet inte skall användas för att gynna krigsekonomin, etc. Emma Bonino 
underströk att det främsta syftet med humanitärt bistånd är att rädda liv och uppmanade 
enträget det humanitära samfundet att mobilisera sina insatser på det politiska planet. 
4.2.4 För~nta nationerna 
Kommissionen förblir en stor givare till FN-systemet, särskilt i fråga om humanitärt 
bistånd. Ungefär 24 % av ECHO:s medel gick till Förenta nationerna vilket är ungefär 
lika mycket som under de föregående åren. UNHCR:s andel av medlen var cirka 18 % 
och WFP:s del 5 %. Om man lägger till de bidrag som kommer direkt från 
medlemsstaterna står Europeiska unionen i sin helhet för en mycket stor del av det totala 
humanitära bistånd som förmedlas via FN. Mot denna bakgrund är kommissionen 
givetvis intresserad av de beslut som fattas av FN:s organ på det praktiska och strategiska 
planet. Kommissionen deltar som observatör i arbetet med att planera de åtgärder som 
skall vidtas inom de organ som styr de berörda FN-fonderna och -r,rogrammen och 
bemödar sig om att genom dagliga kontakter om genomförandeproblem hålla sig 
informerad om de aktioner som den delvis finansierar. 
Förenta nationernas flyktingkommissariat (UNHCR) är en av de främsta aktörerna på 
området för humanitärt bistånd och träder in för att hjälpa ett stort antal flyktingar och 
internt tvångsförflyttade i hela världen. Kommissionen har bidragit med en stor del av det 
bistånd som genomförts av UNHCR, bland annat i området kring de stora sjöarna i Afrika 
och i f. d. Jugoslavien. Den står i ständig kontakt med UNHCR på det praktiska planet, 
-och företrädare för ECHO, UNHCR och andra FN-organ möts regelbundet för att 
diskutera den politik som bör följas. Kommissionen organiserade sålunda i juni 1996 ett 
trepartsmöte mellan Europeiska kommissionen, USA och UNHCR. Dessa tre parter samt 
WFP möttes återigen i november 1996 för att diskutera politiken beträffande 
livsmedelsbistånd, aktioner för att bistå flyktingar, förfaranden för registrering samt 
miljöproblem. Dessa diskussioner har visat sig mycket givande. 
Världslivsmedelsprogrammet (WFP) har bemött de växande internationella behoven av 
livsmedelsbistånd genom att anslå en allt större del av sina resurser till akuta åtgärder. I 
enlighet med det avtalsmemorandum som WFP har slutit med UNHCR har WFP också 
engagerat sig mer direkt i de storskaliga aktionerna för att förse flyktingar med livsmedel. 
Kommissionen deltar som observatör i WFP:s styrelsemöten och i dess överläggningar 
om olika allmänna policyfrågor, bland annat förstärkning av samordningen av det 
humanitära bistånd som ges av FN :s organ. De diskussioner som förs gemensamt med 
WFP, UNHCR och USA om en strategi för livsmedelsbistånd har varit mycket givande ur 
kommissionens synvinkel. 
Under andra hälften av 1996 öppnade WFP ett representationskontor och utnämnde en 
ansvarig tjänsteman i Bryssel. Denna närvaro kommer att underlätta kontakterna och 
förstärka samarbetet mellan kommissionen och WFP. 26 
I juni 1996 mötte Emma Bonino Förenta nationernas vice generalsekreterare för 
humanitära frågor (DHA), Akashi, i Bryssel för att diskutera situationen i området kring 
de stora sjöarna och ECHO:s stöd till DHA liksom samarbetet dem emellan. 
Kommissionen följer med intresse det arbete som bedrivs under DHA:s ledning i enlighet 
med resolution 1995/56 av FN :s ekonomiska och sociala råd för att förstärka och 
samordna Förenta nationernas humanitära bistånd. Detta gäller särskilt arbetet för att 
förbättra samordningen på fältet av det humanitära biståndet och arbetet i frågor som rör 
det bistånd som ges till tvångsförflyttade och åtgärder för att skydda dem. Under 1996 
upprätthöll ECHO fortlöpande kontakter med DHA för att stödja och främja ReliefWeb 
som gjorde goda framsteg under året. ECHO har också följt framstegen inom MCDA­
projektet (användande av armens och civilförsvarets resurser för humanitära operationer), 
såsom skapandet av en enhet för civilt och militärt försvar inom DHA under beskydd av 
den internationella sammanslutningen av säkerhetsorgan (AICS). 
Kommissionen har deltagit i kurser om bedömning av nödsituationer och samordning på 
plats som har organiserats av DHA, vilket-har varit mycket lärorikt för ECHO:s operativa 
personal. 
ECHO har fortsatt sitt samarbete med Förenta nationernas barnfond (UNICEF) bland 
annat på området för hälsovård och livsmedels bistånd. Av de projekt som genomförts av 
UNICEF är vaccinations- och hälsovårdsprogrammen de viktigaste. Mot slutet av år 1996 
öppnade UNI CEF ett kontor i Bryssel och utnämnde en direktör för detta, vilket kommer 
att underlätta kontakterna och samarbetet med kommissionens enheter. 
4.2.5 USA 
Under hela året har kommissionen bemödat sig om att upprätthålla nära kontakter med 
Förenta staterna inom området för humanitära frågor och humanitärt bistånd, både i fråga 
om politik och aktioner. I april 1996 reste Bonino och Atwood, direktören för Förenta 
staternas organ för internationellt utvecklingsbistånd (USAID), till Rwanda för att 
bedöma de regionala effekterna av flyktingkrisen och för att stödja de insatser som 
genomförs på internationell nivå för att lösa de kriser som råder i denna region. Fruktbara 
årliga samråd har hållits på hög nivå inom ramen för den nya transatlantiska agendan 
mellan Europeiska unionen och Förenta staterna, varvid gruppen för humanitära problem 
diskuterat och utbytt information om nödsituationer och beslutat att mötas två gånger om 
året för att diskutera program och planer. USA deltog i två möten under året, varav det 
första var trilateralt (USA, UNHCR och Europeiska kommissionen) och det andra 
utökades med WFP (se punkt 4.2.4.). 
4.2.6 Andra tredje länder 
De resor som företogs under året till Ottawa och Tokyo beredde vägen för utvidgade 
kontakter med andra stora givarländer såsom Kanada och Japan, lade grunden till ett 
informationsutbyte om humanitära aktioner och gjorde det möjligt att inleda en dialog om 
riktlinjerna för aktionerna. Europeiska unionen och Kanada har kommit överens om att 
samråda för att förbättra distributionen av det multilaterala stödet och har planerat 
gemensamma åtgärder i detta syfte. 27 
Vid G7-toppmötet i Lyon anslöt sig kommissionen till sina partner i G7 för att bekräfta 
att G7 särskilt bekymrar om humanitära nödsituationer och för att uppmana till ett 
närmare samarbete mellan de internationella organisationerna och de bilaterala givarna 
vid distribution av det humanitära biståndet och vid övergång från fasen med humanitära 
insatser till återhämtningsfasen. 
4.3 Utvärdering 
ECHO:s interna utvärderingsverksamhet nådde sin fulla omfattning under 1996. På 
grundval av den metod som presenteras i den praktiska handledning för utvärdering som 
gavs ut 1995 har ECHO utvecklat sin verksamhet genom att främst utvärdera program 
men också enskilda aktioner. 
ECHO har sålunda utvärderat den verksamhet som bedrevs under perioden 1993 till 1996 
i f. d. jugoslaviska republiken Makedonien och som bestod av omkring 32 projekt till ett 
sammanlagt belopp på 45,25 miljoner ecu. Denna utvärdering gjorde det möjligt för 
kommissionen att bedöma vilken politik som skulle kunna ersätta det humanitära 
biståndet i f. d. jugoslaviska republiken Makedonien. 
I en strävan att dra lärdom av genomförda insatser har ECHO också utvärderat effekten 
och lämpligheten av det humanitära livsmedelsbistånd som g1v1ts vissa 
befolkningsgrupper i några länder i Central-och Västafrika (Burkina Faso, Niger, Benin, 
Zaire och Centralafrikanska republiken). 
Tio år efter Tjernobyl-katastrofen avslutade ECHO utvärderingen av det humanitära 
biståndet till offren i denna kärnkraftsolycka och särskilt till de barn som vårdades på 
sjukhusen i Kiev och Minsk. 
ECHO är mycket angeläget om att förbättra sina metoder och att dela med sig av sina 
erfarenheter till alla aktörer på området för humanitärt bistånd. I detta syfte har kontoret 
organiserat två seminarier för partner respektive för medlemsstaterna för att presentera 
sina utvärderingsmetoder och för att inleda en diskussion om denna del av verksamheten. 
4 .4 Katastrofberedskap 
Under 1996 har ECHO utvecklat en ny proaktiv och huvudsakligen regional metod för att 
forebygga och lindra katastrofer och upprätthålla katastrofberedskap. DIPECHO­
programmet (Dlsaster Preparedness ECHO) 1996-98 kommer att tillämpa denna metod i 
Västindien, Centralamerika, Sydostasien och Bangladesh. Programmet förbereds i två 
etapper som består av en analys vilken följs av en handlingsplan för varje region. Det 
kommer att genomföras i nära samarbete med de övriga aktörerna, bland annat 
medlemsstaterna och FN. Analysarbetet, som har anförtrotts Centre for Research on the 
Epidemiology of Disaster, började i slutet av 1996. Handlingsplanerna bör kunna börja 
genomföras före slutet av 1997. 
De verksamheter som kommissionen bedriver i förebyggande syfte tar till fullo hänsyn 
till rekommendationerna i handlingsplanen från Y okohama ( 1994) som antogs som en del 28 
av FN:s internationella decennium för bekämpning av naturkatastrofer. Dessa 
rekommendationer fortsätter att bidra till utvecklingen av mänskliga resurser, till 
förstärkning av handlingsförmågan och till genomförande av mikroprojekt för 
demonstrationsändamål. 
5. Utsikter för 1997 
Trots uppmuntrande tecken på en fredlig lösning av konflikterna i många områden i 
världen 1996, är det uppenbart att stora humanitära behov kvarstår att täcka under det 
kommande året, bland annat i f.d. Jugoslavien och i området kring de stora sjöarna. 
Detta är fallet i f.d. Jugoslavien, och i synnerhet i Bosnien-Herzegovina där 
säkerhetsrådet i december 1996 godkände bibehållen militär närvaro under en period på 
ytterligare arton månader. Stabilisering av fred och säkerhet i regionen är en oeftergivlig 
förutsättning för ett demokratiskt styre, för försoning, för återhämtning och för ett 
uppsving inom den ekonomisk verksamheten. Det återstår fortfarande att införa absolut 
respekt för yttrandefriheten, för den fria rörligheten och för minoriteternas rättigheter. 
Under tiden måste de stora humanitära behoven av basvaror täckas, bostäder repareras 
och bristen på infrastruktur avhjälpas. Dessa grundförutsättningar måste uppfyllas för att 
de flyktingar och internt tvångsförflyttade som så önskar skall kunna återvända till sina 
hemtrakter. ECHO kommer att fortsätta att samarbeta med kommissionens övriga enheter 
och medlemsstaterna samt med Förenta nationernas organ och övriga givare för att 
samordna biståndet till de grupper som berörs. 
Den massiva återflyttningen av flyktingar och tvångsförflyttade personer till Rwanda i 
slutet av 1996 är löftesrik inför framtiden, men den politiska lösningen av läget i området 
kring de stora sjöarna återstår ännu att finna. Situationen i Burundi och i Zaire ger 
fortfarande anledning till oro. De flyktingar och tvångsförflyttade personer som ännu 
finns kvar i östra Zaire befinner sig i stor utsträckning utom räckhåll för det humanitära 
biståndet. Integrationen av flyktingarna och de tvångsförflyttade i Rwanda är en akut 
uppgift som regeringen måste ta sig an med stöd av det internationella samfundet. I denna 
insats måste humanitärt stöd kombineras med mera långsiktigt utvecklingsbistånd för 
återställande av infrastrukturer och återupprättande av statliga institutioner och 
rättsystemet. 
Såsom framgår av verksamhetsrapporten för 1996 är det troligt att många andra länder 
och regioner kan komma att behöva humanitärt bistånd under det kommande året. 
Kommissionen kommer att fortsätta att tillgodose dessa behov lika snabbt och effektivt 
som tidigare. Strävandena att sammanfoga katastrothjälp med återhämtnings- och 
utvecklingsbistånd kommer att fortsätta under nästa år i de länder där sådana framsteg är 
möjliga. 29 
-ANNEXS1 
lovERVIEW oF FINANCIAL oec1s10Ns FOR ec HUMANITARIAN AID ev souRcE oF FINANCE 1992-1996 
Source of 
llnance / 
Budget li1e Description 
lOME.1 ~T20l 
B7-,6000 PHARE 
B7.510 
B7-210 
87-511 
B7-211 
B7-514 
B7-214 
81~15 
B7-215 
ät'-51ll• 
B7-216 
87-&11 
87-217 
B7-644 
TOTAL 
FOOTNOTES: OISASTERAID DE\/ElOPlNGCOIMTRIES 
HUMANTARIAN ND TO WESTERN SAHARA POP. 
(1) NATIONAi. lNDICATI\IE PROGRAMME FOR SOMALIA 
(2) &-VEAR AI.LOCATION (1991•95) UNDER LOME IV IS 250,000.000 ECU 
(JJ DECIDED 0N A CASE-BY·CASE BASIS 1992 1993 
DECISIONS DECISIONS 
(lnECU) (lnECU) 
40,000,000 8,500,000 
1,2911,000 
n,soo,aoo 
: 
·. 
82,18ii,OOO 
368 042 297 604 814195 
(4) IN 1995, THE BUDGET CHAPTER THAT CORRESPON:>S TO ECHO BECOMES B7•200 INSTl!AD OF B7-600 1994 1 9 9 5 
DECISIONS OECISIONS CONTRACTS PAYMENTS 
(lnECU) (lnECU) (lnECU) (lnECU) 
263,268,603 46,456,000 46,3111,529 39,966,5. 
38,540 000 38 116 000 33 726 562 
5 027 012 4 S91746 3117 318 
764 169 424 692 092 512 680 2 7 873 559 963 638 As,.,. 09'01197 
1 9 9 6 
DECISIOHS CONTRACTS PAYMENTS 
(lnECU) (lnECU) (lnECU) 
-·--
---
---
---
- --
3,487;000 --
- --
386,550 000 118,055,296 82,612,955 
---
:: .· ---
187 150 000 163 852,098 39 706,137 ·.: .. - ·. --
49 750 000 44 858 127 23,187 315 
1::::::. ·.·· 
--
---
21,420 000 10 950,415 1 570,000 
6 298 500 938,167 337,500 
2 000,000 1 730,000 625,000 
656 655 500 340 384 103 148 038 907 
(5) IN 1995, AI MECU DECISION WAS CANCEU.l!D N«J DE·COMMITTED UIC>ER BUDGET LIE B7•214. HENCE. IET OECISIONS IN 1995 FOR THE FORMER YUGOSLAIM AMOUNTED TO 229.6 MECU. 
~ 
,E. 
g 
~ oPAYMENTS 
sCONTRACTS 
800,000,000 
700,000,000 
800,000,000 
500,000,000 
400,000,000 
300,000,000 
200,000,000 
100,000,000 
1992 Financlal Declslons for EC Humanltarlan Ald 1992-1996 
1993 1994 1995 1996 3o 
• ANNEX S2 
I Summary of Financial Decisions by Countries Benefiting from Humanitarian Aid 1994-95-96 
LOMEIV 1994 1995 1996 l.;.OME 111 1992 1993 
OECISIONS OECISIONS OECISIONS OECISIONS OECISIONS 
(in ECU) (in ECU) (in ECU) (in ECU) (in ECU) 
lAFRJCA 1000000 1 SOM"LIA 40000000 7 796000 
lAFRJCA Evin-i Reluoees 13500000 
l-FRICA l'\IU>dl & Rw.1Man Re•~ 151000 000 25000000 
1.~_,.. 18 000 000 
BENIN 
FKIRl<IW\FAS0 300 000 
1 ... ~.w1 16 000000 
CAPEVEROE 220000 
CHAO 447 000 700000 
0Jt80l'II 355000 
ERITREA 1 000000 
lcn.oOf'IA 60000 
FIJI 
~ 1000000 
GUll>EA 300000 540000 
GUIIEEBISSAIJ 100000 
iHAITI 1 010000 
tVQRY C0.-.ST 950 000 
KENYA 1.204 163 581 000 42 000 
LIBERIA 7 473 550 2 125 000 
M6,DAGASCAA 1 170.000 115 000 
MALAWI 300 000 
Wlt.l 1100000 
W\IJlllTAAIA 400 000 
IMY0TTE 500 000 
i...-,.,.SERRAT 380 000 
lun>AMAIOUE 1 180 000 
NIGER 70 000 465000 
NIGERIA 340 250 400000 850 000 
"'l'Pl.1'.-GOJINE-" 123 440 -·~--IRw~ 15 500000 
kc,.,cc.Al. 
SIERAALEONE 2 773 200 4 520 000 
ST lllCIA 125000 
SlOAN 18 507 000 9 950000 
T,'NZA/'IIA 1810000 
T0G0 200 000 
l!GAI-OA 500 000 
Z.0.IRE 7 320 000 
CenWeMRenion 1005000 
Floodl: 1n Btntn CNVV\ Md M.mrnlonia 700 000 ·-
-·--- -----~-
-~--· 
-· 
i 
·-·- '-•--M-----•• 
----
I 
-
Totals 263,268.603 46,456,000 3,487,000 Totals 40,000,000 7,796,000 BUDGET 1994 
DECISIONS 
(in ECU) 
N'Gl'WllST-"N 12 315 000 
/ILB-"NIA 1675000 
/ILGERI-" 2935000 
ANGOlA 6000000 
Wll,ENIA 19089000 
AZERfWJI\N 18850000 
BANGLJIDESH 500000 
BELAAIIS 3520000 
BOLIVIA 1115000 
EtRAl'll 600000 
EfflC>AAIA 1 004000 
BIIRI.N>I 5000000 
CMfiOOIA 2 236000 
Cl'f'f: IIEROf 
CHINA 
(0L(lMf<IA 700 000 
COSTA RICA 
C1.UA 14 054 500 
ECIIAO0R 
EGYf'T 630 000 
EL SNVAOOR 340 000 
EASTERN on1 CENTTW. N'RICA 4 500000 
ETHIOf'IA 
EX-YLIGOSLAVIA 269376000 
GEORGIA 17 806000 
GHANA 
GUATEIW't.A 830 000 
GUl!>EA 
GREAT LN<ES REGION 12000000 
HAITI 17 000000 
H0IO.IRAS 
INDIA 
ll>OONl:SIA 
IRAO 22515000 
IVORYCOAST 
KENYA 
KIRGYZSTAN 6 250 000 
LAOS 1500000 
LEEti'NON 
LIBERIA 
MADAGASCAR 
MALi 
MAi IRIIANIA 
MEXICO 1 050000 
MOLD0VA 2 500000 
MONGOI.IA 1000 000 
M0R0CC0 
M0ZAMBI0UE 
MY-(8'.lf<MAI 240 000 
NEPAL 
NICARAGI.IA 500000 
NIGER 
NIGERIA 
N0RTH KOREA 
PA><ISTAN 200 000 
PALESTINE/ISRAEL 4 700000 
PN-w-M 
f'ERU 2 320000 
PHILIPf'INES 550 000 
R<.IM"l'IIA 
R!JSSIA 9870 000 
SENECW. 
SIERRALEOl'E 
S()M/1,j_lA 8338359 
SRI LANKA 615000 
S<.OAN 8000000 
TAJIKISTAN 9825000 
TCl'AO 
TK<>.ll.AND 
[I IRKEY 
1 ll<RAll'-E 3300000 
VIETNAM 750000 
YEMEN 1220000 
ZAIRE 
Cener4'Stooos 100 000 
Fr:,orj81dfor'.1,rs1:I &nt1re,Uo(!'.everalr.ntr1 
()1sester f'rooa,e1ness 3 481 962 
OmhthMa 1n Estonia. LBMe. L1thu 
Cy-::V.lfl8 tn the Cenbbean IAnt1oua, Etarbu/Jal 
01rai:I k.bon Arn,;a, SotJh Amenca 
{,1)-l)(r..inal!oo and Monttonrva 
ir.hemfltlyl nur.le.v i:11saster 
Mlsi:etaneous 
Totals 500,900,821 
Grand total 1994: 
Grand total 1995: 
Grand total 1996: Asoer: 09/01/97 
1995 1996 
DECISIONS DECISIONS 
(in ECU) (in ECU) 
12 695 000 41100 000 
1150 000 1650000 
5000000 7000000 
17 000 000 14 000 000 
23 955218 5070000 
28 831010 9 450000 
2100 000 300 000 
2 735000 500 000 
1150000 
5 960000 2490 000 
220 720 
2 450 000 
2 320 000 1060000 
400 000 
15 000 000 8 600 000 
450 000 300 000 
750,000 
20595 000 14,000 000 
236100 646000 
234 670000 187 000000 
27 469 772 10 205 000 
140000 
2 770 000 4 690 000 
160 000 
82 000000 205 430 000 
11580000 10000000 
450000 
570 000 
100000 120000 
24 873500 29 520 000 
1 000000 340 000 
300 000 
8 050 000 3 920 000 
1180 000 500000 
1875 000 4 400000 
4 000000 1900000 
200000 
1000000 
80000 
1 225000 
320 000 
500 000 
317 000 
300 000 
950000 
1990000 1750000 
100 000 
200 000 
290 000 500 000 
200 000 
5 350 000 9 000 000 
200 000 
1730000 1 260000 
2 619578 
500000 
29 525 000 8 849000 
550000 
1900000 7000000 
6 010 000 5 000000 
3125000 1175 000 
11450000 13 375 000 
16 105 000 14 156 000 
150 000 
2 320 000 3.420 000 
250000 
500000 800000 
500000 200000 
200000 150 000 
145000 
1940000 
2 000 000 
4 000 614 5 012 500 
1000000 
900000 
8 570000 
4 290000 4 500000 
500 000 
278 000 
645,636,512 653,168,500 
764 169 424 l ECU 
692 092 512 l ECU 
656 655 500 l ECU 
(1) IN 1995, A 5 MECU DECISION WAS CANCELLED AND DE-COMMITTEO UNDER BUDGET LINE 07-214. 1-fENCE, NET DECISIONS IN 1995 FOR THE FORMER YIJGOSLAVIA AMOUNTEO TO 229.6 MECU 
 NANCIAL DECISIONS FOR HUMANITARIAN AID BY REGION IN 1995 AND 1996 
1996 
COUNTRY/REGION DECISIONNECIJ NrotCONTRACTS COUNTRY/REGION 
EX-YUGOSLAVIA 
ACPTOTAL 
Af.R@\:~a.~R~, · 
AFRICA: Food Ald 
ANöö.tA 
cAPEVERÖE 
~i®.!$Nll:~ejlii:!l'l •: : •:: ·.·.·.: : : : . 
EASTERN & CENTRAL AFRICA ~:~;:•~n;•~trNå~:··· 
GUINEA HÄITJ·. 
IVORYCOST 
~NYA 
LiBERiA 
Niöäf 
NIGERIA 
.siERAALSOi\lE SOMALIA ... 
S\JOÄN 
c.1.• (1) 
ARMeNIÄ 
AZERBAJjAN 
SEi.AAOs 
GEORGIA 
t<IRG't'ZSTAN 
MOi.DOVA 
ftUSSIAN FED 
tÄJ1KisiÄN 
:Q~NE 
EASTERN EUROPE 
AtBANiÄ 
eäilc si.tes 
~~~~ 
TURKEY 
IRAQ 234,870,000 
211,781,720 
2,900,000 
1;1~0,()QI) 
1,000,000 
590;00() 
250,000 
24,873,500 
32,239,578 
•1i;~M® 
2,100,000 
••:~~~ ASIA(2) ~stAN:·· 
BANGLÄÖEsH 
äÄMä®tA>< 
1NÖÖNEsiA tAos:· 
NEPAL 
NC>RtHKO~eA PAKISTAN ... < < > ?/J::::: >••Mt4A.®:• 
P.HfLil'iPiNeS 
SRiLÄNKÄ. 
tt:Wt.ANä 
VIETNAM 
YEMEN 950,000 )} ? ?}/!:•<<<:•~~: 
::.:::::::::.:.:::.::•::: .. •::1 ::::•:< ~~~tM7:~ 
3,125,000 
::: ::•:•: .:. : ::::•:::::1 >••::•··•: i;~~9: 
500,000 
®(j,()® 
NORTH AFRICA/MIDDLE EAST 
Ai..GERIA 12,225,000 
~;OOtM® 
1.äir,'.000 
U5Q,öOQ LEBANON 
P:AtestiNl:IISRAEL 
LATIN AMERICA 
BOLMA 
COLOMBIA 
CUBA 
ECUADOR 
ELSALVAOOR 
GUATEMALA 
MEXICO 
NICARAGUA 
PERU 
Co-«dnation & Montering 
Dlsaster Prepareåless 
$ DTOTAL 27,385,000 
M~<tQOO 
2,320,000 
15,00Q.~ 
450,000 
750J1()0 
2,770,000 
1,225,000 
1,990,000 
1,730,000 
4,290,000 
4,238,714 288 EX-YUGOSLAVIA 
333 ACP TOTAL 
<·$6••: ÄNOOlA 
1 · BURKINA FASSO ·~::~~ 
6 EASTERN & CENTRAL AFRICA . :\6.> atiiOPIA ···•250HANÄ 
::: :: • \fi ®'NEA .. ·· • 3 GREAT LAKES REGION 
.·. MHAt'rl 
5 IVORYCOST 
. 6KENYA 
15· LiBERIA ··r·~ ::, H : Mo.iAM81QUE 
33 MÄURitAN1A 
•: <.äö: i\l!OERIA> ...... SENEGAL 
SiSRRÄLEONE 
söMÄLIA 
sööAA iÄiRE . 
!i EASTERN EUROPE 
4 ALBANIA 
1 , 
1 
36 IRAQ 
es ASIA(2) 
29 Al'GHANiSTAN 
1() BANGLADESH 
U CAMBOOIA· 
1 CHINA 
·:3 INIX>NESIA 
5 INDIA 
2 LAOS 
1 MYÄNMAR 
8 NORTH KOREA 
6 SRILANKA 
S:J'HAiLANO 
3· VIETNÄM 
·f:Yf:MEN 
27 NORTH AFRICA/MIDDLE EAST 
9 .At.Gl:RIA 
10 LEBÄNON 
ä MöROCCO 
. PALESTINEASRAEL 
83 LATIN AMERICA 
2 .. 00LOMBtA 5. cösrA RiCA 
23 CUBA 
2 ECUADOR 
1 GUATEMALA 
9 HONDURAS 
3 MC>liiTSERRAT 
6 NICARAGUA 
12 PANAMA 
PERU 
General S1udies 
Food eld (several c01.111r1es) 
6 ~clnation & Moritortng 
26 Dlsaster Prepareåless 
MISCELLANEOUS 
1 111 GRAND TOTAL 
FOOTNOTE 
~)C~THOIINllEPl!IClENISlATES 
CIIN'Nflf_lRN>_El<USSII 
OIN 1•.AIMECUOECISIONWNICNfCEL1.EO~CE-C~UNOEffBUOOEflH87·2'14 HENCE.NElOECBONBNI-PORlHEFOAMERYVOOSI.A'WIAMOUNTeDtOntlMECV ANNEXS3 
1996 As per:09/01/97 
DECISION N ECU Nr of CONTRACTS 
187,000,000 108 
278,040,000 131 
14,000,000 27 
300,000 1 
850,000 2 
14,000,000 7 
646,000 
140,000 1 
100,0ÖO 1 
205,430,000 3 
10,000,000 18 
340,000 1 
342,000 2 
1,900,000 
316,000 1 
2,100,000 6 
317,000 2 
80,000 
1,050,000 2 
550,000 2 
7,000,000 14 
5,000,000 15 
13,375,000 · ..• 26 
145,000 1 
53,450,000 105 
J,,;<171),00().' 17 
9,450,000 11 
i0.~05,00() 29 
500,000 
3,920,000 9 
3,849,000 11 
14,156,000 26 
500,000 1 
800,000 1 
2 
2 
29,520,000 12 
53,275,000 36 
41,100.000 13 
300,000 3 
2,490.000 
2,450,000 7 
120.000 1 
570,000 2 
500,000 1 
300,000 
50Cl,OOO 1 
1,175,000 2 
3,420,000 3 
200,000 2 
150,000 1 
20,900,000 18 
7,000,000 7 
4,400,000 3 
500,000 1 
9,000,000 5 
19,090,000 22 
1,060,000 4 
400,000 2 
8,600,000 
300,000 
4,690,000 4 
450,000 4 
380,000 
1,750,000 6 
200,000 
1,260,000 2 
1,940,000 40 
2,000,000 4 
4,500,000 20 
5,012,500 9 
278,000 5 
858655500 510 
- EC CONTRACTS FOR HUMANITARIAN ASSISTANCE 1992 -93 -94 -95 -96 
TYPEOF 
CONTRACT 
EC COMMISSION-DIRECT 
COMMISSION/ECHO 
COMMISSION/AEC 
DELEGATIONS 
SUBTOTAL 
MEMBER STATES SPECIALIZED AGENCIES .. 1992 1993 
ECU ECU 
8;47 4,142 < . · 45,324,321 
2,524,500 8,318,645 
3i:0 ooo • .•••· iiis2.oöo: 
11,368,642 55,194,966 1994 
ECU 
104,381,831 
11,581,577 
ltHOO 
116,225,415 1995 
ECU 
t7,28M6a 
11,488,919 
7408114 
99,518,287 
BELGIUM • 20;000,1100 
1.526,340 2$.000 I•·• ·:< 4,648,000 1;600,000 
DENMARK 
FRANCE 
GERMANY 
ITALY . 
NETHERLANDS 
Sl"AIN 
SWEOEN •······•··•• .. ••>>•·<1••·•··••>··•····· 
UK 
SUBTOTAL 
OTHER GOVERNMENTS 
WESTERN SAMOA 
MOZAMBIQUE 
GRENADA 
TRINIDAD AND TOBAGO 
WALLIS AND FORTUNA 
NEW CALEDONIA 
PHILIPPINES 
FIJI 
CROATIA/MACEDONIA 
SUBTOTAL 
EC NGOs/1) 
AUSTRIA 
BEL<-IUM 
DENMARK 
FINLAND 
FRANCE 
G~MANV 
GREECE 
IRELAND 
ITALY 
Ll,l)(EMBOURG 
NETHERLANDS 
PORTUGAL 
SPAIN 
SWEDEN 
UK 
SUBTOTAL 
OTHER NGOs 111 
::· NORWAY 
AUSTRALIA 
SW1TZERLAND 
USA . •·· ••· >. SUBTOTAL 
LOCAL NGOs 111 
ANGOLA 
BANGLADESH 
bOLMA 
Cltl.E 
E1..SALVAOOR 
ETHIOPIA ~ 
IRAQ • MISC -1990 
JAMAICA 
LEBANON 
OCC. TERIUTORY (ISRW 
PAKISTAN 
PHILll'l'INES 
SUDAN 
TUR1<EY 
SUBTOTAL 
UNITED NATIONS 
WFP 
FAO 
WHO 
UNORO 
UNHCR 
UNICEF 
UNDP 
UNRWA 
UNOHA 
PAHO 
SPECIAL UN OPERATIONS IIOM! 
SUBTOTAL 
OTHER INTERNATIONAL ORG. 
ICRC 
FIRC 
CARITAS INTERNATIONAL 
INTERNATIONALIAANAGEMEm GRöUP 
LUTHERAN WORLD FEDERATION 
ORGANIZATION OP AMERICAtUTATES 
THE WORLD COUNCIL OF CHURCHES 
SUBTOTAL 
Oecomitmments 
others 
TOTAL ·. ·. 
: 
.. 
···1. 
· .. ··• 
: .: 
·1 • 
··• :: 
••• 
:-
...... 21,526,340 
300,000 
75,000 
250,000 
24.700000 
25,325,000 
NA 
20,187,850 
26,313,000 
NA 
38,579,700 
440,1'7 
1,745,000 
2,1~,000 
8,943,500 
O•• 
9,314,040 
244,000 
1,160,000 
NA 
2 394 500 I• 
111,446,577 
•· 
320,000 
1232000 
1,552,000 
300,000 
10,000 
58,000 
· .. 
50,000 
500,000 
41,00li 
7U26 
1,089,626 
35,831,586 
0 
3,809,500 
110,000 
78;232,580 
4,127,000 
470,508 
0 
0 
262,000 
0 : 
122,843,166 
35,Cl73,II0D 
1,866,000 
70,000 
36,809,900 
331961251 
(1) INCLUDING NATIONAL RED CROSS ASSOCIATIONS 1,700,000 •I< 0 
11 
3521.195 
5,246,195 
400,000 
.· 10 000 000 .: 
10,400,000 
NA 
2$.0H,m 
48,724,057 
NA 
81,634,711 
23,019,fOQ 
186,500 
1,029,000 
16,406,961 
0 
15,212,795 
862,1$0 
19,021,832 
NA. 
23 606 851 
262,550,750 
• .. · 
744,692 
: f 879 56~ 
2,424,257 
.·.: 
17$,000 
2,520,000 
800,000 
1,245,000 
4,740,000 
71,318,781 
868,000 
9,250,000 
0 
87,955,354 
13,631,598 
0 
6,000,000 
0 
0 
700 000 
189,723,733 
3!1;00&,BZ0 
26,001,135 
491,560 
3,160,440 
1 000 000 
68,659,955 
(985,688) 
597 954 168 100,000 
~0.0.00 
5,600,000 
··1211J>J10! 15,470,000 
796000 • .••·.····· 1320000 
11,773,000 
1800000 
1,100,000 
625,000 
a5,25s,s10 
27,128,000 
" 118,942,799 
n;15peo 
980,000 
ta.35,750 I 
18,901,237 
445,208 
24,691,993 
1;'4$,IJ00 
21,516,375 .... 
:J5o,il91ii) 
34.054 623 
302,929,733 23,390,000 
119,571 
119,578 
1,680,000 
34)4p;11110 
11,343,000 
2•11.e~ 
110,102,014 
22;57;ti;~ 
915,750 
3;413,000 
28,137,551 
1;o•i,;m 
28,507,910 
3,380.120 
22,012,500 
i,#IJ;D.00 
42 497 755 
312,124,926 
4;110,1>00: :: : > .1,542;844 
250,000 0 
1,237,140 ·3,211,500 
1 m ooo • ·. ••· 1 s21; ooo 
8,982,140 6,279,444 
: ~ 
13,444 
600,000 1,580,ii0O 
. 
600,000 1,513,444 
47,355,716. I 32;m,oOC1 
0 493,500 
500,000 581f,IIOO 
0 0 
117,336,429 115,595,~00 
11,908,135 7,939,000 
D 575,000 
450,000 240,000 
-402,175 548,1&6 
2,149,450 910,000 
570 800 550000 
240,672,705 160,026,166 
3U27,000 53;21$."00 
37,183,603 22,285,066 
2,852,105 1,069,286 
1117,130 636,676 
92104 
72,542,542 77,256,028 
753525535 680227873 ANNEX S4 
l'SPER 09/01197 
1996 
IN%OF 
TOTAL ECU IN%OF 
TOTAL 
: a.:s;s~s,5•1 13'4% 
3,835,011 .. i-i% 
t5iiöoö :: oa,. 
14.6% 50,010,518 14.7% 
1.o"I. ·.· < •• •••• · ·o..o% 
0.0% 0.0% 
Q.O,. Ö;~ 
2.3% 300,000 o: 1% 
0;.11% 0;.11% 
0.0% 0:0% •o;~ .. · .·.··· .... · ..... ?>il;~ :::•·•·t~.,r o:i% 
·••o~ 
3.4% 2,340,000 0.7% 
0.0% <······ ·•··· 
0.0% Q.0% 
0.0% 
\t0% 
0.0% 
•0.0,.-OJi"/4 
0.0% 
0-0% 
0.0% 0.0% 
0,0"/. 
0.0% 
0.-1 •· ·····•..::-:'ii,0% 
0.0% o:n 
0.0% 
0.2% 
5.1% 
1.7% 
··M%• 
·11.2% 
••J:$% :·· 
··o:-i% •u;. 
4.1% 
ö;~ 
4.2% 
(!;$% 
3.2% 
U.%. 
6.2% 
45.9% 
0;2% 
0.0% 
0.5•!, 
ilit'I. 
0.9% 
•;0% 
0.0% 
ö;$ 
0.0% 
\j;O% 
0.0% ·~ 0.0% 
o;O% 
0.0% 
0.1% 
0.0% 
•• il% 
0.0% 0~ 
0.2% 
4.:8% .:. 
0.1% 
M% 
0.0% 
1U% 
1.2% 
0.1% 
0.0% 
0;1.% 
0.1% 
0.1%' 
23.5% .:•• 0.0% 
1,550,000 0.5% 
2o;m;li® e;1% 
4,555,000 1.3% <lM,~< .: il:%% 
11,614,501 . 1i:i% 
M;~~ti~~ : ',i.a 
800,000 . 0.2% 
~.•~teOO: .· >U.,r, 
15,288,000 . . .C:5% 
.·.·• ~f~i~~t' JM% 11,995,000 .. 3.5% ,;o•teof • · t:ri. 
18,434,100 5.4% • : t;~~~;•1:t :•: 0;:7% 
25 037 000 i:,% 
112,576,489 53.6% 
· · ·,;sos;•o.t::- ··••••·o.:s% . .. i, 0.0% 
1,030,000 0.3% 
2:'.287830 • •. : :il/f'I. 
5, 122,130 1.5% 
: 
1•;2s2;m 
11,4110.~ 
3,065,000 
460,000 
. :· 
83,177,496 ·-·:-;:::,.~ 
0.0% ......... ,~ 
0.0% 
ö;~ 
0.0% t~ 
0.0% 
.· ä;O% 
0.0% 
o,ii¾: 
0.0% 
ä;0% 
0.0% 
ö;o,i. 
0.0% 
5.4% 
0:0% 
0;1)% 
0.0% 
'18;0% 
o:t% -~ 0.1% 
G;ll.% 
0.0% 
0~ 
24.4V, 
·:.,.n 1";4zt•D.O: ·3;1,r. 
3.3% 5,660,000 1.7% 
M% 0.11% 
ioli;~ .0:1>4 
0.2% 571,770 0.2% 
0,1% iLO"/. 
0.0% 0.0% 
11.4% 17,156,770 5.0% 
0.0 
100.0% 340384103 100.(}'J{, 
(1) TJGMA1M JIIAS)t( W'KYJN 1,n THE OOKTM.CT AMOUMTS {lZJ M!CU)ARISUBS'rAKTIAll.r LOWD THAK THI ~ AMOUKTS(]A MECU) JSfflAT tJJ:MICU MAS IIED tGIC'l'1X Atll,IJKIS'TDII' BYI>OVI (fl()Oo\) 
1H ACC'Oltt'IAHCI MTHTHIOOMMmlCIKD!C2SIOtf012IULY Jffl HDfCI.COHTMCT3HAVI.IG!' 5IOHIDIYDOTIJCll TIRSAMOUNT ANDH'OT!OIO ffllJtlMIJKIMOIORRENCl(l2JMfC\J') cctaan:01 
ACCVMULATIDANOUMUSIDIISSUl'IES1ROMAU..ROENUM8D.01AC'TIOICIJN1!1'2 \YHOflQtOBICAMIPULLYOPDA'IlOMAl.Ufl.AltLY!WJMv..suN3WDJ.lMMPATILYTAICINTODmJJl!THATALLMSDTES 
AP:lltTH!JlltmUSIDORDICOMMITT!tJ SOTHATTlUQUaTIOHOfSUUIKDIKORISUtVISwtU.HOTARm.AOAlH .. 
* * * 
.,,* M·• 
* • • * * ~ 
EUROPEAN COMMISSION (ECHO) FINANCIAL DECISIONS IN FAVOUR OF THE AFFECTED 
BURUNDI/RWANDAN POPULATION since the 21st October 1993 until December 1996 
AMOUNTS IN ECU 
COUNTRY DATE ReasonforContrlbutlon PARTNER AMOUNT 
BURUNDI 25/11/93 Displaced Population ICRC/ONG 1,000,000 
25/11/93 Dlsplaced Population UN 1,000,000 
25/11/93 Displaced Population ONG 1,000,000 
22/12/93 Displaced Population ONG 1,000,000 
3/02/94 Displaced Population QNG/UN 1,000,000 
28/03/94 Displaced Population ONG/UN 14,000,000 
17/05/94 Burundi Repatriates and Rwandan Refugees ONG 1,000,000 
15/12/94 Displaced Population ONG 5,000,000 
REGIONAL 21/12/93 Burundi Refugees ONG/UN/IFRC 18,300,000 
16/03194 Burundi Refugees ONG/UN 13,500,000 
27/05/94 Rwandan, Burundi, Tanzania Refugees UNHCR/lCRC 12,000,000 
21/06/94 Rwandan, Burundi, Tanzania Refugees UNHCR 19,000,000 
20/07/94 Rwanda, Burundi.Zaire, Uganda, Tanzania UNHCR/ONG/lCRC 12,000,000 
27/07/94 Rwanda, Burundi,Zaire, Uganda, Tanzania UN/ONG/lCRC 75,000,000 
21/09/94 Refugees & Disp. pop. in Central/East Africa ONG 4,500,000 
20/12/94 Rwandan/Burundi Populations ONG/UN/lFRC 45,000,000 
9/03/95 Rwanda, Burundi, Zaire, Tanzania WFP 12,000,000 
25/07/95 Rwanda, Burundi, Zaire, Tanzania UNHCR/NGO 25,000,000 
21/11/95 Rwanda, Burundi, Zaire.Tanzania UN/ONG/ICRC 70,000,000 
26/07/96 Rwandan/Burundi Populations UN/NGO 10,000,000 
26/07/96 Rwanda, Burundi, Zaire.Tanzania UN/NGO 26,500,000 
22/11/96 Rwanda, Burundi, Zaire, Tanzania UN/lCRC/IFRC 10,000,000 
11/12/96 Rwanda, Burundi, Zaire.Tanzania UN/NGO/lCRC/lFRC 158,930,000 
RWANDA 28/10/93 Burundi Refugees ONG 1,000,000 
28/10/93 Burundi Refugees ONG 1,000,000 
28/10/93 Displaced population ONG/UN 1,000,000 
10/11/93 Burundi Refugees UN 1,000,000 
15/12/93 Burundi Refugees ONG 1,000,000 
4/02/94 Refugees and displaced population ICRC/ONG 8,000,000 
9/04/94 Conflict ONG 500,000 
12/04/94 Conflict & Drought ONG 1,000,000 
11/05/94 Conflict ONG/lCRC 1,000,000 
17110/94 Rehabilitation-Electricity & Water GTZ 5,000,000 
TANZANIA 15/11/93 Burundi Refugees ONG 1,000,000 
11/11/93 Burundi Refugees UN/ONG 1,000,000 
29/04/94 Rwandan Refugees ONG 680,000 
29/04/94 Rwandan Refugees ONG 450,000 
ZAIRE 15/11/93 Burundi Refugees UN/ONG 500,000 
TOTAL 1993-December 1996 3t-
ANNEXS5 
As per: 09/01197 
TOTAL 
25,000,000 
511,730,000 
20,500,000 
3,130,000 
500,000 
560,860,000 
*** * .• * *M* * * *** ANNEXS6 
Breakdown of Community Aid to the Former 
Yugoslavia, 1991-1996 by Republic · 
Republic % 
Bosnia-H erzegovina 55.6% 
Croatia (+UNPAS) 20.0% 
Serbia and Montenegro 17.2% 
Slovenia 0.6% 
FYR. ofMacedonia 3.6% 
All Republics 2.7% 
Turkey and Hungary 0.2% 
Total 100°/4 
Breakdown of Community Aid to the Former 
Yugoslavia, 1996 by Relief Items 
Relief Items % 
Food & Hygiene 32.7% 
Medical · 14.8% 
Local Capacity Building 4.4% 
Psychosocial 3.0% 
Winterisation 1.1% 
Rehabilitation 15.8% 
Miscellaneous 28.2% 
Total 100% 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 437 slutlig 
DOKUMENT 
sv 05 01 11 
Katalognummer CB-C0-97-443-SV-C 
ISBN 92-78-23931-3 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg