*** EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION * * * * * * *** 
Bryssel den 02.10. J 996 
KOM(96) 462 slutlig 
GRUNDUTBILDNING -VIDAREUTBILDNING -FORSKNING 
HINDER 
FOR 
R0RLIGHET OVER GRANSERNA 
GR0NBOK 
(framlagt av kommissionen) 

INNEHALLSFORTECKNING 
SAMMANF A TTNING.. ....... .. . . . . .. .... ... ... . . ........ .......... .............................. ... ........... ..... .... . 4 
Del A: SATSNING PA FRI RORLIGHET OVER GRANSERNA ................................. 8 
I . Rorlighet och europeiskt medborgarskap.................................................. 8 
2. Betydelsen av fri rorlighet for gmndutbildning, vidareutbildn.ing 
och forskning.............................................................. .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 8 
3. Personers fria rorlighet i kommissionens forslag..................................... 10 
4. Resultat ..................................................................................................... 11 
5. Gronbokens mal . .. .. .. .. . .. .. .. .. . . .. . . . . .. .. .. . .. .. . .. .. .. .. .. .. . . . . . .. . .. . .. .. . . .. . .. .. . . .. .. .. . .. .. 12 
6. Berorda kategorier av manniskor ..... ......... ...................... ..... .................... 13 
Del B: HINDER FOR FRI RORLIGHET ....................................................................... 14 
I. Svarigheter med ratten till bosattning . . . . .. . . . . .. . . . ... . .. . .. . . . . .. .. . .. . .. .. . . .. . . . . . . . . .. 14 
2. Skillnader i hur olika lander behandlar forskare under utbildning ........... 18 
3. Obligatorisk skatt . . . . .. . .. .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . ... . .. .. .. .. .. . .. . . . . . . . . .. .. . .. .. . 19 
4. Social skydd ............................................................................................. 23 
5. Erkannande av utbildningsbevis och av yrkesmeriter .............................. 25 
6. Medflyttning av studiestod ....................................................................... 28 
7. Sociala och ekonomiska hinder ................................................................ 28 
8. Hinder pa grund av utbildningens upplaggning ....................................... 28 
9. Sprakliga och kulturella hinder ................................................................ 29 
10. Praktiska hinder ........................................................................................ 30 
Del C: HANDLINGSALTERNATIV ............................................................................. 32 
Handlingsaltemativ 1: Att erkanna praktikanters och volontiirers 
rattsliga stallning .................................................. 32 
Handlingsaltemativ 2: Att behandla gemenskapens forskar-
stipendiater enhetligt ............................................ 33 
Handlingsaltemativ 3: Att borga for ett socialt skydd at alla som 
utbildar sig utomlands .......................................... 34 
Handlingsaltemativ 4: Att skapa ett europeiskt yrkesmeriterings-
omrade .................................................................. 34 
Handlingsaltemativ 5: Att tillata medflyttning av nationellt studie-
stod ....................................................................... 36 
Handlingsaltemativ 6: Att ge medborgare i tredje land som iir legalt 
bosatta i EU battre mojlighet till utbildning ......... 36 
Handlingsaltemativ 7: Att begransa de sociala och de ekonomiska 
hindren .................................................................. 36 
Handlingsaltemativ 8: Att begransa de sprakliga och de kulturella 
hindren .................................................................. 37 
Handlingsaltemativ 9: Att forbattra information och handlaggning ......... 3 8 
BILAGOR ........................................................................................................................ 40 
Bilaga 1: Definition av berorda kategorier av manniskor ............................ 40 
2 
Bilaga2a: 
Bilaga 2b: 
Bilaga 3: 
Bilaga 4: 
Bilaga 5: 
Bilaga 6: 
Bilaga 7: Rorlighet over granserna in om gemenskapens program .............. 44 
Beskrivning av gemenskapsprogrammen pa omradet 
grundutbildning och vidareutbildning.......................................... 49 
Gemenskapsprogram och ovriga omstandigheter kring 
gemenskapsstipendier for utbildning och rorlighet for 
forskare (Marie Curie-stipendier) ................................................. 56 
Referensmaterial ........................................................................... 62 
Gemensamt yttrande fran arbetsmarknadens parter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 63 
Hinder i EG-Iandema och i EES-landema som medborgare 
i central-och osteuropeiska lander med bidrag fran 
gemenskapen konfronteras med................................................... 64 
Ordlista......................................................................................... 66 
3 
SAMMANFATTNING 
Att avsk.affa hindren for personers fria rorlighet ar ett grundlaggande element i de 
europeiska integreringsstravandena. Malet lades fast redan i Romfordraget. Mojligheten att 
rora sig fritt ar uppenbart en grundforutsattning for ett verkligt medborgamas Europa. Utan 
den friheten kan man inte tala om ett europeiskt, socialt omrade. Friare rorlighet ar 
dessutom ett satt att mota de forandringar i <let ekonomiska livet som foljer av att den inre 
marknaden inrattas och av att handeln intemationaliseras samt dessa forandringars sociala 
foljdverkningar, sarskilt nar det galler nya arbetstillfallen. Den fria rorligheten ar dessutom 
ett maste for europeisk forskning, som lider av att verksamheten ar alltfor uppdelad och 
spridd, och darmed tOr Europeiska gemenskapens formaga till innovation, som inte alltid ar 
vad den horde vara, sarskilt nar det galler tillampningar av avancerad teknik. 
Varfijr denna gronbok? 
En stadigt vaxande grupp unionsmedborgare upplever intuitivt att det forhfiller ::;ig pa detta 
viset. Allt fler efterfragar rorlighet. De gemenskapsprogram som ar inriktade pa att framja 
utbyten och forflyttningar over gransema. for forskare, studenter, larare, arbetstagare, 
arbetslosa under utbildning och handledare har stor framgang. Lasaret 1987 /88 omfattade 
Erasmus-rorligheten 3 000 studenter och 745 larare. Lasaret 1995/96 hade antalet stigit till 
170 000 studenter och 14 000 larare. 
Tyvarr finns det fortfarande alldeles for manga hinder for personers ratt att rora sig fritt. 
Man tvingas konstatera att kapital, varor och tjanster cirkulerar mycket lattare inom 
Europeiska gemenskapen an manniskor. Och detta ar ett fOrhAllande som inverkar negativt 
pa den bild medborgarna har av den europeiska integreringsprocessen. Under arbetet med 
att genomfora gemenskapsprogrammen pa utbildnings- och forskningsomradet stater man 
hela tiden pa detta slags hinder som bromsar utbredningen och begransar effekten. Manga 
enskilda vittnar om detta nar de berattar om outnyttjade utbildningsmojligheter och om 
forsummade chanser till utbyten, kommunikation och samarbete mellan studenter, larare 
och forskare inom EU. Hindren for rorlighet drab bar sarskilt unga manniskor fran under­
eller medelklass samt arbetslosa. 
Enligt Fordraget om upprattandet av Europeiska gemenskapen skall gemenskapen framja 
rorlighet inom grundutbildning, vidareutbildning och forskning. Det ar mot bakgrund av 
denna uppgift som kommissionen lagger fram en gronbok om gransoverskridande rorlighet. 
Gronboken innehaller en genomgang av hindren for gransoverskridande rorlighet och 
f6rslag pa handlingsaltemativ f6r att undanroja hindren. Handlingsaltemativen ar tankta 
som utgangspunkt for debatt och eftertanke. Gronboken ar darmed ett svar pa en begaran 
som i synnerhet kom till uttryck nar radsmOtet av den 21 juli 1991 inrattade programmet 
PETRA II och som galler de hinder for rorlighet unga manniskor i fard med att skaffa sig 
en praktisk yrkesutbildning moter. 
Vilka hinder, vilka IOsningar? 
I gronboken stalls hindren, som analyseras med hjalp av konkreta exempel, mot forslag till 
handlingsaltemativ. Dessa kommer att granskas och provas under tillborlig respekt for vad 
4 
som faller under vars och ens behorighet (Europeiska gemenskapen, medlemsstatema, 
andra instanser och organisationer). 
FOljande fem huvudsakliga hinder kan iakttas: 
1. Hinder for att arbetslOsa utbildar sig i utlandet 
Exempel : Arbetssokande som vill utbilda sig i en annan medlemsstat forlorar sin ratt till 
arbetsloshetsersattning och till socialforsakring om utbildningen varar langre an tre 
manader. I vissa lander tillampas en karenstid efter aterkomsten till hemlandet innan den 
arbetssokande aterf'ar sina rattigheter. I andra lander galler att arbetssokande som lamnar 
landet i mer an tre manader forlorar sina rattigheter. 
Handlingsaltemativ : Att utstracka den gemenskapsrattsregel som tillater att man soker 
ett arbete i en annan medlemsstat under sex manader utan att forlora sina rattigheter till 
att aven omfatta arbetslosa som utbildar sig. Att sakerstiilla bibehallen ratt till 
arbetsloshetsersattning for arbetslosa som utbildar sig i en annan medlemsstat. 
2. Problem fdrknippade med praktikanters och volontarers rattsliga stiillning 
Exempel: 
a. Studenter som vill praktisera i ett foretag i en annan medlemsstat upplever 
svArigheter att hitta ett vardfdretag i lander som har en lagstiftning som likstaller 
praktikanter med arbetstagare, eftersom detta innebar att foretaget mAste betala 
praktikanten lagstadgad minimilon och erlagga sociala avgifter. 
b. Nyutexaminerade unga manniskor som deltar i utbildningspraktik utan ersattning 
( varken pengar ell er naturaformaner) i en annan medlemsstat hamnar utanfor 
gemenskapssamordningen av systemen for social trygghet eftersom de varken ar 
arbetstagare eller ingAr i en arbetstagarf amilj. I och med att de faller utanfdr 
gemenskapsratten saknar de socialforsakring. De kan ocksa fA problem med 
uppehallstillstand om utbildningen i utlandet varar langre an tre manader. 
c. Volontarer befinner sig i samma situation nar de arbetar ideellt i langre an tre 
manader eftersom de inte har nagon rattsligt erkand stallning. I vissa 
medlemsstater alaggs de t. o. m. att betala skatt pa ersattning for bostad och 
uppehalle. 
Handlingsaltemativ : Att ge en rattslig ram at praktikanters och volontarers verksamhet 
. -"'. inom Europeiska gemenskapen. 
3. Medflyttnlng av stipendier och studiestOd 
Exempel : I de fiesta medlemsstater fdrlorar studentema ratten till studiestOd om de 
studerar i en annan medlemsstat inom Europeiska gemenskapen. Studiestod ges endast 
5 
tOr studier i det land dar studiestodet beviljas. Detta ar i synnerhet ett problem for unga 
manniskor som kommer fran familjer med Higa inkomster utan mojlighet att betala 
bamens kostnader for studier utomlands. 
Handlin~salternativ : Att sakerstiilla medflyttning av stipendier och studiestod. 
4. Skatterattslii bebandlini av forskarstjpenclier 
Exempel : Gemenskapens forskarstipendier beskattas olika inom Europeiska 
gemenskapen beroende pa om vardlandet betraktar de formAnstagande forskarna som 
studenter, arbetstagare ell er egenfOretagare. Detta leder till skillnader i skatterattslig 
behandling och inverkar direkt pa forskarnas mojligheter till rorlighet. Vissa 
medlemsstater drar 50 % av stipendiebeloppet i skatt (skatt och sociala avgifter). 
Detta tillstand aterverkar ocksa pa gemenskapens forskningspolitik. Inom ramen for det 
fjarde ramprogrammet beslutade kommissionen att kompensera forskarna for forlorade 
medel genom att anpassa stipendiebeloppet. Detta betyder att en del av anslagen till 
europeisk forskning gar till att kompensera forskarna och anvands inte till att finansiera 
forskning utan omvandlas till skatteinkomster for medlemsstaterna. Summan av 
kardemumman blir att gemenskapens medel racker till farre forskare. 
Handlinisalternativ : Att tillampa en enhetlig form av beskattning pa gemenskapens 
forskarstipendiater i alla EU-stater, antingen genom att befria stipendiema fran skatt eller 
genom att samordna den skattelagstiftning som tillfunpas i medlemsstatema. 
5. Problem med Omsesjdj~ erkannande av akademjska meriter ocb yrkesmeriter 
Exempel : Arbetstagare som vill ga en utbildning i ett annat land an hemlandet drabbas 
av att det inte finns nagra overenskommelser om omsesidigt erkannande av 
kvalifikationer, kurser och praktikperioder. Bristema pa omradet har en mycket tydligt 
avskriickande effekt. Tillvaxten inom gransoverskridande fortbildning hfunmas mycket 
kraftigt och detta galler aven, som en naturlig foljd, yrkesverksamma manniskors 
rorlighet inom unionen. 
Handlin2salteroativ : Att verka for omsesidigt erkannande av praktikperioder och 
yrkesinriktade kurser. Att utvidga systemet for overforing av studiemeriter (ECTS) som 
pa gemenskapens initiativ inforts pa hogskoleniva till att aven omfatta praktiska 
yrkesutbildningar. 
A ven andra hinder motverkar rorligheten inom grw1dutbildning, yrkesutbildning och 
forskning. En del ar allmanna, t. ex. brist pa traning i att anvanda frammande sprak eller 
otillrackliga tillgangar i befolkningsgrupper med laga inkomster (kraftig sparr mot att 
utbilda sig utomlands ), andra ror avgransade omraden, t. ex. sv!righeten for legalt bosatta 
medborgare i tredje land ( elever, studenter, arbetstagare) att fa tillgang till utbildningar och 
kurser som ges i andra medlemsstater an i bosattningslandet. 
6 
Det betonas slutligen i gronboken att det behovs en genomgripande upplysningskampanj i 
rorlighetsfragor. Medborgama behover upplysning ilir att ta kunskap om de mt>jligheter 
som star till deras fOrfogande och som de inte alltid kanner till. Dessutom behover olika 
offentliga myndigheter och deras tjanstem§.n infonnation om gemenskapsrlitten, eftersom 
deras okunskap om vad som galler for gransoverskridande rorlighet ibland i sig blir till ett 
hinder for denna rorlighet. 
For att komma till ratta med hindren presenteras forslag som ar avsedda att stimulera alla 
berorda aktorer till att reflektera, diskutera och agera tillsammans. 
7 
Del A: SATSNING PA FRI RORLIGHET OVER GRANSERNA 
1. Rorlighet och europeiskt medborgarskap 
Europeiska gemenskapen har blivit ett granslost omrade. Inom omradet ar <let mojligt att 
rora sig fritt fran en stat till en annan for alla som ar medborgare och alla kanner sig som en 
del av en helhet. Detar viktigt att fri rorlighet garanteras alla utan hinder. 
Den skenbara rorlighet som ny informationsteknik skapar, exempelvis arbete pa distans, 
kan vara ett komplement till verklig rorlighet. Men det rcider ingen tvivel om att de 
mojligheter infonnationssamhallet erbjuder inte kan ersatta en verklig forflyttning over 
gransema. 
Rorelsefriheten bor leda till att ett europeiskt medvetande vaxer fram efter hand som man 
lar kanna varandra battre och upptiicker varandras kulturella och sociala varldar. 
Rorligheten inom gemenskapen bor bidra till att solidariteten europeer emellan utvecklas, 
till att europeiskt valstand vaxer och erbjuder alla goda mojligheter nu och i framtiden. 
2. Betydelsen av fri rorlighet fdr grundutbildning, vidareutbildning och 
forskning 
Principen om fri rorlighet for personer star i centrum for Europeiska gemenskapens satsning 
pa manskliga resurser, Det ror sig om ett prioriterat omrade och insatserna gar ut pa att 
inom ramen fOr olika gransoverskridande rorlighetsprogram uppmuntra enskilda 
manniskors att fOrflytta sig over granserna fOr att utbilda sig, ta nya upplevelser, fortbilda 
sig eller bidra till utbildningen i en annan medlemsstat. 
I forlangningen leder detta ocksa till art manniskor lar sig forsta andra samhallen och 
kulturer i Europa. De f°ar battre social kompetens genom art de tranar sig art kommunicera 
och att leva tillsammans, samt aven att respektera skillnadema. Slutligen utvecklar de sina 
sprakfardigheter och sin kansla fOr ett "europeiskt medborgarskap" fOrutom det egna 
medborgarskapet. 
F orflyttningar over gransema gynnar samverkan dels mellan inrattningar for undervisning 
och forskning, dels inom arbetslivet. Samtidigt leder de till battre kvalitet i grundutbildning, 
vidareutbildning och forskning. Att personer ror sig fritt over gransema betyder att 
mojligheterna pa omradet breddas och gor det mojligt att overfora yrkeskunnande och 
kunskaper, sarskilt pa omraden som ny teknik och nya metoder fOr att leda och organisera 
arbete. Rorligheten utvecklar ocksa fOnnagan att skapa och att ta initiativ samt 
foretagarandan. Den erbjuder dem som kan anvanda mojligheterna battre fOrutsattningar att 
tackla framtidens utmaningar och att anpassa sig till foranderliga behov pa 
arbetsmarknaden. 
Vad yrkeslivet betraffar ar personers fria rorlighet ett utmarkt satt att astadkomma ett 
europeiskt sysselsattnings- och arbetsmarknadsomrade. Fri rorlighet ger ju var och en 
mojlighet att tillagna sig sadana teoretiska, praktiska eller beteendemassiga fardigheter -
8 
eller allmant sett kvalifikationer -som man behover pa den gemensamma marknadens 
granslosa omrade. 
Fri rorlighet ar en grundlaggande konkurrensfaktor eftersom den stimulerar till att dela med 
sig av nytiinkande inom teknik, organisation eller produktion. 
Parlamentet1 bedomde stOrre rorlighet bland studenter som en nodvandighet for att ta 
fram personer med battre kvalifikationer och med erfarenhet av studier, vistelse och 
arbete fran andra medlemsstater. Parlamentet har ocksa vid flera tillfallen understrukit 
hur viktigt det ar att Iara sig sprak med tanke pa fri rorlighet. 
~2 har gang pa gang forordat 
* 
* samarbete med betoning pa uppmuntran till rorlighet for studenter och larare, 
vilket i synnerhet skall ske genom att man undanrojer administrativa och sociala 
hinder samt forbattrar undervisningen i frammande sprak, 
uppmuntran till atgarder som innebar att elever och larare fran olika lander 
traffas. 
Arbetsmarknadens parter har a sin sida betonat att det ar viktigt att gynna bade 
geografisk och yrkesrelaterad rorlighet f6r att manniskor skall skaffa sig kvalifikationer 
som dels ar tillrackligt breda, dels gar att tolka och att overfora pa europeisk niva. Det 
bor rora sig om kvalifikationer som svarar mot arbetsmarknadens behov, mot standigt 
pagaende tekniska och strukturella forandringar och mot individemas onskemai3. 
3. Personers fria rorlighet i kommissionens fdrslag 
2 
3 Resolution om kommissionens memorandum om h6gskoleutbildningen i Europeiska gemenskapen, 
15 juli 1993, EGT nr C 2551161. 
Resolution om undervisningen i fiiimmande sprak i Europeiska gemenskapen, EGT nr C 68/105, 
14.3.1993, och resolution om spridningen av sprAken i gemenskapen, EGTnrC 127/39, 14.5.1984. 
Europaparlamentets resolution av den 22 september 1995 om att skapa en civil europatjlinst, EGT nr C 
269/232, 16.10.1995. 
Utbildningsministrarnas resolution av den 16 november 1971 om samarbete pa utbildningsomrlldet 
(publicerad i "Texter om EG:s utbildningspolitik", Europeiska gemenskapemas rad, 
Generalsekretariatet, 3:e utgavan, juni 1987, Luxemburg, Europeiska gemenskapemas byra fOr 
officiella publikationer, 1988). 
Utbildningsministramas resolution vid radsm6tet den 6 juni 1974 om samarbete p{l 
utbildningsomradet, EGT nr C 98, 20.8.1974. 
Radets och utbildningsradets slutsatser av den 27 november 1992 om atgfu'der fOr att utveckla den 
europeiska dimensionen inom h6gre utbildning, EGT nr C 336, 19.12.1992. 
Radets och utbildningsradets slutsatser om samarbete och gemenskapspolitik pa utbildningsomradet ur 
1993 ars perspektiv, EGT nr C 277, 31.10.1989. 
Radets och utbildningsradets resolution av den 24 maj 1988 om den europeiska dimensionen i 
utbildningen, EGT nr C 177, 6. 7 .1988. 
Gemensam standpunkt om gemenskapens agerande och kommande roll pa utbildningsomradet, 
varvid hlinsyn tagits till den roll arbetsmarknadens parter har. 
SEK (94) 1758, 24.10.1994. 
9 
Forslagen i vitboken med titeln Tillvaxt, konkurrenskraft och sysselsattning: Utmaningarna 
och vagarna in i 2000-talet (1993) betonar rorligheten. De bygger pa tva tillgangar, 
namligen humankapitalet, som ar Europeiska gemenskapens viktigaste resurs och en 
konkurrensfordel gentemot tredje land, samt mangfalden nar det galler kultur, tradition, 
sprak, forskning och utbildning. For manniskoma innebar .detta storre formaga till 
anpassning och mojligheter till utveckling. 
Det betonas i vitboken om den europeiska socialpolitiken att Europeiska gemenskapen 
maste anta den utmaning det ar att skapa ett europeiskt omrade med verklig rorlighet, dvs. 
ett omrade dar personers ratt att rora sig fritt over gransema inte enbart ar en rattighet utan 
ocksa en konkret mojlighet4. 
Det star i vitboken om utbildning och fortbildning Lara och Iara ut: Pa vag mot 
kunskapssamhallet5, som kommissionen godkande den 29 november 1995, att om breda 
befolkningsskikt skall ha tillgang till grundutbildning och vidareutbildning kravs det 
rorlighet mellan utbildningsanstaltema och att rorligheten, som redan uppmuntras kraftigt 
av statema, okar. Det star ocksa att personers ratt att rora sig fritt over gransema bor gora 
det mojligt fOr den enskilde att "ta ansvar for att bygga upp sina kvalifikationer". 
I vitboken slas vidare fast att "rorligheten ocksa har utvecklats pa europeisk niva och att 
gemenskapens bidrag har varit betydande, sarskilt genom handlingsprogram pa omradet 
grundutbildning, vidareutbildning och forskning, men denna rorlighet ar dock fortfarande 
otillracklig." 
Bland kommissionens forslag till atgarder i gronboken om innovation 6 namns att 
"uppmuntra till rorlighet hos studerande, ingenjorer och forskare inom ramen for 
programmen Leonardo da Vinci och Utbildning och rorlighet for forskare." 
I arbetsdokumentet 7 "Riktlinjer for en europeisk volontartjanst for ungdomar" papekar 
kommissionen att det inte finns nAgon rattslig stallning pa gemenskapsniva for unga 
volontarer. Detta fOrhfillande innebar ytterligare svArigheter fOr ungdomar att rora sig fritt 
och skapar ett antal problem med anknytning till beskattning och social trygghet. 
Initiativet "Medborgamas Europa" som kommissionen kommer att inleda mot slutet av 
1996 syftar till att med hjalp av informationsskrifter och faktablad ge unionsmedborgama 
praktisk information om vilka rattigheter de har och om vilka mojligheter de har att arbeta, 
studera, resa och bosatta sig inom Europeiska gemenskapen. 
Vidare har kommissionen8 inrattat en expertgrupp pa hog niva som leds av Simone Veil 
och som har till uppgift att utreda kvarstAende hinder for arbetstagares och enskildas fria 
4 
5 
6 
7 
8 KOM (94) 333, 27.7.1994. 
Utgiven. av Europeiska gemenskapemas byrA llir officiella publikationer (ISBN-92-827-5699-8). 
GrOnboken om innovation, KOM(95)688 slutlig, 20.12.1995. 
Kommissionens arbetsdokument, XXIl/24/96. 
Meddelande till kommissionen den 24.1.1996 "Expertgrupp pA Mg nivA om personers fria 
rOrlighet". 
10 
rorlighet. Gruppen skall lagga fram en rapport i februari 1997 och darpa kommer 
kommissionen att ge ut en vitbok med fdrslag pa hur alla rattsliga, administrativa eller 
praktiska hinder for fri rorlighet skall undanrojas. 
I det meddelande som godkandes av kommissionen den 5 juni 1996 framfordes forslag pa 
en "Europeisk fortroendepakt om sysselsattningen". Huvuddragen i forslaget anammades 
av Europeiska rAdet vid motet i Florens den 20-21 juni 1996. Det omfattar vissa kraftigare 
insatser mot arbetsloshet och utslagning. Malsattningen ar att astadkomma tillvaxt pa 
framtidsomraden och pa sysselsattningsskapande omrAden. Pa ett overgripande plan a.r 
strategin inriktad pa att starka foretagens konkurrenskraft och framja sysselsattningen, 
varvid aven kvalifikationer och rorlighet mellan branscher och geografiska omrAden skall 
beaktas. 
4. Resultat 
Gemenskapsprogrammen pa omradet grundutbildning, vidareutbildning och forskning bar 
bidragit till att utveckla rorligheten inom gemenskapen genom att bland annat tillata manga 
ungdomar, studenter, arbetstagare och forskare att utbilda sig i en annan medlemsstat (se 
bilagoma 2 och 3). 
Personers ratt att rora sig fritt over gransema ar en av grundsatsema i Romfordraget ( artikel 
3.c, nedan EG-f6rdraget). Flera artiklar i fordraget behandlar fri rorlighet. I artikel 8a 
garanteras varje unionsmedborgare ratten att fritt rora sig och uppehaJ.la sig inom 
medlemsstaternas territorier, om inte annat foljer av de begransningar och villkor som 
foreskrivs i f6rdraget eller i sekundarratten. Beroende pa vilka personer eller fragor det 
galler stadgas det om ratten till rorlighet inom gemenskapen i fordragets bestammelser om 
fri rorlighet for arbetstagare, etableringsfrihet, tillhandahallande av tjanster samt i ett antal 
rattsakter in om sekundarratten 9. 
Att rorlighet over granserna ar ett viktigt mal framgAr av att rorligheten forts in i EG­
fdrdraget. I artiklarna 126, 127 och l 30g.d anges att rorlighet over granserna skall 
stimuleras och inga som del i gemenskapens politik pa omradena grundutbildning, 
vidareutbildning och forskning. 
I artikel 126.2 framhalls saledes att en utbildning av god kvalitet i gemenskapen skall 
utvecklas genom att "malen for gemenskapens insatser skall vara att framja rorligheten for 
9 De manniskor som behandlas i denna gronbok kan sarskilt omfattas av nAgon av lliljande riittsakter: 
Direktiv 68/360 av den 15 oktober 1968 om avskaffande av restriktioner llir rtlrlighet och bosiittning 
inom gemenskapen for medlemsstatemas arbetstagare och deras familjer, EGT nr L 257, 19.10.1968 
(Svensk text: EGT, Specialutg6va 1994, omn\de 5, vol. I, s. 44). 
FOrordning nr 1612/68 av den 15 oktober 1968 om arbetskraftens fria rOrlighet inom gemenskapen, 
EGT nr L 257, 19.10.1968 (Svensk text: EGT, SpecialutgAva 1994, omrade 5, vol.1, s. 33). 
Direktiv 73/ l 48 av den 21 maj 1973 om avskaffande av restriktioner fflr rOrlighet och bos!ttning inom 
gemenskapen fflr medborgare i medlemsstatema i frAga om etablering och tillhandaMllande av 
tjllnster, EGT nr L 172, 28.6.1973 (Svensk text: EGT, SpecialutgAva 1994, omrade 6, vol.I, s. 135). 
Direktiv 90/364 av den 28 juni 1990 om rtttt till bos!ttning, EGT nr L 180, 13.7.1990 (Svensk text: 
EGT, SpecialutgAva 1994, omrade 6, vol.3, s. 58). 
Direktiv 93/96 av den 29 oktober 1993 om rlttt till bos~ttning ilir studerande, EGT L 317, 18.12.1993. 
11 
studerande och la.rare, bl.a. genom att verka for ett akademiskt erkannande av examensbevis 
och studietider". 
I artikel 127, som behandlar gemenskapens yrkesutbildningspolitik, anges dessutom att 
"malen for gemenskapens insatser skall ocksa vara att framja rorligheten for yrkeslarare och 
for elever i sadan utbildning, sarskilt de unga". 
I artikel 130g.d sags att "gemenskapen som komplement till de verksamheter som bedrivs i 
medlemsstatema skall stimulera utbildning och rorlighet for forskare inom gemenskapen" 
for att starka den vetenskapliga och tekniska grund som gemenskapens industri vilar pa, 
stimulera till battre intemationell konkurrenskraft och stotta forskningen. 
5. Gronbokens mal 
Trots att det alltsa finns en gemensam vilja att framja fri rorlighet och manga rattsliga 
bestfunmelser pa den inre marknadens omrade aterstar fortfarande manga hinder for att 
reellt genomf6ra fri rorlighet f6r personer som ar under utbildning eller yrkesmassigt 
verksamma inom utbildning. 
Rorlighet over gransema, i den mening som anvands i denna gronbok, omfattar inte endast 
f6rflyttningar inom ramen for gemenskapsprogram. DarutOver inkluderas alla andra former 
av rorlighet over gransema, som kommer att kallas "spontan" rorlighet. 
Rorligheten kan vara bilateral eller multilateral och organiseras pa olika nivaer (regional, 
lokal, m.m.). Initiativtagaren kan vara offentlig (regionala fora, lander), halvoffentlig, privat 
(handelskamrar, stiftelser, arbetsmarknadsorganisationer, m.m.) eller ocksa kan det rora sig 
om ett personligt initiativ. Bland aktorema finns bade utbildningsanstalter, organ inom 
utbildningssystemet, forskningscentrum, arbetsmarknadsorganisationer, ungdoms­
organisationer och frivilligorganisationer. 
Det bor betonas att det ar mycket svarare for personer som pa eget initiativ forsoker ga en 
utbildning i en annan medlemsstat att ta sig over de hinder som finns. 
Det ar inte meningen att denna gronbok skall inskranka sig till att vara en forteckning over 
det slags svarigheter personer med ambitionen att flytta pa sig under sin studietid moter 
idag. Tanken ar snarare att fokusera vissa sarskilda problem inom gemenskapens 
behorighetsomrade utan att ge avkall pa subsidiaritetsprincipen, samt inom 
medlemsstatemas behorighet pa omradet grundutbildning, vidareutbildning och forskning. I 
gronboken laggs handlingsaltemativ fram som utgangspunkt for diskussioner pa 
gemenskapsniva och pa nationell niva kring lOsningar pa de svarigheter som de berorda 
fortfarande konfronteras med. 
Kommissionen amnar folja upp det radfragningsforfarande som inleds med denna gronbok 
med konkreta atgarder inom sitt behorighetsomrade. 
6. Berorda kategorier av minniskor 
12 
I gronboken beaktas alltsa manniskor som har medborffiarskap i en stat som ar medlem i EG 
eller Europeiska ekonomiska samarbetsomradet (EES 1 ) samt manniskor som inte har detta 
slags medborgarskap men som ar legalt och fast bosatta i Europeiska gemenskapen. 
Pa sikt bor sarskild uppmarksamhet agnas medborgare fran de tio associerade landema i 
Central-och Osteuropa samt fran Cypem och Malta. Dessa lander har ansokt om anslutning 
och borjar delta i gemenskapsprogrammen 1997. 
Dessa manniskor kan vara saval elever, studenter, ungdomar -aven unga akademiker -som 
sprAkassistenter, forskare, Ia.rare, handledare eller volontarer. 
Manga som hor till dessa kategorier kan betraktas som arbetstagare11 enligt artikel 48 i EG­
fordraget och omfattas darmed av de rattigheter som ar knutna till den stallningen (sarskilt 
lika ratt till arbete, ratt till likabehandling i fraga om levnads-och arbetsvillkor och ratt till 
bosattning). 
For att manniskor skall betraktas som arbetstagare enligt gemenskapsratten maste de vara 
medborgare i ett gemenskapsland och foljande tre krav skall vara uppfyllda: En verklig och 
faktisk verksamhet skall utovas. Det skall finnas ett torhAllande till en overordnad. 
Ersattning skall uppbaras. 
For barn till sadana migrerande arbetstagare som bott lange i ett vardland innebar rorlighet 
inom gemenskapen inte att vistas och studera i det land foraldrarna rest till for att arbeta, 
utan att resa till en annan medlemsstat och kanske t.o.m. att resa till familjens hemland 12• 
10 
11 
12 Island, Lichtenstein och Norge. * 
* * 
Begreppet "arbetstagare" har en i hela gemenskapen faststlllld betydelse, som definierats narrnare av 
Europeiska gemenskapemas domstol och som ar oberoende av om individen enligt nationell lag i 
vardlandet betecknas som arbetstagare, egentbretagare eller student. 
Med "arbetslt>s" avses en person som har tbrlorat sin avlOnade verksamhet och/eller som sOker 
ansUUlning. 
Se dom av den 13.11.1990 i mAI C-308/89, di Leo. 
13 
Del B: HINDER FOR FRI RORLIGHET 
Oberoende av om manniskor som forflyttar sig gor detta inom ramen for 
gemenskapsprogram eller utanfor dessa ar de normalt skyddade av grundlaggande principer 
i gemenskapsratten. 
Gemenskapens arbetstagare och deras familjemedlemmar omfattas av gemenskapsratten 
bade nar de utovar sin ratt till fri rorlighet i egenskap av enskilda och nar de deltar i ett 
gemenskapsprogratn. 
Medborgare i Europeiska gemenskapens medlemslander har ratt att studera och utbilda sig 
var som heist inom gemenskapen. De har den rattigheten oavsett om de beger sig till en 
annan medlemsstat for detta andamal eller om de redan ar bosatta i en ruman medlemsstat 
pa grund av att de sjalva eller deras foraldrar ar verksamma dar som arbetstagare eller 
egenforetagare. Rattigheten har emellertid inte samma rackvidd i varje enskilt fall. 
Det bor understrykas, och Europeiska gemenskapemas domstol har bekraftat det fl.era 
ganger, att EG-fordraget aven ar tillampligt pa tilltrade till praktiska yrkesutbildningar13• 
Forbudet mot "all diskriminering pa grund av nationalitet", som ar en av gemenskapsrattens 
grundsatser, fick utvidgad rackvidd genom anvandningen av begreppet "indirekt 
diskriminering" om bestammelser som kanske inte i sig innebar en diskriminerande 
behandling mellan inhemska medborgare och medborgare fran andra medlemslander men 
., som anda i realiteten skapar specifika svArigheter for sistnamnda grupp. 
Manga hinder kvarstar dock. Det kan rora sig om sadana som satter stopp for rorlighet och 
sadana som forsvarar rorlighet. Ibland handlar det om hinder av rent rattslig eller reglerande 
karaktiir och ibland om svArigheter pa grund av att lagregler tillampas mer eller mindre 
strangt eller av att gemenskapsratten tolkas felaktigt eller alltfor snavt i medlemsstatema 
eller ocksa kan det rent av vara byrfilaatiskt krangel. Darutover finns andra tillbakahallande 
faktorer som kan vara ekonomiska, sprakliga, praktiska eller helt enkelt psykologiska och 
som pa ett eller annat satt bromsar rorligheten over granserna. 
Ett visst motstand mot rorlighet kan ocksa skapas av att forhfillandena i medlemsstatema ar 
sa olika och av att det ibland saknas samordning och information. 
1. Svarigheter med ratten till bosattning 
Medborgare i Europeiska unionen som ar under utbildning, under forskarutbildhlng eller 
yrkesmassigt verksamma med undervisning i en annan medlemsstat omfattas inte av en 
identisk uppsattning gemenskapsregler . . , ' 
13 Artiklama 126 och 127 i EG-fOrdraget ar tillampliga pa omradet. Det finns ett betydande antal 
riittsfall att httnvisa till (bl.a. domama i malen Forcheri och Gravier om direkt tillamplighet av artikel 
7, som nu iir artikel 6 i fOrdraget). 
14 
Studenter sorri gar en yrkesutbildning omfattas av direktiv. 93/96 om ratt till bosattning for 
studerande14
• De maste da uppfylla kraven i direktivet, dvs. vara inskrivna vid en godkand 
utbildningsanstalt for att dar huvudsakligen ga en yrkesutbildning, omfattas av en 
sjukforsakring 'samt intyga for den behoriga myndigheten, genom en forsakran eller pa 
nagot annat likvardigt satt, att de forf ogar over tillrackliga ekonomiska medel och inte 
kommer att 1igga vardlandet. till last. 
De studenter som uppfyller dessa krav rar en ratt att bosatta sig som stracker sig over den 
tid utbildningen varar. Rattigheten bekraftas genom ett uppehallstillstand som de sokande 
rar efter att ha visat upp ett pass eller ett identitetskort, lamnat en f6rsakran om tillrackliga 
tillgangar samt bevis pa att de omfattas av en sjukforsakring och ar inskrivna vid en 
godkand: utbild~ingsanst.alt. Om utbildningen ar langre an ett ar, kan uppehallstillstandet 
\ utfardas for ett Ar i taget. 
Dock torde vissa personer under utbildning inte kunna aberopa direktiv 93/96 pa grund av 
att de inte gar pa en "godkand inrattning" i direktivets mening. 
A ven andra medborgare i Europeiska unionen f6rflyttar. sig inom gemenskapen f6r att 
utbilda sig eller f6r att utbilda andra. Ibland kan de betraktas som arbetstagare enligt artikel 
48 i EG-f6rdraget. Men <let ar inte alltid sa enkelt att i ett givet fall avgora om en person ar 
att beteckna som arbetstagare. Det ankommer pa de nationella domstolarna att, eventuellt 
med stOd av ett forhandsavgorande fran EG-domstolen, granska de faktiska 
omstandigheterrta i varje enskilt fall och avgora om en viss persons verksamhet verkligen 
uppvisar de sarskilda kannetecknen pa ett anstallningsforhallande. 
Praktikanter och forskare kan saledes betecknas som arbetstagare enligt artikel 48 om de 
under en viss tid utfor ett arbete at en annan overordnad person och om de rar betalt for 
15 arbetet . 
Eventuellt kan en enskild dessutom . havda ratt till bosattning enligt bestammelsema om 
til1handahallande av tjanster ( direktiv 73/148 av den 21 maj 1973). Bestammelsema 
omfattar bade personer som saljer tjanster (t. ex. timlarare som under en kortare tid ger 
lektioner vid en utbildningsanstalt mot ersattning) och som koper tjanster (t. ex. personer 
som deltar i utbildning mot betalning av en avgift). 
Bade for den som koper och for den som saljer tjanster ar ratten att bosatta sig begransad till 
den tid utbildningsverksamheten varar. Efter tre manader bekraftas ratten till bosattning 
14 
15 Direktiv 93/96 av den 29 oktober 1993 om ratt till bosattning for studerande, EGT nr L 137, 
18.12.1993. 
Observera att barn till migrerande arbetstagare, vad betraffar bosattningsratten i fOraldramas vardland, 
upp till 21 ars ;\Ider omfattas av bestammelsema om bosattningsratt for avlonade eller icke avlonade 
arbetstagare, eller till <less att de inte langre ar ekonomiskt beroende av sina foraldrar. De omfattas 
darmed ocksa av bestammelsema om ratt till likabehandling i forhallande till den inhemska 
befolkningen. 
Arbetstag.ares bosattningsratt bekraftas genom att ett uppehallstillstand utflirdas mot att sokanden 
visar upp sitt pass eller ett identitetskort och ett intyg om anstallning. 
15 
genom ett uppehallstillstand som utfardas mot att sokanden visar upp sitt pass eller ett 
identitetskort och bevis pa tjanstema som skall saljas eller kopas. 
Slutligen kan en person som inte hor till nagon av ovannamnda kategorier alltid aberopa 
direktiv 90/364 for att havda sin ratt till bosattning. Enligt detta direktiv kan bosattningsratt 
beviljas pa villkor att den sokande forfogar over tillrackliga ekonomiska tillgangar och en 
sjukforsakring som tacker alla risker i vardlandet. De lander som har infort direktivet i sin 
nationella lagstiftning ger klart besked om vad detta dubbla krav pa tillgangar och 
sjukforsakring skall omfatta. Det kan ofta bli ett hinder, sarskilt for manniskor i en utsatt 
social stallning. 
I ett visst antal fall visar det sig att den berorda personen inte hor hemma i nagot av de fack 
som sekundarratten forutser. Det galler t.ex. dem som inte kan visa att de har tillrackliga 
tillgangar och darmed inte kan aberopa direktiv 90/364. 
Om studenter vill stanna langre an tre manader -manga utbildningar och kurser ar langre an 
tre mltnader -maste de ta kontakt med vardlandets myndigheter och ansoka om 
uppehallstillstand. For detta andamaI skall de visa upp ett intyg pa att dear inskrivna vid en 
utbildningsanstalt och forsakra att de har medel for sin forsorjning och ar anslutna till en 
sjukforsakringskassa. 
a. Praktikanter och volontiirer 
Praktikanter, dvs. personer som praktiserar i ett foretag i en annan medlemsstat och som ar 
ungdomar men varken studenter eller arbetstagare/erkant arbetslosa (utan ratt till 
ersattning), saknar sarskild rattslig inramning. Darfor konfronteras de med sa stora 
svangheter att fragan ar om de alls har nag on moj lighet att utova ratten till rorlighet. 
Enligt gemenskapsratten ankommer det pa de nationella domstolama att, med utgangspunkt 
i de faktiska omstandighetema kring varje enskilt fall, avgora om en viss praktik uppvisar 
de sarskilda kannetecknen pa ett anstallningsforhallande, dvs. en verklig och faktisk 
verksamhet, ett forhallande till en overordnad, uppburen ersattning. Alla unionsmedborgare 
ett pass eller ett identitetskort har ditt att vistas i tre manader i en annan medlemsstat som 
turister eller enligt direktiv 73/148 som kopare av tjanster. Om de daremot vill stanna 
utomlands langre an tre manader, vilket Europeiska gemenskapens program uppmuntrar 
till 16, mltste de vanda sig till myndighetema i vardlandet och ansoka om ett 
uppehallstillstand. De maste da antingen visa upp ett intyg pa avlonad anstallning eller ett 
intyg pa att de ar inskrivna vid en utbildningsanstalt och i bada fallen forsakra att de har 
medel for sin forsorjning och att dear anslutna till en sjukforsakringskassa. Detta ar svart 
att astadkomma om man inte·langre ar studerande och deltar i oavlonad praktik. 
Sprltkassistenter inom programmet Sokrates/Lingua kan stota pa samma problem. 
16 
F~retagspraktik stracker sig ofta upp till ett Ar. Detta gltller i synnerhet praktik inom ramen fOr 
gemenskapsprogrammet Leonardo da Vinci. 
16 
De svarigheter som praktikanter moter drabbar i lika hog grad volontarer, eftersom de inte 
heller bar nagon bestamd rattslig stiillning. 
Pa s. 26 i gronboken finns handlingsalternativ 1 med fdrslag for praktikanter och 
volontarer. 
b. Medborgare i tredje land med legal riitt till bosiittning i nagon av Europeiska 
unionens medlemsstater 
Den situation som uppstar nar medborgare i tredje land onskar resa till en medlemsstat for 
att studera regleras for narvarande i nationell ratt. Medlemsstatema uppmanas emellertid att 
tillampa andemeningen i radets resolution av den 30 november 1994 om medborgares i 
tredje land ratt till bosattning for studieandamal. 
I princip innebar inte ratt att uppehalla sig i en medlemsstat nagon ratt till tillstand att 
uppehalla sig i en annan medlemsstat. Men fdr det mesta kan utlandska medborgare med 
uppehallstillstand resa till och uppehalla sig i andra medlemsstater an bosattningsstaten 
under hogst tre manader (med eller utan visum beroende pa nationalitet). En sadan resa 
leder inte till att uppehallstillstandet i den forsta medlemsstaten gar fOrlorat. De far da inte 
utova avlonad verksamhet under resan men tillats normalt delta i vissa typer av utbildning 
( sommarkurser, sprakkurser etc.) 
I Schengenkonventionen 17 lagger man fast principen att ett uppehallstillstand skall vara 
likvardigt med ett visum. Detta betyder att personer med medborgarskap i tredje land och 
uppehallstillstand i ett Schengen-land kan resa till andra Schengen-lander utan att i forvag 
skaffa sig visum fOr inresa i de lander de vill besoka. Vid inresa i ett annat Schengen-land 
skall de ha med sig en identitetshandling och sitt uppehfillstillstand. 
Likstallighetsprincipen innebar att medborgare i tredje land med uppehfillstillstand 
oberoende av andamalet med resan inte langre behover visum for en kortare vistelse i en 
annan medlemsstat. Detta galler aven vid utbildning. I Schengenkonventionen behandlas 
dock endast kortare vistelser. Den ror inte langre vistelser (dvs. langre an tre manader), 
mojligheten att ta anstallning eller att utova egen verksamhet. 
Forslaget till radets direktiv om ratt for medborgare i tredje land att resa inom gemenskapen 
(KOM (95)346 slutlig) ar intressant i detta sammanhang. Forslaget innehfiller principen om 
att likstalla uppehallstillstand med visum vid vistelser pa hOgst tre manader. Detta forslag 
:fran kommissionen ar under behandling i parlamentet och i radet. 
Principen om att likstalla uppehAllstillstand med visum gynnar medborgare i tredje land 
med uppehAllstillstand som beger sig till ett annat medlemsland for att vistas dar i hogst tre 
manader, aven med syfte att utbilda sig. 
17 For narvarande omfattas sju medlemsstater, natnligen BE, DE, FR, ES, LU, NL, PT, av Schengen­
konventionen. 
17 
Pa s. 29 i gronboken finns handlingsalternativ 6 med fdrslag for medborgare i 
tredje land. 
2. Skillnader i bur olika Hinder behandlar forskare under utbildning 
Forskare som tilldelats gemenskapens rorlighetsstipendier "Marie Curie" har inte samma 
rattsliga stiillning i alla medlemsstater. V arje medlemsstat tillampar sitt eget system for 
uppbord av sociala avgifter och kallskatt. Stipendiatema beskattas oftast som arbetstagare 
men ibland som studenter eller egenforetagare. Olikhetema i de skattesystem som tillampas 
pa forskarna och deras stipendier tar tva konsekvenser. 
Den forsta hanger samman med vad gemenskapens anslag till forskning tar for reellt 
genomslag. Nar gemenskapen delar ut stipendier antingen via en vardinrattning eller direkt 
till stipendiater paverkar vardlandets system for avgifter och skatter direkt storleken pa den 
slutliga andel av gemenskapens stipendianslag som faktiskt kommer att ga till forskning. 
Slutsumman ar det som blir kvar efter att stipendiaten betalat skatt och avgifter enligt 
lagstiftningen i vardlandet. 
Den andra ror gemenskapsstipendiemas attraktionskraft nar de ar knutna till gemenskaps­
finansierade forskningsprojekt i olika medlemslander. De beslut forskama tar om eventuella 
rorlighetsperioder loper risk att paverkas i hog grad av ekonomiska overvaganden. Det vore 
bast om vardinrattningen i forsta hand valdes pa vetenskapliga grander. Pa sikt kan 
olikhetema leda till att forskare avstar fran att soka gemenskapsstipendier och i stallet valjer 
att forska i andra medlemsstater i gemenskapen och kanske till "braindrain" i riktning mot 
utomeuropeiska lander som erbjuder fordelaktigare villkor. 
I samband med genomforandet av programmet for utbildning och rorlighet for forskare har 
kommissionen pa grundval av forskningsradets slutsatser frAn motet den 15 december 1994 
upprattat ett provisoriskt system som garanterar stipendiatema rattsliga, ekonomiska och 
sociala villkor i niva med dem inhemska forskare atnjuter i vardlandet men som later 
skillnader i rattslig stiillning kvarsta mellan medlemsstatema. I slutsatsema anges for ovrigt 
att ett enhetligt system bor inrattas tor att skapa villkor for stipendiatema som ar likvardiga 
i alla medlemsstatema och jamforbara med dem som erbjuds forskare pa samma niva i 
vardlandet. 
Ett sadant system bar f6reslagits pa grundval av artikel 130i (antagande av ramprogram) 
och i overensstammelse med Europaparlamentets yttrande over kommissionens ilirslag att 
inratta programmet for utbildning och rorlighet for forskare 18• Kommissionen lade fram en 
andrad version av forslaget19 som innebar att ett enhetligt system for utbildningsbidrag till 
forskare skall inrattas och att bidragen skall utga direkt fran kommissionen till de 
bidragsberattigade forskama och vara befriade fran nationell skatt. Radet beholl emellertid 
18 
19 KOM(94)68 slutlig, 30.4.1994. 
KOM(94)243 slutlig, 3.6.1994. 
18 
inte iden om ett enhetligt system for befrielse fran nationell skatt nar det fattade beslut20 om 
programmet for utbildning och rorlighet for forskare. 
De forhfillanden som galler for gemenskapens forskarstipendiater maste forbattras och nya 
losningar maste sokas. Detta betyder troligen att forandringar maste goras pa sadana 
omrAden som arbetsratten och skattesystemen. Detta ar omraden som enligt nu gallande 
gemenskapsratt huvudsakligen hor till nationell lagstiftning. 
Pi s. 26 i gronboken finns handlingsalternativ 2 for gemenskapens 
forskarstipendiater. 
3. Obligatorisk skatt 
Obligatorisk skatt omfattar 5Ade skatter och sociala avgifter. De uppbordsbestiimmelser 
som finns i medlemsstatema kan inte i sig vara utformade som sparrar mot rorlighet for da 
skulle de bryta mot gemenskapsrattens grundsatser. Man far emellertid inte bortse fran den 
risk for diskriminering som kan uppstA om en individ beskattas enligt ett lands lagar och 
omfattas av socialforsakringen i ett annat land. Inom ett och samma land kan det finnas en 
logik mellan skatterattsliga och sociala bestiimmelser som gar forlorad om lagstiftning fran 
tva olika lander tillampas. 
3.1 Direkt skatt 
Skattepolitiken nar det galler direkta skatter hor i princip till medlemsstatemas 
behorighetsomrade. Medlemsstatema maste emellertid folja sadana grundsatser i 
gemenskapsratten pa omradet fri rorlighet for personer som forbudet mot all diskriminering 
pa grund av nationalitet samt likabehandling. Skillnader mellan medlemsstatema ur 
skattehanseende kan uppsta pa grund av att belopp som utgar hanfors till olika kategorier. 
I manga stater betraktas stipendier och annat stod som utgar till personer under utbildning 
som inkomst och underkastas darmed skatt pa inkomst till fysiska personer. Men i vissa 
medlemsstater anser man att det ror sig om ersattning for kostnader och inte om 
beskattningsbar inkomst. Arbetstagare som utOvar sin ratt till rorlighet loper dessutom risk 
att bli dubbelbeskattade. 
Inom intemationell skatteratt ar beskattningsratten knuten till en persons skatterattsliga 
hemvist. En person som bor i en stat, dvs. som bar sin skatterattsliga hemvist dar, iir som 
regel skyldig att deklarera alla sina inkomster i den staten, oberoende av om inkomstkallan 
ar inlandsk eller utlandsk. Personer som vistas i ett land dar de inte har skatterattslig 
hemvist ar daremot skattskyldiga i vistelselandet endast for inkomster som harror ur 
inlandsk kalla. Denna overlappning i beskattningsratten kan leda till dubbelbeskattning21• 
20 
21 Beslut 94/916/EG, 15 .12 .1994. 
Man talar om intemationell dubbelbeskattning oar en person beskattas llir samma inkomst i mer an 
en stat. Man talar om ekonomisk dubbelbeskattning nar tvA olika personer ar skattskyldiga fOr 
samma inkomst. · 
19 
Det kan alltsa intraffa att personer under utbildning kravs pa skatt for sina stipendier bade i 
hemlandet och i vardlandet. Som regel lyckas man undvika dubbelbeskattning genom att 
tillampa de regler for beskattningsratt som finns i intemationella avtal. De fiesta avtalen 
foljer OECD-modellen22. Men inte ens om det finns avtal gar det alltid att undanroja alla 
dubbelbeskattningsproblem. De berorda statema kan till exempel vara oense om hur vissa 
bes1'1.nunelser skall tolkas. Dessutom fattas vissa avtal. Inom gemenskapen finns arum inte 
nagot heltackande nat for alla de 105 mojliga kombinationema. Ungefar tio bilaterala avtal 
fattas eller har annu inte tratt i kraft. 
a. Student er 
Studenter brukar vara befriade fran inkomstskatt i vardlandet pa sadana belopp fran utlandet 
som ar avsedda att tacka deras omkostnader. I artikel 20 i OECD-modellen Higgs faktiskt 
principen om skattebefrielse for belopp till studenter eller praktikanter fast. Beloppen skall 
vara avsedda for studentemas eller praktikantemas uppehalle, undervisning eller praktik 
och de skall harrora fran en kalla utanfor den stat dar studentema eller praktikantema vistas. 
Skattebefrielsen omfattar endast personer som har eller hade sin hemvist i de avtalsslutande 
statema omedelbart innan de begav sig till den andra staten och som vistas i denna 
sistnamnda stat uteslutande fOr utbildning eller praktik. 
Befrielse fran skatt tillampas daremot inte om beloppen kommer fran landet dar den 
berorda personen vistas. Sa ar fallet om stipendiet betalas ut av vardlandet eller av en 
institution eller ett fdretag som ar etablerat dar. Da kan stipendiet beskattas i vardstaten 
enligt bestiimmelsema i inhemsk ratt23. . 
b. Volontiirer 
Ersattning, bostad och medel for uppehalle som beviljas volontarer kan i vissa 
medlemslander belaggas med inkomstskatt. Volontarema riskerar da att inkomstskatten 
dras vid kallan. A ven om de i efterhand kan :fa tillbaka den inbetalade skatten eftersom 
deras inkomst inte nar upp till garantibeloppet kan beskattningen innebara problem pa kort 
sikt. Det finns ocksa en risk for dubbelbeskattning beroende pa hur lange volontaren vistats 
i vardlandet och pa vilka avtal som finns mellan vardlandet och hemlandet om 
dubbelbeskattning. Volontarema kan ha andra inkomster, som saknar samband med 
deltagandet i volontartjansten men som blir beskattningsbara i vardlandet om de betraktas 
som bosatta enligt nationell skatteratt. Volontarema kan tvingas till krangliga, byrakratiska 
22 
23 Ar 1963 utarbetade OECD:s kommitte for skattefragor en modell ilir skatteavtal betraffande inkomst 
och formOgenhet. Modellen kallas alhnant OECD-modellen, uppdateras regelbundet och syftar till 
att harmonisera skatteavtalen mellan medlemsstatema samt till att ge enhetliga principer, 
definitioner, regler och tolkningar. OECD:s rM har i en rekommendation uppmanat medlemsstatema 
att tillampa modellen nar de sluter skatteavtal eller ser over sAdana avtal. Alla EG-statema ar 
medlemmar i OECD. 
I detta sammanhang ar det intressant att peka pa en dom av den 12 juni 1991 (650-8896-00014) av 
skatteratten i Danmark. Domen betecknade ekonomidepartementets ilirsok att Higga Erasmus­
stipendiet till studentemas inkomst i fonn av "ltln" (i Danmark tlr studentema som regel en "l()n") 
som olagligt. 
20 
forfaranden i vardlandet for att t. ex. f'ar tillbaka den overskjutande skatten eller bevisa att 
de ar mantalsskrivna i hemlandet. 
Nar organisationer som tar emot volontarer likstiills med arbetsgivare leder detta dels till att 
sociala avgifter maste betalas in f6r volontarema, dels till att betungande rutiner som att 
fylla i en inkomstdeklaration maste skotas. 
Pa s. 26 i gronboken finns handlingsalternativ 1 for volontarer. 
c. Larare 
Larare som verkar utomlands under en langre tid stoter pa vissa skattemassiga hinder. I tva 
studier som genomforts av Confederation of European Union Rectors' Conference under 
1993 visar man pa problemen med stora skillnader i nettoinkomst. Dessa problem beror pa 
att de nationella lagstiftningarna pa omrAdet inkomstbeskattning ar sa olika24• . 
d Forskare med gemenskapsstipendium 
Forskarna kan stOta pa hinder som har"samband med hur de behandlas ur skattehanseende 
(se punkt 3.2). Som nfunnts ovan har kommissionens tillfalliga system den nackdelen att en 
del av gemenskapens anslag till forskning kommer att anvandas till annat. 
Pas. 27 i gronboken finns handlingsalternativ 2 for gemenskapens 
forskarstipendiater. 
3. 2 Socia/a avgifter 
De gemenskapsregler som bestammer vilken lagstiftning som ar tillamplig pa social 
trygghet, aven inbetalning av avgiftema, finns i radets forordning 1408/71 av den 14 juni 
1971 om tillampningen av systemen for social trygghet nar anstiillda, egenforetagare eller 
deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen25• Efter den 1 januari i 994 omfattar 
dessa regler invanare och socialf6rsakringssystem i 18 medlemsstater i Europeiska 
ekonomiska samarbetsomradet (EES). 
Dessa gemenskapsregler ar endast till f6r att astadkomma viss samordning. De paverkar pa 
intet satt medlemsstatemas frihet att bestiimma over sitt socialforsakringssystem. Malet ar 
att arbetstagare som f6rflyttar sig inom gemenskapen skall lyda under en enda 
medlemsstats socialforsakringssystem. Darmed horde man slippa overlappningar mellan 
olika lagstiftningar och de komplikationer som sAdana overlappningar medf6r. Dessutom 
skall naturligtvis bara den medlemsstat vars lagstiftning ar tillamplig ha ratt att uppbara 
· " avgifter fran den berorda personen. 
Rectors' Conference, Confederation of European Union Rectors' Conference, Bryssel, 1993. 
En sammanstalld version finns i EGT nr C 325, 10.12.1992 (Svensk text: EGT, Specialutgava 1994, 
omn\de 5, vol. 1, s. 57). 
21 
Rattsreglema i forordningen har tvingande karaktiir. Detta innebar att de berorda personema 
inte sjalva kan bestamma vilken lagstiftning som skall vara tillamplig och att 
medlemsstatema inte sjalva kan bestfunma i vilken utstrackning den egna lagstiftningen 
eller en ruman medlemsstats lagstiftning skall vara tillamplig. 
Nar en nationell lagstiftning anges som tillamplig utesluts alla ovriga. De berorda 
personema kan inte under en viss period omfattas av en socialforsakring enligt 
bestammelser i lagstiftningen i tva eller flera medlemsstater. 
I fdrordning 1408/71 utgar man fran ptincipen lex loci laboris, vilket betyder att den lag 
som galler dar man arbetar ar tillamplig. Personer som utovar en avlonad verksamhet i en 
medlemsstat lyder under den medlemsstatens lag, aven om de har sin hemvist i en annan 
medlemsstat eller om f6retaget eller arbetsgivaren har sitt huvudkontor i en ruman 
medlemsstat. 
I forordningen finns ocksa bestiimmelser om undantag fran grundprincipen. Ett undantag ar 
manniskor som utovar en avlOnad verksamhet som anstallda i ett foretag i en medlemsstat, 
men som av f6retaget skickas till en annan medlemsstat f6r att dar utfora ett arbete for 
arbetsgivarens rakning. Under f6rutsattning att stationeringen inte beraknas stracka sig over 
mer an tolv manader skall de saledes utsanda omfattas av lagstiftningen i den stat de sandes 
ut fran. Tva eller flera medlemsstater, eller av dem utsedda behoriga organ, kan dessutom 
overenskomma om andra undantag om <let finns personer eller grupper med sarskilda 
behov. 
Reglema for vilken socialf6rsakringslag som ar tillamplig overensstammer emellertid inte 
alltid med reglema for tillamplig skattelagstiftning ( se punkt 3 .1 ). 
Ovannamnda regler galler dessutom endast for medborgare i gemenskapslander som ar 
f6rsakrade i egenskap av anstallda, egenforetagare eller familjemedlemmar till dessa och 
som darmed faller inom tillampningsomradet for forordning 1408/71. Vissa av de 
kategotier av manniskor som gronboken behandlar ingar darmed inte och sarskilt inte 
arbetstagare med medborgarskap i tredje land aven om de ar legalt bosatta i en 
medlemsstat. 
I sin nuvarande version tacker forordningen endast studenter som omfattas av en 
socialforsakring i en medlemsstat i egenskap av arbetstagare ( t. ex. i Tyskland) ell er i 
egenskap av familjemedlem till en arbetstagare. Kommissionen lade den 13 december 1991 
fram ett forslag pa att utstracka forordningens tillampningsomrade till att omfatta alla 
forsakrade personer, aven sadana som ar f6rsakrade i sarskilda system for studenter26
. 
Det hander att en. volontar eller praktikant inte ar forsakrad alls enligt 
~ socialforsakringssystemet i en medlemsstat. Skulle kommissionens ovan angivna forslag av 
den 13 december 1991 antas, leder detta inte heller till att de innesluts i 
tillampningsomradet. 
26 Forslag av den 13 december 1991, EGT nr C 46, 20.2.1992. 
22 
Sadana larare och forskare som ar statligt anstiillda i en medlemsstat ( eller likstiillda 
personer) omfattas av den lagstiftning som gall er for den forvaltning dar de ar anstallda 
( och erlagger darmed avgifter foljdenligt). Alla andra Ia.rare och forskare betraktas som 
anstiillda eller egenforetagare och kommer darmed i princip att omfattas av 
socialforsakringslagen i den medlemsstat dar de arbetar. 
Flyttar de sin yrkesmassiga verksamhet till ett annat medlemsland innebar det vanligtvis att 
de byter socialforsakringssystem. For att undvika sadan administration som inte forefaller 
pakallad av situationen (till exempel om rorlighetsperioden ar kort) kan man ta till 
undantagen som namns ovan. De ar avsedda att ge nodvandig flexibilitet. 
Pa s. 26 och 27 i gronboken finns handlingsalternativ 1 och 3.b. 
4. Social skydd 
De sociala avgifter som betalas in (se punkt 3.2) ger ratt till ett socialt skydd. For personer i 
rorlighet ar skyddet inte alltid tillrackligt bra. · 
4.1 Forlorad raft till arbetsldshetsersattningfdr arbetsldsa som utbildar sig utomlands 
Manniskor utan anstiillning som utbildar sig eller praktiserar utomlands forlorar i vissa 
medlemslander sin stallning som arbetslos och darmed ratten till social trygghet och till 
arbetsloshetsersattning. 
I alla medlemsstater galler att rattslig stiillning som arbetslos endast omfattar dem som ar 
bosatta i den berorda staten och dar ar inskrivna som arbetssokande i enlighet med nationell 
lagstiftning och nationella fdrfaranden. 
Enligt en bestammelse i gemenskapsratten om social trygghet27 har medborgare i 
Europeiska gemenskapen mojlighet att under en tid av hogst tre manader uppbara 
arbetslOshetsersattning om de soker ett arbete i en annan medlemsstat och registrerar sig 
som arbetssokande i den staten. 
Manniskor som soker sig utomlands for att utbilda sig anses inte uppfylla dessa krav 
eftersom de inte soker arbete i vardlandet. De kan alltsa inte behalla rattslig stallning som 
arbetslOs under utbildningsperioden och kan heller inte behalla dartill knuten 
arbetslOshetsersattning och social trygghet. I vissa medlemslander har man emellertid givit 
gallande lagstiftning en vid tolkning och gjort vissa undantag for deltagare i 
gemenskapsprogrammen. 
I andra medlemsstater konfronteras arbetslOsa som beger sig utomlands med svangheten att 
,. de vid aterkomsten maste gora en karenstid innan de officieUt aterf'ar sina rattigheter. 
27 Artikel 69 i r~dets fOrordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971. En sammanstalld version finns 
i EGT nr C 325, 10.12.1992. 
23 
Att arbetsloshetsersattningen gar ilirlorad nar arbetslosa utbildar sig eller praktiserar 
utomlands ar ett avgorande hinder for denna typ av verksamhet. En mojlighet fdr arbetslosa 
att tillagna sig erfarenheter, kompetens och kvalifikationer ar darmed stangd. 
Pa s. 27 i gronboken finns handlingsaltemativ 3.a for arbetslOsa som utbildar sig 
utomlands. 
4.2 Bristande social trygghet i vardlandet 
Forordning 1408171 (se punkt 3.2 om tillampning av socialforsakringssystem) ar inte 
tillamplig pa sarskilda system for statligt anstallda och personer som behandlas som sadana. 
Foljaktligen inkluderas statligt anstallda Ia.rare och forskare i den meningen att de omfattas 
av forsakringen, men de kan inte dra nytta av samordningen av socialforsakringssystemen 
om de inte ar eller har varit anslutna till ett allmant socialforsakringssystem i hemlandet, 
och sa ar det langt ifran alltid. Detta innebar att larare och forskare som a.r anslutna till ett 
sarskilt system for statligt anstallda tar sina sociala llirmaner i det land dar de ar anslutna 
och inte i vardlandet. 
Som namnts ovan ligger dessutorn hela gruppen studenter utanfor tillampningsomradet for 
forordningen. En nyligen gjord andring i forordning 1408171 innebar att personer som ar 
medborgare i en medlemsstat och fOrsakrade enligt lagstiftningen i en medlemsstat samt 
familjemedlemmar som bor tillsarnmans med dessa personer har ratt till omedelbart 
nodvandig ~jukvard, som skall tillhandahallas av sjukvardsinrattningen pa vistelseorten 
eller bosattningsorten28• Detta galler aven for praktikanter och volontarer. Kommissionen 
har nyligen lagt f6rslag om att avskaffa kravet pa att sjukvarden skall vara omedelbart 
nodvandig for studenter och personer under yrkesutbildning under fdrutsattning att de 
omfattas av forordningens persontillampningsomrade29. 
Medborgare i tredje land som ar legalt bosatta i en medlemsstat i Europeiska gemenskapen 
eller i Europeiska ekonomiska samarbetsomradet moter en annan betydelsefull praktisk 
svarighet nar de vill utova sin ratt till rorlighet over granserna. Gallande gemenskapsratt pa 
socialforsakringsomrAdet3° omfattar endast medborgare i gemenskapslandema. 
I praktiken betyder detta att de inte omfattas av besti:immelsema om social trygghet och inte 
heller av dem om omedelbart nodvandig sjukvard (genom blankett "E 111 ") under en 
utbytes-, utbildnings- eller praktikvistelse i utlandet31 
28 
29 
30 
31 Genom blankett ''E 111 ". 
Genom fi>rordning (EG) nr 3095/95 infi.\rs en ny artikel 22a i fi>rordning (EEG) nr 1408/71 (se EGT nr 
L 335, 30.12.1995). 
KOM(96) 452 slutlig. 
Artikel 2 i fi>rordning 1408/71 /EEG. 
Vad betliiffar endast omedelbart nOdvandig sjukvA.rd under en vistelse i en annan medlemsstat an den 
behOriga staten s! lade kommissionen efter att ha tagit del av Europaparlamentets yttrande om 
fi>1'Slaget "diverse lindringar 1994" (som blev llirordning (EEG) nr 3095/95) fram ett andrat llirslag 
till llirordning som innehOll en bestlhnmelse som skulle utstracka fi>nnAnema i artikel 22.1 a och 
24 
Pas. 27 och 29 i gronboken finns handlingsalternativ 3.b och 6. 
5. Erkannande av utbildningsbevis och av yrkesmeriter 
Det kan vara en hamsko for dem som deltar i verksamhet over gransema att det ar sa svart 
att fa utbildnings- och behorighetsbevis erkanda, att dessa bevis ofta ar otydliga och svara 
att bedoma samt att det aven ar svart att ta intyg pa praktik fran andra medlemsstater 
k .. d 32 er an a . 
Om man vid hemkomsten inte f'ar tillgodorakna sig en utlandsk utbildning bromsas viljan 
att rora sig over gransema. I varsta fall mAste utbildningen goras om i hemlandet. Detta kan 
ocksa ha betydelse for den som soker en anstallning i vardlandet eller for den som efter att 
ha kommit hem soker ett nytt arbete i hemlandet. 
a. Elever, studenter och ungdomar 
lnom ramen for gemenskapsprogramniet Sokrates/Erasmus ar akademiskt erkannande ett 
oeftergivligt krav. 
ECTS (European Credit Transfer System) ar en intressant konstruktion, eftersom systemet 
vilar uteslutande pa samarbete mellan universitet som samverkar av egen fri vilja for att 
underlatta akademiskt erkannande av studier vid utbildningsanstalter i andra medlemsstater. 
Men med undantag for nfunnda program ar · akademiskt erkannande, som faller inom 
medlemsstatemas behorighetsomracte, alls inte allmant vedertaget. I sammanhanget kan 
man nfunna det arbete som gors av NARIC33. 
Nar det galler praktiska yrkesutbildningar ar situationen svarare34• 
32 
33 
34 22.1 c till att aven omfatta medborgare i tredje land. I december 1995 avstod radet fran att anta 
forslaget. 
Under debatten i Europaparlamentet (EGT nr 4.470/14, 13.11.1995) identifierades tOljande typer av 
erkannande: 
Erkannande av studieperioder. 
Erkannande av utbildningsbevis fOr fortsatta studier utomlands. 
Erkannande av utlandska utbildningsbevis tOr att erhalla en inhemsk examen. 
Erkannande av utbildningsbevis fOr att utova ett yrke. 
NARIC (Network of National Academic Recognition Information Centers) skapades av Europeiska 
gemenskapemas kommission 1984 och skall fratnja akademiskt erkannande av utbildningsbevis och 
studieperioder i EG-och EFTA-landema. Nlttverket ar en del av gemenskapsprogrammet 
Sokrates/Erasmus. 
En rapport sammanstalldes 1994 pa uppdrag av radgivande kommitten fOr programmet Petra om 
"Erkannande av yrkesutbildning och fOretagspraktik i en annan medlemsstat". Den inneholl 
resultaten av utredningar i de 12 medlemsstatema om erkannande av praktikperioder, som ungdomar 
bade gjort som ett led i sin inledande yrkesutbildning inom utbildningsvltsendet eller i ett fOretag i en 
annan medlemsstat och inom ramen tQr programmet Petra. 
25 
Det ar och fOrblir alltsa problematiskt att !a praktik och yrkesutbildning fran en atman 
medlemsstat erkand. Pa omradet erkannande over gransema av yrkeskvalifikationer och 
genomsynlighet i de handlingar som utgor bevis for sadana kvalifikationer har Europeiska 
gemenskapen vidtagit atgarder for att astadkomma en forbattring. 
Icke reglerade yrken ar inte underkastade nagra rattsliga hinder for rorlighet, men 
svarighetema med att bedoma kvalifikationema fran ett atmat land ar en kraftigt 
tillbakahfillande faktor. Med stod av Cedefop har kommissionen sedan 1985 vidtagit en 
serie atgarder som syftar till att gora det lattare att jamfora, bedoma och erkanna meriter och 
kvalifikationer35• Detta ar mfilsattningar som fortfarande ar aktuella inom ramen for 
programmet Leonardo da Vinci. 
Det kan for ovrigt noteras att kommissionen i ett meddelande36 pekar pa synergieffekter och 
samverkansformer som kan ge resultat pa omradet erkannande av utbildningsbevis37. 
b. Liirare och hand/edare 
35 
36 
37 I rapporten drog man slutsatsen att medlemsstatemas system arum inte var beredda att inllirliva och 
medge rOrlighetsperioder som en del av kursplanen. Men man ansAg att enskilda som Onskade 
utbilda sig utomlands och vande sig till de nationella myndighetema skulle kunna driva pA 
utvecklingen mot ett nOdvandigt erkannande av erfarenheter tran andra lander och successiv 
integrering i systemen. 
Genom projektet om kompetensekvivalering har man i EGT tran 1989 till 1993 kunnat offentligg<>ra 
jHmllirande tabeller Over 209 yrken i kategorin kvalificerade arbetstagare i 19 branscher. 
FOr Ovrigt har ett slags "personlig kvalifikationsportllilj", som skall gOra det Uittare att bedCSma 
kompetens och kvalifikationer Over gransema, utarbetats och prOvats pA gemenskapsnivA Gfr. 
"Portfbljprojektet: slutrapport", NCVQ 1995). 
Ar 1994 ledde en llirslagsinfordran "FrHmjande av initiativ pA omradet Omsesidigt erkannande av 
kvalifikationer" till att man kunde stOdja 35 projekt pA temat att jamllira, tydliggOra och nA 
erkannande nar det galler kvalifikationer. 
KOM (94)596 slutlig, 13.12.1994. Meddelandet handlar egentligen bara om kvalifikationer pA 
hOgskolenivA, men i meddelandet placeras problemet i ett stOrre sammanhang som omfattar 
erkannande av kvalifikationer inom Europeiska gemenskapen. 
I slutsatsema frAn utbildningsministrarnas mfitet den 6 maj 1996 anges att rAdet anmodar 
medlemsstatema och kommissionen att fiiimja en Okad samordning mellan de nationella organ som 
ansvarar llir informationsspridningen pA de tvA erkannandeomradena (universitet och praktisk 
yrkesutbildning), som t.ex. de nationella informationscentrumen llir akademiskt erkannande som 
NARIC, de europeiska informationscentrumen (Euro-Info-Centres m.fl.) samt bygga ut databaser, 
som Ortelius, llir att frtimja stOrre insyn i de h<>gre utbildningssystemen; anmodar kommissionen att i 
samarbete med medlemsstatema sarskilt undersOka om det ar mOjligt att pA frivillig grund inllira en 
europeisk administrativ bilaga till examensbeviset. Bilagan skulle bestA av en beskrivning av de 
studier som innehavaren av examensbeviset bedrivit och avse att underlatta insynen i och 
erkannandet av dessa studier i andra stater an den dar utbildningen bedrivits och beakta de 
erfarenheter som andra organisationer gjort pA detta omrade, exempelvis EuroparAdet och Unesco; 
anmodar kommissionen att i samarbete med medlemsstatema undersOka om det ar Onskvart att 
identifiera och Oka kannedomen om sAdana llirfaranden pA nationell nivA eller pA gemenskapsnivA 
som skulle kunna gOra det Ulttare att finna en lOsning i godo pA tvister om erkannande av 
utbildningsbevis, som svar pd individuella ansOkningar som antingen skickas direkt eller heist genom 
NARIC-natverket eller genom natverket av samordnare llir de olika direktiven. 
26 
Lararyrket ar, sarskilt inom det allmanna utbildningsvasendet, ett reglerat yrke i de fiesta av 
Europeiska gemenskapens lander38. Fran det att direktiv 89/48/EEG om omsesidigt 
erkannande av utbildningsbevis tradde i kraft fram till slutet av 1994 har minst 11 000 
personer, varav 5 000 larare (bade grundskole-, gymnasieskole- och hogskolelarare), ratt 
sina utbildningsbevis erkanda i en annan medlemsstat. Genom tillampningen av direktivet 
har det emellertid blivit mojligt att upptacka vissa hinder. Den forsta svangheten ar att alla 
lander inte genomfort direktivet. Belgien och Grekland har annu inte fullfoljt 
genomforandet pa nationell niva. I dessa tvA lander ligger ansokningar om erkannande fran 
larare i andra medlemsstater pa is i vantan pa att atgarder for genomforande vidtas. Belgien 
och Grekland har blivit domda i EG-domstolen. I Tyskland finns det tre delstater (Baden­
Wilrttemberg, Brandenburg och Sachsen-Anhalt) som iinnu inte har antagit bestiimmelser 
for genomforande av direktiv 89/48/EEG avseende larare. 
I Tyskland erkanns endast larare som utexaminerats fran universitet och inte fran andra 
inrattningar for hogre utbildning. I direktivet likstalls examina fran universitet, inrattningar 
f6r hogre utbildning och andra utbildningsanstalter pa samma niva. Men larare som 
utexaminerats fran "pedagogiska akademier" i Osterrike, fran vissa "Colleges" i Forenade 
kungariket och andra liknande inrattningar i Nederlandema och Danmark vagras 
erkannande i Tyskland. Direktivet tillampas inte heller pa larare i Frankrike. 
Vissa medlemsstater kraver att lararna ar utbildade for att undervisa i minst tva amnen (t. 
ex. matematik och fysik, historia och geografi). 
Viss indirekt diskriminering gar att urskilja. Visserligen ar lararens uppgift sAdan att det ar 
motiverat med krav pa goda kunskaper i vardlandets sprak, men nationell lag i vissa lander, 
sarskilt Tyskland och Grekland, innehaller sa oproportionerligt stranga krav pa 
sprakbeharskning att det i realiteten ror sig om indirekt diskriminering. Kraven framstar 
som sarskilt orimliga nar lararen skall undervisa i sitt eget sprak som frammande sprak i 
vardlandet. 
Pas. 28 och 31 i gronboken finns handlingsalternativ 4 och 8. 
6. Medftyttning av studiestod 
"Spontana" studier i utlandet hammas kraftigt av att det inte gar att flytta med det nationella 
studiestodet. Om man bortser fran studenter inom programmet Sokrates/Erasmus, dar 
medflyttning garanteras fullt ut, har studentema i de fiesta medlemsstatema svart att ta med 
sitt studiestOd och ga en fullstandig utbildning i utlandet. Ofta ar installningen liberalare 
gentemot geografiskt narliggande omraden. Detta ar en svanghet som i hog grad inskranker 
redan missgynnade personers mojlighet att rora sig fritt. 
38 Nar det gttller s.k. reglerade yrken bar stora framsteg gjorts p6 grundval av artiklama 57, 49 och 66 i 
EG-fOrdraget. Enligt artiklama kan Europeiska gemenskapen anta "direktiv som syftar till Omsesidigt 
erkrutnande av examens-, utbildnings- och andra behOrighetsbevis". Genom direktiven 89/48/EEG 
och 92/51/EEG har man sAledes inrltttat ett allmant system llir erkannande av utbildningsbevis som 
tilldter rlirlighetsaspiranten att vinna erkannande llir sin kompetens i en annan medlemsstat an den 
dltr kompetensen inhM.mtades. 
27 
/ 
Pa s. 29 i gronboken finns handlingsalternativ 5. 
7. Sociala och ekononiiska hinder 
7.1 Fast anstiillning 
En arbetstagare som onskar delta i fortbildningspraktik i en annan medlemsstat har inte 
alltid ratt till sin anstallning nar han atervander. Om en sadan garanti finns ar den inte alltid 
tillamplig pa manniskor som praktiserat utomlands. 
7. 2 Bristande ekonomiskt stod 
Det framgar tydligt av den explosionsartade Erasmus-rorligheten att entusiasmen for 
studentutbyten ar stor. De knappt tilltagna beloppen har medfort att vissa utvalda studenter 
inte kunnat fullfolja sina planer pa att studera utomlands. 
Samma sak galler ocksa lararna, som alltfor ofta :far ett otillrackligt ekonomiskt stOd. De 
fiesta behilller sin bostad i hemlandet och kostnadema for rorligheten blir en tung borda. 
Utanfor gemenskapsprogrammen beror lararens situation pa vad som foreskrivs i nationell 
lag och i eventuellt ingangna avtal, som till exempel kan stadga om bibehallen Ion under 
rorlighet. 
Sarskilt utsatta ar de arbetslosa som kan forlora ratten till arbetsloshetsersattning i sitt eget 
land. Unga nyutbildade pa alla nivaer befinner sig i en annu svArare situation nar de. saker 
sitt forsta arbete. 
Pas. 30 i gronboken finns handlingsalternativ 7. 
8. Hinder pa grund av utbildningens upplaggning 
8.1 Skolarets forliiggning 
Hur skolarbetet ar fordelat over aret beror ibland pa nationella bestammelser och ibland pa 
utbildningens beskaffenhet. Upplaggningen kan emellertid bli ett hinder nar den inte ar 
densamma i hemlandet och vardlandet39• 
Radet40 har uttalat sig for att astadkomma battre overensstammelse mellan borjan pa lasaret 
vid olika universitet inom den hogre utbildningen, nagot som ocksa horde gora det lattare 
att samordna kontrollema under lasaret. 
39 
40 Uisfu'et vid universiteten i Nordeuropa borjar till exempel som regel i augusti. I Ost-och Sydeuropa 
borjar man daremot i oktober. 
Rectors' Conference: "SkolArets filrHiggning", Confederation of European Union Rectors' Conference, 
maj 1993. 
Slutsatser frAn rAdets mote (EGT nr C 321, 12. I 2.1991 ). 
28 
8. 2 Prov och tentamina 
Studenter som studerar utomlands kan inte alltid vara kvar i vardlandet tills det ar dags att 
avlagga prov eller tentamina och om det inte ar mojligt att tentera vid den utbildningsanstalt 
de kommer ifran ar det svart for dem att avsluta utbildningen. Proven i vardlandet godkanns 
inte alltid i hemlandet. I en del medlemslander kravs narvaro under kursema i viss 
forutbstamd utstrackning for att ga upp i proven. I vissa lander ar det forbjudet for elever att 
vara franvarande fore eller under tentamensperioder, nagot som forsvarar i synnerhet langre 
rorlighetsperioder. 
8. 3 Praktikperioder som inte ingar i utbildningen 
I vissa medlemsstater erkanns inte de praktiskt yrkesinriktade elevemas praktikperioder 
som en del av utbildningen. Praktikperiodema maste goras under loven och orµ sa inte sker 
f'ar eleven inget erkannande av kursen eller utbildningen. 
8. 4 Franvaro utan vikarie 
For det mesta anstalls ingen vikarie for Ia.rare ell er handledare under den tid de ar 
franvarande. Nar de kommer tillbaka maste de darfor "komma i kapp" i det eftersatta 
amnet. Detta innebar en extra belastning bade f6r dem och for elevema eller studentema. 
Pa s. 32 i gronboken finns handlingsalterllfltiv 9. 
9. Sprakliga och kulturella hinder 
Otillrackliga kunskaper i ett frammande sprak ar en av de viktigaste sparrarna mot rorlighet. 
F orberedelsefasen bor ocksa omfatta en kulturell del. Den kulturella aspekten ar viktig for 
att gora utlandsvistelsen givande och uppmuntra till rorlighet. En stor del av rorligheten ar 
koncentrerad till triangeln Tyskland/Frankrike/Forenade kungariket. Fardigheter i sprak 
med mindre spridning ar en forutsattning for att fa battre spridning pa studentstrommarna 
och darmed rikare utbyten 41
• 
Pa s. 31 i gronboken finns handlingsalternativ 8. 
10. Praktiska hinder 
Praktiska hinder star ofta i vagen for en utlandsvistelse med kvalitet och far ibland sadana 
dimensioner att besvikna deltagare inte ger sig av alls eller atervander till sina hemlander 
utan att ha dragit nytta av de mojligheter som utlandsvistelsen innebar. Den som planerar en 
utlandsvistelse konfronteras med svArigheter fore, under och efter sjalva vistelsen. 
41 Ett antal pilotprojekt llir intensivsprfilurser riktade till Sokrates- och Erasmus-studenter som skall 
till Portugal, Grekland, Italien, Danmark och Finland inleddes inllir hOgskolei'l.ret 1996-1997. 
29 
a. Man kan t. ex. ha svart att ra tag i ratt information fore avresan till utlandet 
(information om tillgangliga utbildningar, om krav fran vardlandets fdrvaltning, om 
levnadsvillkoren i vardlandet etc.). Detta har sarskild betydelse for studenter med 
funktionshinder, sarskilt om det saknas system for mottagande och bostads-
fi. di' 42 orme mg . 
b. Ett avgorande problem for personer som fortbildar sig eller praktiserar ar bristen pa 
foretag som vill ta emot dem. F oretagen ar inte alltid beredda att ta emot en 
praktikant (problem med organisation, sprak, handledning). 
De av gemenskapens forskarstipendiater som utbildar sig inom industrin erbjuds 
ofta att valja mellan ett begransat antal forskningsprojekt och har svart att publicera 
sina resultat som ofta ar sekretessbelagda. 
c. lbland ar bristen pa lampliga och lagom dyra bostader ett problem (hyreskostnad, 
depositionsavgift). Studentrum och studentbostader finns ofta endast i begransat 
antal. Vissa studenter eller larare som ger sig ivag fdr att delta i korta eller 
medellanga kurser kan inte lfunna sin bostad i hemlandet och riskera att inte hitta 
nagot till overkomligt pris vid hemkomsten. 
d. Det ar vanligt att personer som planerar en utlandsvistelse behover komplettera sitt 
forsakringsskydd (hemresa i handelse av sjukdom/olycka, ansvarsforsakring etc.). 
e. Familjefragor kan forsvara rorligheten (barnomsorg, skolgang, sysselsattning fOr 
medfoljande ). 
f. Bankavgifter och vaxlingsavgifter vid overforing av studiestod kan sluka upp till 
20 % av stipendiesumman. Dartill kommer extra kostnader pa grund av att arbetet i 
banken tar sa lang tid. 
Alla ~essa praktiska svarigheter :far storre proportioner for manniskor med svag ekonomi 
eller med funktionshinder. 
Pas. 32 i gronboken finns handlingsalternativ 9. 
42 Det har ffir tlvrigt visat sig att de utbildningsanstalter som inrattat ett Erasmus-kontor lattare forvaltar 
programmet och ger de bertlrda god vagledning. Om flera utbildningsanstalter tillsammans med 
lokala och regionala organ bildar ett "EG-nav", kan detta ge praktiska ilirdelar och stordriftsfordelar. 
30 
Del C: HANDLINGSALTERNATIV 
Behovliga insatser maste goras pa flera nivaer. Man bor strava efter att "fylla ut luckoma" i 
gemenskapsratten, kontrollera i vilken utstrackning medlemsstatema genomfort 
gemenskapsratten och prova olika atgarder for att stimulera dem att fullfolja 
genomforandet. 
Vidare ar <let nodvandigt att medlemsstatema, kommissionen, ovriga gemenskapsorgan och 
alla berorda aktorer tillsammans och i enlighet med subsidiaritetsprincipen utreder atgarder 
som kan vidtas pa ratt niva for att stimulera sa manga som mojligt att rora sig fritt over 
gransema och for att underlatta rorligheten. 
Kommissionen onskar :fa in synpunkter fran berorda personer och kretsar ( offentliga 
myndigheter, arbetsmarknadens parter, olika organisationer, utbildningsorgan, 
forskningsorgan etc.). For att budskapet i gronboken skall na ut kommer den att distribueras 
brett och spridas genom olika arrangemang (seminarier, f6redrag, diskussionstraffar etc.) pa 
samtliga nivaer. 
Ni uppmanas att vanda er till foljande adress med kommentarer och forslag: 
Europeiska kommissionen 
Generaldirektorat XXII -B2 
Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfragor 
Gronboken "Grundutbildning-vidareutbildning-forskning: Hinder for rorlighet over 
gransema" 
200, rue de la Loi 
Batiment Belliard 7 -5139 
B-1049 BRYSSEL 
E-mail: Alice.Copette@dg22.cec.be 
Fax: + 32-2-295 78 30 
Denio handlingsaltemativ som foljer ar inte nagon uttommande lista utan ar avsedda att 
vara en utgangspunkt for debatten. Andra problem eller hinder kommer antagligen att 
dryftas tillsammans med illustrerande exempel. 
Efter en radfragningsperiod pa sex manader kommer kommissionen att gora en 
sammanstallning vari aven rekommendationer kommer att inga. 
Handlingsalternativ 1: Att erkanna praktikanters och volontarers rattsliga 
stallning 
(Se analysen i punkt B.1. a, B.1. b, B. 3.1. b och B. 3. 2 pa sidorna 9, 10, 14 och 15) 
* En sarskild rattslig inramning, som skall vara erkand i hemlandet och i 
vardlandet, kan ge de praktikanter och volontarer som utovar sin ratt till fri 
31 
* 
* 
* 
* rorlighet villkor som ar likvardiga med dem som galler for andra 
unionsmedborgare. 
Genom att vidta vissa atgarder pa omradena uppehfillstillstand, socialforsakring 
och beskattning kan medlemsstatema gora det mojligt for praktikanter och 
volontarer att delta i gransoverskridande verksamhet pa battre villkor. Sadana 
atgarder skulle t. ex. gora det Iattare att genomfora den forsoksverksamhet med 
en europeisk volontiirtja.nst som kommissionen foreslog 1996. 
Atgardema f6r att ge prak.'tikanter och volontarer information och insikt om sina 
rattigheter och skyldigheter bor breddas pa samtliga nivaer. 
For att ge utbildningsformer med skola och arbete vaxelvis full utvecklings­
potential inom EU kan kategorin europalarling skapas. 
For att inlemma ungdomar i samhallet kan ett rorlighetsprogram for larlingar, ett 
slags Erasmus-program for larlingar, i syfte att starka banden mellan skola och 
naringsliv vara andamalsenligt. 
Handlingsalternativ 2: Att behandla gemenskapens forskarstipendiater 
enhetligt 
(Se analysen i punkt B. 2 och B. 3.1 pa sidorna 11 och 14) 
For att avskaffa medlemsstatemas diskriminerande behandling som urholkar 
gemenskapsstipendiema kravs nagon typ av losning. Bland framkomliga vagar finns 
* 
* dels mojligheten att lagstifta om skattebefrielse av stipendiema i den rattsakt som 
anger hur de skall finansieras, 
dels mojligheten att samordna medlemsstatemas system for direkt beskattning 
och sociala avgifter med tillampning pa anstallda forskare. 
Handlingsalternativ 3: Att borga fdr ett socialt skydd at alla som utbildar sig 
utomlands 
(Se analysen av hindren i punkterna B.4.1 och B.4.2 pa sidan 16) 
a. Bibehallen rdtt till ersdttningfor arbetslosa som utbildar sig i en annan 
medlemsstat. 
32 
* 
b. 
* For att sakerstalla bibehallen ratt till ersattning fdr arbetslosa som utbildar sig i en 
annan medlemsstat bor kommissionens forslag 43 pa omradet antas sa snart som 
mojligt. Forslaget innebar att arbetslOshetsersattningen bibehfills efter en forsta 
period pa tre manader. Ersattningsperiodens totala langd eller ersattnings­
beloppets totala storlek f°ar dock inte stracka sig utover den tid eller det belopp 
som anges i lagstiftningen i den stat dar den arbetslose soker arbete eller utover 
det belopp som anges i den behoriga statens lagstiftning. 
Ett social! skydd i vdrdlandet 
For att sakerstalla ett socialt skydd i vardlandet for personer under utbildning, 
sarskilt studenter, bor de likstallas med anstallda, egenforetagare och deras 
familjemedlemmar. Dessutom bor kommissionens forslag 44 om art utvidga 
tillampningsomradet vad betraffar personer i forordning 1408/71 till att omfatta 
alla personer som ar fdrsakrade enligt Jagstiftningen i en medlemsstat antas. 
Kommissionen har dessutom foreslagit radet45 att upphava kravet pa omedelbar 
nodvandighet vad avser sjukvard for de kategorier av manniskor som behandlas i 
gronboken och som fdr narvarande ingar i persontillampningsomradet for 
fdrordning 1508/71 nar de fdr att delta i utbildning vistas i en annan stat an den 
som ar behorig. 
Handlingsalternativ 4: Att skapa ett europeiskt yrkesmeriteringsomrade 
(Se analysen av hindren i punkt B. 5 pa sidorna 18-20) 
* 
* 
* . 
* 
43 
44 
45 
46 
47 Omsesidigt akademiskt erkannande bor utvecklas genom allman tillampning av 
systemet fdr overforing av studiemeriter 46. 
Liknande metoder bor tillampas inom praktisk yrkesutbildning fdr att na 
omsesidigt erkannande av utbildningskurser. Heist bor malet nas genom avtal 
mellan utbildningsanstalter och mellan branschorganisationer 47. 
Detar nodvandigt att inratta ett system som tillater att praktik i medlemsstaterna 
erkanns omsesidigt och ingar som del i kursplanen. 
Alla forslag som gor det lattare att pa europeisk niva tillagna sig och vinna 
KOM (95) 734 slutlig, 10.1.1996. 
EGT nr C 46, 20.2.1992. 
KOM(96) 452 av den 20 september 1996. 
I linje med ECTS-systemet (European Transfer Credit System). 
Europeiska kommissionens vitbok "Lara och Iara ut: Pc\ vag mot kunskapssamhallet", s. 58, 
Europeiska gemenskapemas byre\ fl>r officiella publikationer (ISBN 92-827-5699-8). 
33 
* 
* 
* 
* 
* erkannande for kompetens till foljd av livslangt liirande bor tas till vara. 
Arbetet med att hitta bra metoder att. gora kompetens sa genomsynlig att var och 
en har mojlighet att havda sin formaga att utOva ett visst yrke var som heist i 
unionen bor fortga tillsammans med alla berorda aktorer. 
Riktade atgarder bor vidtas f6r att undcrlatta erkannande av yrkesmeriter i 
medlemsstatema. Pa sa vis stimuleras arbetstagare till att delta i utbildningar 
utanfor hemlandet. 
Atgarder fdr att komplettera direktivet om reglerade yrken (89/48/EEG) med en 
skyldighet f6r vardlandet att ta hansyn till erfarenhet efter avslutad utbildning bor 
vidtas. 
Kommissionen och medlemsstatema bor utreda 48 om det ar onskvart att 
identifiera och oka kannedomen om sadana forfaranden pa nationell niva eller pa 
gemenskapsniva som skulle kunna gora det lattare att finna en losning i godo pa 
tvister om erkannande av utbildningsbevis, som svar pa individuella ansokningar. 
Ett av forslagen i gronboken om innovation 49 bor forverkligas, namligen det att 
"tilldela titeln 'europeisk forskare' till forskare som har medverkat pa ett 
betydelsefullt satt i gemenskapsprogrammen". 
Handlingsalternativ 5: Att tillata medflyttning av nationellt studiestod 
(Se analysen av hindren i punk! B. 6 pa sidan 21) 
* I likhet med vad som galler inom gemenskapsprogrammen, dar medflyttning av 
studiestOd (ratten till stodet och till att det utbetalas bibehfilles vid rorlighet) ar en 
erkand princip, bor det bli mojligt att flytta med stipendier och studiestod fran 
nationella myndigheter eller andra inrattningar. 
Handlingsalternativ 6: Att ge medborgare i tredje land som ar legalt bosatta i 
EU battre mojlighet till utbildning 
(Se analysen av hindren i punkterna B.1. b och B. 4. 2 pa sidorna 10 och 18) 
* 
48 
49 I meddelandet fran februari 1994 om invandring och asyl lagger kommissionen 
vikt vid att f6rbattra f6rhallandena for sadana medborgare i tredje land som ar 
legalt bosatta i en medlemsstat. Kommissionen anger sarskilt att det ar viktigt att 
Utdrag ur slutsatsema frAn utbildningsministramas radsmt>te i Bryssel, 6.5.1996. 
Gronbok om innovation, meddelande antaget av kommissionen den 20 december 1995, 
KOM(95)688 slutlig. 
34 
ha gemensamma regler om inresa i landet f6r personer som ar fast bosatta och 
medborgare i tredje land, aven i fall da resan sker i syfte att studera eller tillagna 
sig yrkeskunskap. Dessa regler bor vara samlade i en tvingande rattsakt. 
Handlingsalternativ 7: Att begransa de sociala och de ekonomiska hindren 
(Se analysen av hindren i punkt B. 7 pa sidan 21) 
* 
* 
* 
* 
* For att framja fri rorlighet bor olika stodformer pa nations-eller gemenskapsniva 
(stipendier, bidrag, Ian, etc ... ) utvecklas i alla sammanhang (nationellt, lokalt, 
privat etc ... ). 
Det ar nodvandigt med en genomtankt och nationsrelaterad fordelningspolitik f6r 
Sokrates/Erasmus-stipendierna, varvid hansyn bor tas till nationella sardrag. Om 
det inrattas ett samband mellan nationella studiestodssystem och 
Sokrates/Erasmus-stipendiet kan det totala belopp studenten f'ar under sin 
utlandsvistelse anpassas battre och man undviker en njugg f6rdelning av bidrag 
over mAnga, som inverkar negativt pa rorligheten. 
Atgarder bor vidtas f6r att uppmuntra utbildningsvasendet, de mottagande 
f6retagen samt aven foreningar, fackforeningar, regionala myndigheter eller 
banker att ge unga manniskor som deltar i praktiskt yrkesinriktade 
gemenskapsprogram ett kompletterande ekonomiskt stOd. 
Genom att ge f6retagen vissa skattelattnader skulle man kunna stimulera dem till 
att ta emot praktikanter och personer under fortbildning. 
Organ som arbetar med utbytesverksamhet bor ha sarskilda medel som tillater 
dem att organisera mottagande, uppf6ljning och utvardering pa ett satt som ger 
rorligheten basta mojliga utsikter att lyckas, sarskilt med avseende pa ungdomar. 
Handlingsalternativ 8: Att begransa de sprakliga och de kulturella hindren 
(Se analysen i punkt B. 9 pa sidan 23) 
* 
* 
* Fardigheter i minst tva gemenskapssprAk har blivit en nodvandig f6rutsattning f6r 
att medborgarna i unionen skall kunna utnyttja de yrkesmassiga och personliga 
moj ligheter som oppnas fOr dem gen om forverkligandet av den inre marknaden. 
Ett rorlighetsprojekt bor alltid f6regas av spraktraning. 
I forbe'redelserna bor en kulturell del inga och en orientering kring levnads-och 
arbetsfOrhallanden i vardlandet. 
35 
* 
* F orsoksverksamhet bor bedrivas i medlemsstatema med malsattningen att ge 
ungdomar kansla fdr "europeiskt medborgarskap" och respekt for kulturella och 
sociala olikheter. 
Nationella organ med ansvar for att genomf6ra gemenskapsprogrammen bor i 
annu hogre grad hjalpa personer som vill utbilda sig i en medlemsstat, vars sprak 
har liten spridning och undervisas i liten utstrackning. 
Handlingsalternativ 9: Att forbattra information och handlaggning 
(Se analysen i punkt B. I 0 sidan 23) 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
50 For att inom gemenskapen tillganglig infonnation pa omradet grundutbildning, 
vidareutbildning och forskning skall vara heltackande och halla hog kvalitet 
kravs en battre samordning mellan ansvariga organisationer pa nationell niva. 
Infonnation om de mojligheter och villkor som galler for rorlighet over gransema 
bor spridas mera allmant och utfomlas med tanke pa en bred allmanhet. 
All anvandbar information for manniskor som vistas utomlands for att utbilda sig 
bor finnas pa Internet, samt aven alla EG-databaser (EURES50
, Ortelius, 
Eurodesc, Cordis, NA.RIC, Eurydice). 
Anvandning av elektroniska infonnationsverktyg bor uppmuntras. 
Informationsskrifter och faktablad om medborgamas rattigheter och skyldigheter 
som ingar i initiativet "Medborgamas Europa" bor ges allman spridning. 
Atgarder f6r att ge handlaggare i medlemsstatemas f6rvaltningar en grundlig 
utbildning i gemenskapsra.tten och <less tillampning bor uppmuntras. Dessa 
atgarder kan utfonnas mot bakgrund av erfarenheter fran gemenskapens 
utbildningsprogram pa omradet. 
Utbildningsanstaltema bor uppmuntras till att informera pa EU-niva om den 
erbjudna utbildningens malsattning och kvalitet. 
Om det ar nodvandigt bor studenter som utbildar sig i en vardmedlemsstat kunna 
gora vissa prov per korrespondens under forutsattning att de gors under lamplig 
overvakning. 
Samverkan mellan universitet och naringsliv bor uppmuntras51
. 
Verktyg som EURES, som euroradgivama kan anvanda, kan ocksa framja rorligheten genom att ge 
tillgang till information om lediga platser i olika medlemsstater. 
36 
51 I sammanhanget kan rekommendationema frdn IRDAC (Industrial Research and Development 
Advisory Committee, vilken inrllttades av kommissionen 1984) i rapporten "Kvalitet och 
ltndam!lsenlighet", 25.03.1994, nltmnas. 
37 
BILAGOR 
Bilaga 1: Definition av berorda kategorier av minniskor 
De definitioner av grupper som foljer nedan ar svara att avgransa och kan ibland overlappa 
eftersom de utformats for olika rattsakter vars tillampningsomraden nar <let galler personer 
inte sinsemellan utesluter varandra. De foreslagna definitionema ar hamtade fran radsbeslut 
om att uppratta gemenskapsprogram. 
A. Bleyer: Personer som ar inskrivna som elever vid en skola52• 
52 
53 
54 
55 Studenter: 
I Europaparlamentets och radets beslut om Sokrates-programmet53 anger ordet 
"studenter" "personer som ar inskrivna vid universitet54, oavsett utbildningsomrade, 
i syfte att bedriva hogre studier for att erhfilla en akademisk examen eller ett 
examensbevis, upp till och med doktorsexamen". 
Till bilden hor emellertid ocksa en bredaxe definition, som anvands i lagstiftningen 
om social trygghet f6r migrerande arbetstagare. Dar avser ordet "studenter"55 alla 
personer som inte ar anstallda, egenforetagare eller familjemedlemmar till dessa 
men som ar regelratt inskrivna i en av de nationella myndighetema godkiind 
Definitionen ar hmntad ur Europaparlamentets och radets beslut om faststallande av gemenskapens 
Mgltrdsprogram Sokrates (artikel 2), liksom fOljande definition av "skola": Varje slag av inrattning 
som meddelar skolundervisning, inrattningama ma vara verksamma pa omradena for allman 
utbildning, yrkesutbildning eller teknisk utbildning, och i undantagsfall inrattningar som inte 
meddelar skolundervisning men som tillhandahaller larlingsutbildning, med avseende pa att frrunja 
atgltrder inom sprak.undervisningens ram, i synnerhet for utbyte av elever. 
EGT nr L 87, 20.4.1995. 
I direktiv 93/96 om ratt till bosattning f6r studerande anges f6ljande i artikel I: For att skapa villkor 
som underUittar utovandet av bosattningsratten och fOr att sakerstalla tilltrade till yrkesutbildning 
utan diskriminering fOr en invanare i en medlemsstat som blivit antagen till en yrkesutbildning i en 
annan medlemsstat, skall medlemsstaterna erkanna ratt till bosattning f6r en student som har sin 
hemvist i en medlemsstat och inte har ratt till bosattning i kraft av nagon annan bestrunmelse i 
gemenskapsrtitten, samt tOr dennes make/maka och de barn de forsorjer, om studenten med ltj~ilp av 
ett intyg eller pa nagot annat atminstone likvardigt satt som studenten tar valja sjalv fOrsakrar tOr den 
beh<>riga nationella myndigheten att han/hon har tillgangar som borgar for att han/hon med 
eventuella medtOijande inte kommer att bli en borda rur vardmedlemsstatens socialtjanst under 
vistelsen, om studenten ar inskriven vid en godktlnd inrattning llir att dar ga en huvudsakligen 
yrkesinriktad utbildning samt om studenten omfattas av en sjuktOrsakring som tacker alla risker i 
vardmedlemsstaten. EGT nr L 317, 18.12.1993. 
Europaparlamentets och rAdets beslut nr 819/95/EG av den I 4 mars 1995 om Sokrates-programmet, 
EGT nr L 87, 20.4.1995. 
"Universitet": Varje slag av inrattning llir hogre utbildning som utflirdar bevis <>ver beh<>righet eller 
examina pa denna niva, oavsett vad dessa inrattningar kallas i medlemsstaterna. 
Ar 1988 gav regeringsforetrtldarna i Administrativa kommissionen llir social trygghet tOr migrerande 
arbetare sitt bifall till denna definition. 
38 
inrattning i en medlemsstat for att studera eller ga en yrkesutbildning, samt omfattas 
av ett sarskilt socialforsakringssystem for studenter. 
Ungdom f6r Europa-programmet vander sig till alla ungdomar mellan 15 och 25 ar 
som ar fast bosatta i Europeiska unionen samt pa Island; i Lichtenstein eller i Norge. 
Detta aldersintervall anvander kommissionen av havd nar orden "ungdomar" och 
"ungdom" anvands (EUR OST A T:s statistik). 
Men inom Leonardo-programmet56 anvands termen "ungdomar" om personer som 
gar en yrkesutbildning, arbetar eller soker ett arbete och som ar under 28 ar. 
Programmet vander sig bade till ungdomar som gar en inledande yrkesutbildning 
och till unga arbetstagare. 
Nar det handlar om stOd till program for arbetspraktik i foretag omfattas aven 
personer som gar en universitetsutbildning eller som avslutat en sadan utbildning 
men annu inte :fatt sin forsta anstallning. Dessa program ingar i den verksamhet som 
styrs av samarbetsavtal mellan universitet och foretag. 
En student, elev eller ungdom kan vara familjemedlem till en unionsmedborgare 
som utovar sin ratt att rora sig fritt och har da sarskilda rattigheter enligt 
gemenskapsratten (i synnerhet likabehandling med den inhemska befolkningen vad 
betraffar studiestOd och andra sociala f6rmaner). 
C. V olontiirer: 
D. 
56 
57 Volontartjanst ar en verksamhet av eget slag som maste sarskiljas fran avlonat 
arbete och vanliga system for yrkesutbildning. Den innebar en moj lighet till 
vardefulla erfarenheter genom frivilligt deltagande i allmannyttig verksamhet. 
Ideellt arbete ar visserligen nagot som tilltalar manniskor i alla aldrar, men det ar 
volontartjansten for ungdomar som ar erkand i flera medlemsstater. Det ror sig 
vanligen om projekt med begransad varaktighet som inte ger upphov till nagra 
multilaterala initiativ. Men gransoverskridande volontartjanst for ungdomar i 
Europa har under de senaste aren tatt ett uppsving57. 
Sprakassjstenter: 
RAdets beslut 94/819/EG av den 6 december 1994 om programmet Leonardo da Vinci, EGT nr L 
340, 29.12.1994 (Svensk text: EGT, SpecialutgAva, omrMe 5, vol. 6, s. 170). Projektledarhand­
ledningen. 
Viss fOrst>ksverksamhet har bedrivits pA omrAdet inom ramen fOr Ungdom fOr Europa-programmet 
sedan 1992. PA grundval av erfarenhetema lade kommissionen 1996 fram projektet "Europeisk 
volonUirtjanst fOr ungdomar". 
Projektet syftar till att lflta 2500 ungdomar med hemvist i ett EU-land gora en allmannyttig insats i ett 
annat EU-land i nflgon lokal verksamhet under sex mflnader till ett Ar. Kommissionen planerar att 
utveckla projektet och att inratta ett flerftrigt program fOr Europeisk volontartjanst for ungdomar. 
39 
En sprakassistent inom programmet Sokrates/Lingua ar en blivande spraklarare 
(student ell er nyutexaminerad) som undervisar vid en vardutbildningsanstalt i en 
ruman medlemsstat under minst tre manader och hogst atta manader. Assistenten far 
traning och erfarenhet som ger battre kompetens att utOva sprciklararyrket58. 
E. Forskare: 
I denna gronbok behandlas endast sadana forskare som ar under utbildning och som 
utovar sin ratt till fri rorlighet. I gemenskapens FTU-program delas dessa forskare, 
s.k. "Marie Curie-stipendiater", upp i foljande grupper enligt radets beslut om 
programmet fdr utbildning och rorlighet for forskare59: 
Pa doktorandniva befinner sig unga forskare med ett utbildningsbevis som 
ar utfardat av ett universitet eller en utbildningsanstalt pa motsvarande niva 
och som omedelbart ger tilltrade till doktorandstudier eller till en jamforbar 
utbildning. 
Pa doktorsniva aterfinns unga forskare som har doktorsexamen eller ett 
jamforbart utbildningsbevis eller som inte har nagot sadant utbildningsbevis 
men har forskat pa heltid i minst fyra ar pa doktorandniva. 
Erkanda forskare ar forskare som har forskat pa heltid minst atta ar pa 
doktorandniva. 
Vid sidan om stipendieverksamheten, som bedrivs for program.met for utbildning 
och rorlighet for forskare, finns det gemenskapsverksamhet for utbildning och 
rorlighet genom sarskilda FTU-program, som manga och i synnerhet unga forskare 
deltar i. 
F. Uirare och haodledare: 
58 
59 
60 
61 Med "larare/undervisningspersonal"60 avses personer som genom sina 
arbetsuppgifter direkt deltar i den undervisning som ges i en medlemsstat enligt 
dess utbildningssystem. 
Ordet "handledare"61 star bade for yrkeslarare pa gymnasieniva eller hogskoleniva, 
for instruktorer knutna till larlingsprogram och for dem som f6rmedlar fortbildning 
ute pa foretagen. 
Jfr. rAdets och Europaparlamentets beslut om att inratta gemenskapens handlingsprogram Sokrates. 
RAdets beslut 94/916 av den 15 december 1994 om programmet ilir utbildning och r5rlighet f6r 
forskare, EGT nr L 361, 31 .12.1994. 
Europaparlamentets och radets beslut 819/95/EG av den 14 mars 1995 om programmet Sokrates, 
EGT nr L 87, 20.4.95. 
RAdets beslut 94/819/EG av den 6 december 1994 om programmet Leonardo da Vinci, EGT nr L 
340, 29.12.94 (Svensk text: EGT, Specialutgava, omrAde 5, vol. 6, s. 170). 
40 
Bilaga 2a: Rorlighet over griinserna inom gemenskapens program 
Siffroma nedan talar sitt eget sprak.. De visar hur det antal mi:i.nniskor som kunnat forflytta 
sig over granserna tack vare gemenskapsprogrammen okat. 
* 
* Erasmus (Radets beslut, 1987) 
Berorda individer: 1987/1988 
1988/1989 
1995/1996 
1995/1996 
Lingua (Hirare-eleyer) (Radets beslut, 1989) 3 000 
745 
170 000 
14 000 
Fortbildning for la.rare: 1990/1991 (forsoksverksamhet) 
1994/1995 
Ungdomar (Gemensamt utbildningsprojekt): 
1990/1991 
1994/1995 
La.rare (Gemensamt utbildningsprojekt): 
1990/1991 
1994/1995 studenter 
Ia.rare 
studenter 
Ia.rare 
516 
7 450 
4 018 
32109 
317 
3 580 
* Sokrates 
Under 1996/1997 godkandes I 50-482 rorlighetsansokningar gallande studenter 
och 12 775 ansokningar gallande Ia.rare. 
Med borjan 1997/1998 kommer verksamheten att andra karaktar eftersom den 
kommer att vila pa varje enskilt universitets initiativ pa omradet. Samarbetet 
kommer att regleras via universitets- och hogskoleavtal mellan utbildnings­
anstalterna och Europeiska kommissionen. 
Till Sokrates-programmet har lagts ett extra moment som ar avsett att stodja 
sprak.undervisning och sprakinlarning. Det ror sig om funktionen sprak.assistent 
som ger blivande sprak.larare en chans att studera och verka vid en 
vardutbildningsanstalt i utlandet under en bestiimd tidsperiod. 
Under fOrsoksaret, 1995/1996, deltog fler an 200 sprAkassistenter i verksamheten. 
Siffran fOrvantas stiga till 600 under lasaret 1996/1997. 
Under 1995/1996 arrangerades 689 lararutbyten och 215 praktikperioder for 
Ia.rare i fOretag inom partnerskapen mellan utbildningsanstaiter enligt 
Sokrates/Comenius. Fran och med sommaren 1996 kommer Ia.rare fran 
Europeiska gemenskapen (EG) och fran de tre Ianderna i Europeiska ekonomiska 
samarbetsomradet (EES) att kunna resa till andra EG-eller BES-lander for att 
delta i fortbildningskurser som anordnas av europeiska kursarrangorer. 
41 
* Ungdom fer Europa III (Europaparlamentets och radets beslut, 1995) 
Ungdomsutbytcn 1995 50 000 dcltagarc* 
U ngdomsinitiativ 1995 930 deltagare 
Volontartj an st 1995 75 deltagare 
Utbyten med tredje land 1995 2 805 deltagare 
(* preliminar uppgift) 
* Europeisk volontartjanst for ungdomar (ForsoksverksamhetJ 
Volontarer 1996/ 1997 ca. 2 500 deltagare 
Cutm.1lll (sanwrhl'lc univcrsill·t-ffal'lag och i()rl'la~spraktik l()r stuc.kntcr) 
Radets beslut: 1988 
I kri\rda i11divi<kr: I '>90 
1994 .i ·WO prak1ikm1tcr t'h·cr ~1.r~iflSl'rtl:t 
8 700 praktikanter over gransema 
Totalt var 75% av de fdretag som deltog i Comett-projekt sma eller medelstora f6retag. 
P<:tra II (11ngdomar i inledande yrkesuthildning dlt·r 11nga nrhetstagarc) 
Radets beslut: 1991 
Berorda individer: 
t Lcurnmlu Ja V in_\:J 1992-1994 23 566 ungdomar i 
inlcdande yrkcs­
utbildning 
13 053 unga arbetstagare 
Program met l .t·.onardo da Vinci, som inrtittades gcnom radcts hesl11t av den 6 
,i, t.' """I I '1'1 I 1111d:ill:11 11, h I" I :1· I' ti· ::111tl1t·I I I 1·d"l!l1ttl11·l1 II i11p•tl 
griinsovcrskridandc program fOr utbytcn och praktik. UpphandlingsWrfarandet 
1995 visade att dct sarskilt ar ungdomar som f'ar gladje av 
42 
rorl i ghetsverksamheten. 
Berorda individer: 1995 
nerl\rdn ind i vidt·r: PrognoH tor 1 QC)6 11 564 ungdomar i 
inledande yrkes­
u tbi ldning 
4 826 unga arbetstagare 
5 175 unga akademiker 
( studenter och 
nyutexaminerade) 
2 300 handledare 
11 "64 unt.tdomnr i inlednnde 
yrkesutbildning 
4 826 unga arbetstagare 
5 175 unga akadcmikcr 
( studenter och 
nyutexaminerade) 
2 J96 hnndlcdarc 
Utbildnin~ och rorfo:het fOr forskare 
* 
+ 
* Det andra ramprogrammet 1987/1991 
2 300 stipendier inom ramen for sarskilda FTU­
program 
Del lrctljc mmprogrummcl 1990/ 1 'N·1: 
Programmet Humankapital och rorlighet: 
1 800 personliga stipendier och 
760 stipcndier till utbildningsanslaltcr 
(motsvarande ca 2 000 forskarstipendiater) 
Andra sarskilda FTU-program: 
700 slipcndier 
Det fjarde ramprogrammet 1994/1998 
Marie Curie-stipendier: 
Progrnmrnc..~t fl\r uthildning och rorlighct rnr for~kare: 
1 300 redan beviljade stipendier 
Andra sarskilda FTU-program: 
200 redan beviljade stipendier 
43 
Bilaga 2b: Beskrivning av gemenskapsprogrammen pa omradet grundutbildning 
och vidareutbildning 
A. GRUNDUTBILDNING 
Redan 1976 lades grunden till samarbetet inom gemenskapen genom "joint study 
programmes". Darefter sjosatte kornmissionen program.men Erasmus och Lingua som ar 
inriktade pa fysisk rorlighet for studenter och la.rare. Numera ar rorligheten en integrerad 
del av det europeiska samarbetet inom grundutbildningen och har en given plats i <let for 
narvarande lopande Sokrates-programmet. 
I. ERASMUS (1987-1994) 
Radets beslut av den 15 juni 1987, EGT nr L 166, 25.6.1987. 
Radets beslut av den 14 december 1989, EGT nr L 395, 30.12.1989. 
Radets beslut av den 28oktober1991, EGT nr L 322, 3.12.1991. 
Genom gemenskapens handlingsprogram om universitetsstuderandes och Ia.rares rorlighet, 
Erasmus, stimulerades samarbete mellan universitet. Darigenom uppnAddes battre 
omsesidigt erkannande av kvalifikationer och uppmuntran till stOrre rorlighet for 
studenter62 och larare i Europeiska gemenskapen. Fran och med 1992 tillats aven EFT A­
lander delta. 
Programmet var uppbyggt kring foljande atgarder: 
Atgard 1: Att inratta ett natverk for hogskolesamarbete pa gemenskapsniva genom att 
samfinansiera samarbetsprogram mellan universitet och hogskolor (ICP). 
Samarbetsprogrammen skall omfatta studentrorlighet pa mellan tre manader och ett Ar. 
Dessutom skall program inrattas for rorlighet bland larare och deras vistelser skall vara fran 
en vecka till ett Ar. 
Atgard 2: Direkt ekonomiskt stod till studenter genom Erasmus-stipendier, som skall tiicka 
kostnadema for rorligheten (sprakkurser, resor, levnadskostnader). 
Atgard 3: Pilotprojektet ECTS ("europeiskt system for overforing av studiemeriter", som 
skall galla i he la Europeiska gemenskapen) genomfordes for att underlatta akademiskt 
erkannande av studieperioder i utlandet. 
Fas 1: Fas2: 
Budget Ar 1987-1989: 93,7 miljoner ecu. Budget 1990-1994: 426,l miljoner ecu. 
II. 
62 LINGUA 
For funktionshindrade Erasmus-studenter fir det vHI sOrjt fOr sddant som vHgledning, mottagandc, 
fysisk tillganglighet, assistans och ekonomiskt stM fur att Uicka merkostnader. Se Handbok i god 
praxis :llir Erasmus. A ven inom Sokrates-programmet Hr detta frAgor som beaktas :llir att 
funktionshindrade studenter skall ha en reel! mojlighet till rorlighet. 
44 
Radets beslut av den 28 juli 1989, EGT nr L 239, 16.8.1989. 
Gemenskapens handlingsprogram med syfte att framja fardigheter i frammande sprak. i 
Europeiska gemenskapen, Lingua, omfattade fdljande atgarder: 
Atgard 1: StOd till fortbildning av spraklarare och sprakkursledare. 
Atgard 2: StOd till traning i frammande sprak vid universiteten och i synnerhet stOd till 
grundutbildning av spraklarare. 
Atgard 3: Insatser for att framja sadana frammande sprak som anvands i yrkeslivet och i 
naringslivet. 
Atgard 4: StOd till att utveckla utbytesverksamhet fdr ungdomar som gar pa yrkesinriktade 
utbildningar. Utbytesverksamheten ar upplagd som projekt mellan olika 
utbildningsanstalter. 
Budget ar 1990-1994: 153,893 miljoner ecu. 
III. SOKRATES (1995-1999) 
Radets och Europaparlamentets beslut av den 14 mars 1995, EGT nr L 87, 20.4.1995. 
Genom handlingsprogrammet Sokrates uppmuntras till samarbete mellan medlemsstatema 
inom saval skolundervisning (Comenius/partnerskap mellan utbildningsanstalter), 
hogskoleundervisning (Erasmus/uppmuntran till studentrorlighet) som stimulans till battre 
sprakfardigheter (Lingua) och kompetensutveckling for larare. Programmet ar avsett fdr 
elever, studenter, la.rare, administrativ personal vid universiteten, yrkeslarare, barn till 
migrerande arbetare, resande och zigenare. 
Budget cir 1995-1999: 850 miljoner ecu. 
IV. UNGDOM FOR EUROPA (1988-1999) 
Radets beslut av den 16 juni 1988, EGT nr L 158, 26.6.1988. 
Radets beslut av den 29 juli 1991, EGT nr L 217, 6.8.1991. 
Radets och Europaparlamentets beslut av den 14 mars 1995, EGT nr L 87, 20.4.1995. 
Huvudmalsattningen med programmet Ungdom for Europa ar att, sarskilt genom 
intensifierat samarbete mellan medlemsstatema, bidra till att forma ungdomar genom 
utbyten och kompletterande verksamhet utanfor det formella utbildningssystemets ram. 
Programmet ar alltsa inriktat pa ungdomsutbyten, varvid ungdomama antingen skall vara 
fast bosatta i Europeiska gemenskapen ( altemativt pa Island, i Lichtenstein eller Norge) 
eller ocksa fran ett tredje land som omfattas av programmet (landema i Central- och 
Osteuropa, Oberoende staters samvalde, Medelhavslandema, landema i Latinamerika, 
AVS-landema), pa initiativ fran ungdomar, volontartjanst (som fortsattningsvis kommer att 
45 
koncentreras pa kortare perioder for att utesluta sammanblandning med Europeisk 
volontiirtjanst) och utbildning av fritidsledare. 
Sarskilda insatser kornmer att goras fdr att missgynnade ungdomar lattare skall kunna delta 
i programmet. Till missgynnade ungdomar raknas sadana som har svarast att delta i 
program pa saval gemenskapsniva som nationell, regional eller lokal niva av orsaker 
forknippade med deras kulturella, sociala, ekonomiska, fysiska eller geografiska situation. 
Programmet vander sig ocksa till fritidsledare, ledare for ungdomsorganisationer samt till 
handledare och forskare pa omradet ungdomsfragor. 
Budget Ar 1994: 11 miljoner ecu. 
Budget Ar 1995: 24,4 miljoner ecu. 
Budget Ar 1995-1999: 126 miljoner ecu. 
V. TEMPUS (1990-1995) 
Huvudmalsattningen med Tempus ar att skapa forutsattningar for och framja intemationellt 
samarbete pa hogskoleniva mellan Europeiska unionen och landema i Central- och 
Osteuropa, nyligen sjalvstandiga stater i fore detta Sovjetunionen och Mongoliet. 
Genom programmet Tempus kanaliseras hjalp till att omorganisera hogskole­
undervisningen och till att lagga fast politisk inriktning fdr nationen och fdrvaltningen i 
landerna i Central-och Osteuropa och i de sjalvstandiga statema i fdre detta Sovjetunionen. 
Det ar ett smidigt program som gar att anpassa dels till nya behov sasom kvalitetssakring, 
utbildning och styming av universitetspersonalen samt projektledning, dels till nykomlingar 
sasom Bosnien-Herzegovina, Makedonien och Turkmenistan. 
Sedan 1990 har ca. 12 000 projekt och 500 utbildningsanstalter !att stOd via Tempus. 
Vidare har det tack vare Tempus blivit mojligt att anpassa ca. 15 000 kurser och framstalla 
nara 6 000 undervisningshjalpmedel. 
Budget Tempus Phare (1990-1996): 601,8 miljoner ecu. 
Budget Tempus Tacis (1993-1995): 52 miljoner ecu. 
46 
B. YRKESUTBILDNING OCH FORTBILDNING 
I. PETRA (1988-1994) 
Radets beslut av den 1december1987, EGT nr L 346, 10.12.1987. 
Radets beslut av den 21juli1991, EGT nr L 214, 2.8.1991. 
A vsikten med gemenskapens handlingsprogram om ungdomars yrkesutbildning och fostran 
for vuxenliv och yrkesliv, Petra, var att komplettera och stotta medlemsstatemas stravanden 
att hoja nivan och kvaliteten pa yrkesutbildningen. 
Programmet var uppbyggt kring fyra atgarder: 
Atgard 1 a: Praktikplatser for ungdomar som gar en yrkesutbildning. 
Tanken var att praktikplatsen skulle tillfora ungdomarnas utbildning en europeisk 
dimension. De skulle :fa mojlighet att bekanta sig med nya utbildningsmetoder, ny 
utrustning, ett nytt innehfill och olika slag av utbildning. 
Atgard lb: Praktikplatser for arbetstagare, unga arbetssokande och ungdomar under 
fortbildning i ett fdretag I en utbildningsanstalt i en annan medlemsstat. 
A vsikten med praktikplatserna var att ge unga arbetstagare, unga arbetssokande och 
ungdomar under fortbildning en ny erfarenhet av yrkeslivet eller utbildningsvasendet. 
Denna extra erfarenhet skulle ge dem en mer konkret forestallning om arbetslivet. 
Atgard 2: Ekonomiskt och tekniskt stOd till transnationella projekt. 
Projekten skulle drivas av fortbildningsorgan, foretag och arbetsmarknadsorganisationer 
och leda fram till ett natverk pa gemenskapsniva med syfte att tillsammans utforma 
fortbildningskurser for ungdomar och lamplig utbildning for handledare. 
Atgard 3: Samverkan mellan nationella yrkesvagledningssystem och nationella metoder att 
utbilda yrkesvagledare. 
II. COMETT (1987-1994) 
Radets beslut, EGT nr L 222, 8.8.1986. 
Radets beslut, EGT nr L 13, 17.1.1989. 
Programmet f6r samarbete mellan universitet och foretag avseende teknikoverforing, 
Cornett, syftade till att starka kunnandet inom avancerad teknik, utveckla hogt kvalificerade 
manskliga resurser och darigenom till att skarpa europeisk industris konkurrenskraft genom 
fortbildningsinitiativ mellan universitet och foretag. 
Atgard 1: Europeiskt natverk. 
De konsortier som bildades bade antingen en regional forankring eller branschanknytning. 
Tanken var att samverkan skulle vara fokuserad kring fortbildning, att det skulle knytas 
band mellan den akademiska varlden och naringslivet. 
47 
Atgard 2: Utbyten och praktikplatser over gransema. 
Syftet var att genomtora ett program med foretagspraktik for studenter, fordjupningsstudier 
for unga akademiker och personalutbyten mellan foretag och universitet. 
Atgard 3: Gemensamma transnationella fortbildningsprogram. 
Det ror sig om att utveckla gemensamma transnationella fortbildningsprogram, som kan 
utgoras av dels korta fortbildningskurser, dels fortbildningsmaterial via befintliga media 
och tekniker. 
Budget for 1987-1992: 206,6 miljoner ecu. 
Budget fdr 1990-1994: 230 miljoner ecu. 
III. EUROTECNET (1990-1994) 
Radets beslut av den 18 december 1989, EGT nr L, 30.12.1989. 
Programmet Eruotecnet var inriktat pa att framja kreativiteten inom yrkesutbildning och 
fortbildning fdr att integrera pagaende och kommande tekniska forandringar samt utvardera 
eff ekten pa sysselsattning, arbetsforhallanden och kompetenskrav. 
Programmet innehol l foljande tva sinsemellan kompletterande atgarder: 
a) Medlemsstatema inledde och genomforde en rad nyskapande projekt med syftet att 
utveckla och forbattra yrkesutbildningen. 
b) Europeiska kommissionen stodde projekten genom att skapa lankar mellan dem och 
bygga upp ett europeiskt natverk som gynnade utbyten, overforing av sakkunskap 
och kunnande samt synergieffekter mellan projekten. 
IV. FORCE (1991-1994) 
Radets beslut av den 29 maj 1990, EGT nr L , 21.6.1990. 
Handlingsprogrammet for att utveckla fortbildningen, Force, var inriktat pa att genom 
kreativitet och utbyte av erfarenheter astadkomma ett fortbildningsutbud med battre 
kvalitet. 
Programmet inneholl f6ljande tva sinsemellan kompletterande atgarder: 
a) En gemensam ram avsedd att stodja och komplettera medlemsstatemas atgarder for 
att stimulera en for medlemsstatema sammanhallande utveckling pa 
fortbildningsomradet. 
b) Ett antal gransoverskridande atgarder som genomfordes pa gemenskapsniva och 
syftade till att stOdja och komplettera verksamheten i medlemsstatema. 
Budget: 83,4 miljoner ecu. 
48 
V. LEONARDO DA VINCI (1995-199<)) 
Radets beslut av den 6 december 1994, EGT nr L 340, 29.12.1994. 
Gemenskapens handlingsprogram f6r vidareutbildning, Leonardo, syftar till att forbattra 
system och former for vidareutbildning i Europeiska gemenskapen. Det syftar ocksa till att 
fi)rhattra forthildningsinsatserna. aven gcnom samvcrkan universitet-forctag. Programmet 
ar ocksa agnat att stOtta sprakinlarning och kompetensutveckling samt sprida nyheter inom 
kursverksamhet. Programmet vander sig till alla saval yrkesverksamma som icke 
yrkesverksamma och till dem som ansvarar far yrkesutbildning och fortbildning. 
Dill: St5d till f6rbattrade system och former for vidareutbildning i medlemsstatema. 
De transnationclla pilotprojckten handlar om samarbete fOr att fOrbtittra yrkesutbildning och 
fortbildning. De Ur ocksa inriktadc pa upplysningsverksamhet. yrkcsvagledning. 
jiimsUilldhct mcllan kvinnor och miin saint lllrbilUra<l bcrcdskap inom utbildningsvasendct 
nar det galler att stodja personer som missgynnas pa arbetsmarknaden. 
GemenskapsstOd utgar till program for placering av ungdomar i yrkesutbildning over 
gransema och till unga arbetstagare liksom aven till meJlanstatliga utbytesprogram for 
hamllcdarc. 
12cl2: Stod till forbattrade fortbildningsinsatser, aven genom samverkan universitet-fdretag, 
med avseende pa foretag och arbetstagare. 
De transnationella pilotprojekten handlar om kreativitet inom fortbildning. Syftet ar att ge 
insikt om hur tekniker forandras och hur dctta paverkar dels arbetssituationen, dels vilka 
k valifikationcr och kunskupcr som krnvs. Ucnom Lconar<lo-programmct stOttas ocks~t 
samarbetet over gransema avseende investeringar i kompetensutveckling av arbetstagare, 
overfdring av tekniskt nytankande inom ramen fOr samverkan universitet-niiringsliv samt 
jamstalldhet mellan kvinnor och man i samband med yrkesutbildning. 
Gemenskapsstod utgar till transnationella program f6r praktikplatser och utbytesverksamhet 
mdltm <leis fOrctagcn, <leis univcrsitct och fortbil<lningsorgan, liksom liven till 
gransoverskridande utbytesverksamhet for dem som ansvarar f6r fortbildning. 
D.d_3.: Stod till sprakinlarning, kunskapsutveckling och till spridning av nyheter inom 
kursverksamhet. 
Via denna del st6ttas samarbete inriktat pa battre sprakinlarning genom transnationella 
pilotprojekt och utbytesprogram, pa kunskapsutveckling genom frageformular och analyser 
samt genom utbyte av jamforbara data pa fortbildningsomradet. Insatsema ar ocksa 
inriktade pa att sprida nyheter pa fortbildningsomradet genom spridningsprojekt och 
transnationella utbytesprogram. Sistnfunnda program genomfors inom ramen for det 
program for studiebesok som Cedefop haller i. 
DclA: Kompletterande atgarder. 
49 
Denna del omfattar ledning och uppfoljning av programmet. Detta skcr genom att man 
knyter samman deltagarlandema sa att ett natverk for samarbete skapas och genom 
upplysning, uppfoljning och utvardering. 
Budget fOr 1995-1999: 620 miljoner ecu. 
50 
Bilaga 3: Gemenskapsprogram och ovr1ga omstandigheter kring 
gemenskapsstipendier for utbildning och rorlighet for forskare (Marie 
Curie-stipendier) 
A. GEMENSKAPSATGARDER FOR UTBILDNING GENOM FORSKNING 
OCH FOR FORSKARRORLIGHET 
1. Oversikt 
Europeiska gemenskapen har en lang tradition nar <let galler utbildning och rorlighet fdr 
forskare. Det ar nagot som funnits med fran borjan, sarskilt inom ramen for EURA TOM. 
Utbildnings- och rorlighetsaktiviteter fdr forskare har gatt igenom tre utvecklingsfaser. Var 
och en av dessa tre faser kannetecknas av en sarskild viljeinriktning och administration 
samt av ekonomiska anslag som vartefter blivit allt storre. 
Fas 1: Fran borjan av EURA TOM:s FTU-verksamhet till 1985. 
Under denna period beviljades ungefar 50 stipendier per ar. Dessa finansierades via 
en sarskild budgetpost. Forskningsprojekten rorde funnesomraden inom 
gemenskapens FTU-program. 
Fas 2: Inleddes genom budgetmyndighetens beslut att "sektorsindela" utbildningen 
genom forskning som innebar att man ar 1986 antog en enda rattsakt fdr alla FTU­
program. Denna fas tacker huvudsakligen <let andra ramprogrammet ( 1987-1991) 
som medgav finansiering av ungefar 2 300 stipendiater inom olika program, vilket 
innebar ett atagande pa ungefar 100 miljoner ecu. Under denna fas steg antalet 
beviljade stipendier till ungefar 460 stipendier per ar. 
Fas 3: lnleddes med <let tredje ramprogrammet 1992. Ett sarskilt program, 
Humankapital och rorlighet, antogs med avseende pa utbildning och rorlighet for 
forskare. G~nom programmet kunde man finansiera 
* 
* ungefar 1 800 stipendier till enskilda, 
ungefar 760 stipendier till institutioner (vilket motsvarar ekonomisk hjalp 
till ungefar 1 700 forskare). 
Vid sidan av dessa program finns sarskilda FTU-program, inklusive GFC, ur vilka en del av 
budgeten kan anslas till utbildning och rorlighet for forskare. Genom dessa program har 
ungefar 700 stipendier finansierats sedan 1992. 
Sammantaget har det tredje ramprogrammet inneburit en finansiering av nara 1 500 
forskarstipendiater per ar under i genomsnitt nara tva ar. 
Under de senaste fem aren har gemenskapens verksamhet pa omradet utbildning och 
rorlighet fdr forskare vuxit snabbt bade i ekonomiska termer och i antal stipendier. 
Uppskattningsvis svarar gemenskapens insats pa omradet mot en betydande procentsats (ca. 
10 % ) av de medel medlemsstatema anslar till uppgiften. 
2. Utbildning och rorlighet for forskare inom <let fjarde ramprogrammet (1994-1998) 
51 
Alla de sarskilda FTU-programmen i det fjarde ramprogrammet omfattar finansiering av 
utbildning genom forskning och rorlighet for forskare, antingen 
som kompletterande atgard pa det fdrsta, andra och tredje verksamhetsomradet, 
ell er 
som huvudatgard pa det fjarde verksamhetsomradet (Utbildning och fri rorlighet for 
forskare). 
Sistnfunnda program tjanar som ledstjarna och referens pa omradet. I det programmet anges 
former for genomforandet av den rattsakt som ar tillfunplig pa de andra FTU-programmen, 
sarskilt dem' pa det f6rsta verksamhetsomradet63. 
3. Programmet Utbildning och fri rorlighet fdr forskare ( 1994-1998) 64 
Budget: 744 miljoner ecu. 
Mal: 
Att kvantitativt och kvalitativt utveckla manskliga resurser Europeiska 
gemenskapen. 
Att forse gemenskapen med vetenskaplig personal pa hog niva. 
Att verka for att unga forskare (under 35 ar) deltar i programverksamheten. 
Foljande huvudaktiviteter ingar i programmet: 
Natverk for utbildning genom forskning 
Huvudmal: 
Att ge olika EU-lander mojlighet att utbyta unga doktorerade forskare for projekt pa 
hog niva. 
Att stimulera till samarbete mellan laboratorier inom EU: minst fem laboratorier i 
tre olika lander. 
Antal projekt: 
63 
64 Foregaende program (Humankapital och rorlighet): 700 natverk finansierades och 
omfattade 6 000 forskare. 
Nuvarande program (Utbildning och fri rorlighet for forskare ): Malsattningen ar 
200 natverk som skall omfatta I 200 forskare. 
Europaparlamentets och rAdets beslut om Europeiska gemenskapens fjarde ramprogram llir 
verksamhet inom forskning, teknisk utveckling och demonstration under perioden 1994-1998, EGT 
nr L 126/32, 18.5.1994. 
RAdets beslut om programmet om programmet fi>r utbildriing och rl>rlighet fbr forskare under 
perioden 1994-1998, EGT nr L 361, 31.12.1994. 
52 
Forskarstipendier (Marie Curie-stipendier) 
Huvudmal: 
Att ge unga forskare (under 35 ar), helst med doktorsexamen, mojlighet att 
genomfora ett forskningsprojekt i ett annat gemenskapsland. 
4. Tillfalligt system for programmet Utbildning och fri rorlighet for forskare 
Stipendiaterna f'ar netto-och bruttobelopp i stipendium enligt gallande tillfalliga system. 
Systemet ar utformat sa att stipendiaterna skall ha samma levnadsvillkor som inhemska 
forskare pa samma niva. Beloppen har faststallts av medlemsstaternas foretradare i 
programkommitten for Utbildning och fri rorlighet for forskare. De skiljer sig kraftigt fran 
ett land till ett annat beroende pa vilken rattslig stallning stipendiaten kommer att ha 
(sarskilt bruttobeloppet) och pa vilka inhemska regler som galler for ersattning till forskare 
(sarskilt nettobeloppet). 
Beroende pa den nationella lagstiftningen i vardlandet och pa forskarens niva kan 
gemenskapsstipendiaten placeras in i en av tOljande kategorier: 
Studenter. 
Arbetstagare. 
Egenforetagare. 
Gemenskapsstipendiet som betalas ut till vardutbildningsanstalten enligt ett 
forskarutbildningskontrakt omfattar foljande delar: 
a. Ett belopp till stipendiaten som bestar av 
ett bruttobelopp som skall tacka levnadskostnader och obligatoriska skatter och 
sociala avgifter, 
en rorlighetsersattning ( 400 ecu/manad for dem som bar doktorerat och 300 
ecu/manad for doktorander), 
ett fast engangsbelopp i ersattning for resor. 
b. Ett schablonbelopp pa 830 ecu/manad till vardutbildningsanstalten for forvaltnings­
och forskningskostnader. 
I vissa lander kan ersattningen for rorlighet och resor jamstallas med inkomster och 
belaggas med skatt och sociala avgifter. 
LAND KAT.20 
( doktorander) Skala i ecu/man 
RATTSLIG 
STALLNING 
53 KAT.30 
( doktorerade) RATTSLIG 
STALLNING 
BRUTTO NETTO BRUTTO NETTO 
(prognos) (prognos) 
Tyskland 2194 1050 A 4388 2100 A 
Osterrike 2547 1450 A 3057 1700 A 
Belgien 3797 1400 ;\ 4947 1700 A 
Dan mark 3439 1500 A 4251 1700 A 
Spanien 1301 1100 s 3111 1600 A 
Finland 2748 1200 A 3765 1550 A 
Frankrikc 2397 1200 A 3390 1600 A 
Grckland 1622 950 A 2206 1300 A 
Irland 1523 900 A 2944 1500 A 
Italicn 1505 1050 E 2468 1800 E 
Luxemburg 2781 1800 A 3951 2300 A 
N cderlanderna 2584 1500 J\ 3336 1800 J\ 
Portugal 2258 1150 A 3377 1700 A 
Storbritannien 1071 1050 s 2546 1400 A 
Sverige 1236 1200 s 1905 1900 s 
Island 2158 1200 A 3150 1800 A 
Norge 2540 1450 A 3245 1750 A 
Schweiz 2956 1900 A 4714 2900 A 
Anstalld = A, Stipendiat = S, Egenf6retagare = E. 
Det har systemet antogs av kommissionen den 3 I oktober 1992 och galler alla insatser for utbildning 
genom forskning och rorlighet fdr forskare inom det fjarde ramprogrammet. 
Inom systemet har begreppen nedan foljande betydelser: 
Stipendium for utbildning genom forskning (Marie Curie-stipendier): Det schablonbelopp i pengar 
som tas ur gemenskapens budget fdr FTU-program och som enligt ett kontrakt betalas tiJI en 
inrattning for att den skall ta emot en forskarc (stipendiat) och ansvara for dcnncs uthildning gcnom 
forskning och fri rorlighet. 
Stipendiat: Den forskare som tas emot av en inrattning for att genomfora ett projekt enligt ett mellan 
inblandade parter inganget kontrakt. som reglerar utbetalningen av en <lei av stipendiet. 
Kontrakt: De kontraktct som sluts mcllan kommissionen och inrattningcn om hur projckld skall 
finansieras och genomfdras. 
Associerad stat: Tredje land som deltar i finansieringen av ett sarskilt FTU-program enligt villkoren i 
ett avtal inganget med gemenskapen. 
Vardinrattning: Ett organ som ar en juridisk person och vars huvudsakliga syfte ar att bedriva 
forskning, sfuskilt ett universitct ett forskningscentrum eller ett foretag. Detta organ skall ta emot 
stipendiaten och uppfylla behorighetskraven. 
54 
Vardlaboratorium: En forskningsenhct som juridiskt ar en dcl av inrattningen. Den kan vara forlagd 
till inrattningen, till den stat dar inrattningen finns, till en annan medlemsstat cller till en associerad 
stat. Forskningsenhctcn skall kunna erbjuda de forhallanden som kravs for att genomfora projektet. 
Deltagare: Stipendiaten och inrattningen som tillsammans genomfor projektet. 
Vardland: Den medlemsstat eller den associerade stat dar projektet skall genomforas. 
Projekt: Stipendiatens FTU-projckt for utbildning genom forskning. 
B. SAMMANDRAG AV EXPERTGRUPPENS RAPPORT OM "GEMENSKAPS-
STIPENDIER FOR lJTBILDNING GENOM FORSKNING OCH FOR 
R()RLIGHET" 
1. f ()r att fa till stand ett enhetligt system i overensstammelse med uttalandena i protokollet fran 
forskningsradets mote den 1 december 1994 upprattade Europeiska kommissionen i oktober 1 994 en 
expertgrupp med ledamoter som medlemsstaterna utsett (foretradare for CREST, under 
ordforandeskap av H. Pfciffert och med representanter far medlemsstatemas departement med ansvar 
for forskning och finanser). Expertgruppens rapport och rekommendationer godkandes av experterna 
den 4 maj 1995. Nedan foljer en redogorelse for slutsatscrna. 
2. Sammandrag 
Rapporten till kommissioncn sammanstalldcs av en cxpertgrupp som hcstod av forctriidarc for 
linansdepartcmcnten och forskningsdepartementcn i de 15 mcdlcmsstatcrna samt i Norge (Fll/FES­
Wndcr). Expertgruppcn hadc upprUltats mr alt unders<)ka mi)jlighctcrna for dt nytt stipcrn.fa·syskm 
mr dct tredjc vcrksamhetsomritdd, "lJthildning genom forskning". i FTlJ-programmct. 
Expertgruppcn notcradc att ctt dcJinitivt system fOr att genomfora vcrksamhctsomradct bordc \'ila pii 
foljande grundsats som radct utarhctat: 
Ett nytt enhetligt system ellcr motsvarande skall antas och genomforas. Syftet skall vara att 
astadkomma allmanna villkor for stipendiatcn som ar jamforhara dels stipendiatcr emellan, dcls med 
de villkor forskare pa samma niva i vardlandet har. 
Expertgruppen holl fyra plenarmoten. Representantema fran medlemsstatema och fran de 
associerade staterna hidrog med information om inhemska skattesystcm och sociala system. Flcra 
mojliga system diskuterades. Nagot f()rcnklat kunde de delas upp i system som tog hansyn till 
nationcll lagstiltning och system som kravde lagstitlningsinitiativ fran gemcnskapen. 
Expcrtgruppcn kom fram till (()ljandc slutsatscr: 
J\llm[int sdl fir skillnadcr i rcglcr mr skattcupphili«.i mdlan IJJ/1-:1·'.S-Wndcr himkr li:)r li·i 
r()rlighct. Skillnadcrna innehar problem som gemenskapcn hi)r gripa sig an. 
Det "tillfalliga systemct". som ar bascrat pa nationell lagstiftning, ar med forbehall for vissa 
forbattringar det mest livskraftiga systemet for FTU i nulaget. 
55 
Lcdam(Hcrna i <.:xpctigruppcn mcdgav dock att ins:1lscr pa gcmcnskapsniva kundc vara till nytta nar 
dct galler att dels skapa ctt gemcnsamt system som borgar f<jr jamlikhet mellan 
gemenskapsstipendiater. dcls forcnkla fdrvaltningcn av stipcndieverksamheten. Ett sadant system 
borde overvagas infOr <let femte ramprogrammct. 
Expertgruppen rekommenderade fdljande: 
Ett slutgiltigt system fiir FTU-programmet bor anpassas till nationell skatte-och 
sociallagstiftning och bor grunda sig pa det "tillfalliga systemet" fran I 995. 
Det "tillfiilliga systemet" bor ses over 1996. Samtidigt bor tillfalle ges till oversyn av I 995 
ars finansieringsbcstammclscr och till omprovning av tOrvaltningsmekanismen. 
Kommissioncn hi)r snarast lagga all kraft pit att fa fram ctt forslag pit gcmcnsam Wsning 
avscendc rattslig stallning f()r gemenskapsstipcndiatcr med tillampning fran bfirjan av <let 
fcmtc ramprogrammct. 
Kratliga invlindningar mol ctt lagstiflningsinitiativ pa gcmcnskapsniva for att astadkomma en 
gemensam rattslig stallning for gemcnskapsstipcndiaterna framfdrdes av DE, DK och FR. 
Atg~irdcr for au yttcrligarc synliggi->ra och framhava gcmenskapens stipcndicprogram hiir 
vidtas. 
56 
Bilaga 4: Rcferensmatcrial 
BOSATTNING 
Direktiv 68/360/EECJ av den 15 oktohcr 1 %8 om avskaffandc av rcstriktioncr for r<irlighct 
och bosUttning inom gcmcnskapen mr mcdlcmsstaternas arhetstagarc och deras familjcr 
(EGT nr L 257. 19.10.1968). 
F orordning (EEG) nr 1612/68 av den 15 oktober 1968 om arbetskraftens fria rorlighet inom 
gemenskapen (EGT nr L 257, 19.10.1968). 
Direktiv 73/148 av den 21 m~j 1973 om avskaffande av restriktioncr for rorlighet och 
bosattning inom gemenskapen fOr medhorgarc i mcdlemsstatcma i fraga om ctahlering och 
tillhandahilllandc av tjiinstcr (EGT nr L 172. 28.6.1971). 
Dircktiv 90/164 av den 28 _juni 1990 om riitt till hosattning (EGT nr I, 180, 13.7.1990). 
Direktiv 93/96 av den 29 oktober 1993 om ratt till bosattning for studcrande (EGT L 317, 
18.12.1993). 
SOCIAL TRYGGHET FOR MIGRERANDE ARBETSTAGARE 
F orordningar 
Radets tOrordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillampningen av systemen for 
social trygghet ntir anstallda. egenforctagarc eller deras familjcr flyttar inom gemcnskapen, 
tindrad och modcrniserad gcnom forordning (EEG) nr 2001/83 av den 2 juni 1983 (EGT nr 
230, 22.8.1983) och scnare andrad gcnom elva radsf<.)rordningar 1985-1992. 
Radcts forordning (EEG) nr 574//72 av den 21 mars 1972 om ti!Himpning av f<.irordning 
(EEG) nr 1408/71. 
57 
Bilaga 5: Gemensamt yttrande fran arbetsmarknadens parter 
Gemensamt yttrande om alt skapa ett europeisk1 omrc1de fhr yrkesmiissig och geografisk riirlighet 
och om attfa den europeiska arhetsmarknaden attjimgera bdttre, den 13.fehruari 1990: 
Arbetsmarknadcns parter bctonar att upprattandct av ctt gemcnsamt omradc med fri rcirlighct ar en 
stimulansfaktor for curopeisk ckonomi genom den duhhla fokuscringcn pa h{1dc yrkcsmassig och 
gcogwlisk rcklighct. vilka har egna mckanismer och hcgriinsningar. Inom dd gransl<lsa curopl'.iska 
territoriet. dct europeiska omradet for fri r<>rlighd dtir va~jc arhetstagarc har ratt alt fritt valja 
verksamhetsort finns emcllcrtid fortfarandc manga hinder som inskrankcr valmi)jligheterna. Hindrcn 
ar av foljande slag: 
a. Rcgclvcrk: Skillnader med avscendc pii fri ri)rlighct od1 system mr social trygghct (hinder mr 
alt ()vcrfora tilWggspcnsioncr och vissa sociala formaner, hristcr ntir dct gallcr ()msesidigt 
erkannande av kvalifikationer och utbildningsbcvis, begransat tilltrade till ofkntlig scktor, 
skillnadcr i skattcsystcm). 
b. Fkonomiska och kulturclla hinder: Kostnadcr mrenade med flyttning och hosiittning, 
spriikproblcm, etc .. 
Arbctsmarknadcns parter l(irklarar sig redo alt bidra pii sitt kompetensomrade till att finna Wsningar 
nar dct galler att framja s{idana stlidatg~irdcr fOr gcografisk och yrkesmLissig rcklighct som 
medflyttning av tillaggspension, ekvivalering av yrkeskvalifikationer, sprakundervisning. De anser 
att manniskor som onskar flytta utomlands bar ha tillgang till all slags praktisk information om 
rorlighct och levnads-och arbetsforhallanden i vardlandet. 
Gemensamtyttrande om grunduthildning, yrkesuthildninR och.fhrthildning av den 19juni 1990: 
(>kadc anstrLingningar hfa gi>ras mr att stimulera Hirarc och handlcdarc till att delta i utbytcsprogram 
och i praktisk utbildning. Uirarc hc)r skaffa sig kunskap om den senastc utvccklingcn i ltlrctagcn och 
om ny teknik. 
Gemensamt yllrande om hur stl mi'rnga som nuHligt skall .fa lillRang till uthildning av den 20 
decemher 1991: 
Ett villkor mr att Jen inrc marknadcn skall bli en framgiing ~ir att arbctstagarna ~ir kvaliliccradc och 
att forctagen de arbctar i Ur konkurrcnskrattiga. Diirfor att dct viktigt att arbctskraftcn i Europciska 
gcmcnskapen i sWrsta mi>jliga utstr~ickning far tillgiing till uthildning sii att bclintlig kompetcns kan 
breddas och ny inhamtas. 
58 
Bilaga 6: Hinder i EG-Hinderna och i EES-Hinderna som medborgare i central- och 
osteuropeiska Hinder med bidrag fr{m gemenskapen konfronteras med 
Tio ILinder i Centraleuropa (Polen. Ungern. 'ljcckicn. Slovakicn, Bulgaricn, Rum~inien. Lcttland. 
Litauen, Estland och Slovenien) har undertccknat, cller star i begrepp att underteckna, 
associcringsavtal med Europciska unioncn. Inom den forbcrcdandc proccsscn infOr anslutningen 
kommer dessa stater att konfrontcras med svarighcten att inlcmma hestammelser om den 
gemensamma marknaden. 
Arcn 1990-1996 genomfordc ungcfar 23 000 studcntcr och 30 000 lararc fran dessa lander 
rorlighetsperioder i EU-landcrna. Antalet ar tillrackligt stort for att <let skall vara motiverat att i detta 
sammanhang berora de svaraste stOtestenarna inom verksamheten. En sadan genomgang blir desto 
mer berattigad av att dessa Hinder successivt kommer att knytas till programmen Sokrates och 
Leonardo da Vinci. 
I. VlSERINUAR 
Ftt antal typfall cxistcrar. Fi)r mcdhorgarc i vissa av Hindcrna i Central-och Osteuropa krlivs inget 
visum mr inrcsa i vissa Hinder i Europciska gcmcnskapcn. Orn visurn kriivs komrncr dct ibland sii 
sent alt r()rlighctsprojcktct riskcrar alt gii om inlet. I bland har dct Hi-land som skall ta cmot pcrsoncn 
ingen ambassad i dcnncs hcmland och han cllcr hon tvingas rcsa till ett trcdjc land fOr att soka visum. 
II. SOCIAL TRYGGHET 
Det saknas bilaterala avtal pa omradet social trygghet mellan flera av deltagarlandema och EU­
Ianderna. Darfor har man inom programmet blivit tvungen att ta till personliga sjukfdrsakringar fdr 
vistelseperioden. 
Nationella kontaktbyracr och bchi)riga enhctcr p~i universiteten kan vanligen informera stipendiatcrna 
om vilka crl:judandcn som lir mcst prisvtirda. 
Ill. SV ARIGI IETFR PAC iRlJND AV STIPl·:NDIERNA I SIG 
Studcntcrnas stipcndicbclopp upplcvs i allm~inhct som tillriickligt stora. Men i v1ssa Hinder 
Europeiska gcmcnskapcn dar lcvnadskostnadcrna Lir hl)ga (DK, NL, GB) kan de ligga pa gransen. 
IV. FRKANNJ\NDI·: J\ V STl lDll·:J>ERIODl·:R 
J\lltfor orta kan studcntcr friin Hindcrna i Central- och Ostcuropa intc tillgodorakna sig hcla 
studicperioden och tvingas m1fanga sina studier i hcmlandet for att fii ut sin examen. Sadana 
forhallanden ar beklagliga. Nar rorligheten intraffar under lasar 5 (som agnas at uppsatsen eller 
avhandlingen) ar problemen obefintliga, men den lOsningen ar inte tillfredsstallande fdr rorligheten 
bor kunna fdrlaggas till vilken niva som heist. 
Dct lir i forsta hand de uthi ldningsanstaltcr som skickar studcntcr som bc)r s()ka lc)sningar gcnom att 
inf<5ra storre smidighct i sin organisation och sina kursplancr. Gcnom atl succcssivt inmra dct 
59 
curo1x:iska systcmcl mr ()vcrWring av studicmcritcr ( ECTS) kommcr man all kunna gc studcnt.crna 
b~ittrc garantier. 
V. SPR;\KFARDIGIIFTFR 
Spr£1kproblemen bar intc halt ni1gon sWrrc bctydclsc f(jr den rorlighct som anordnats fran Iandema i 
Central-och Osteuropa mot Furopciska gemcnskapen. Fardighetcr i frammande sprak ar goda bland 
univcrsitetsfolk i dessa lander. d~ir sprakkunskaper ar ett urvalskriterium for student.er och larare vid 
tilldelning av stipendier. Det ~ir cmelkrtid befogat att namna foljande tva punkter: 
Endast ctt litct antal student.er fr~m Hindcrna i Central- och Osteuropa talar nagot annat 
frammandc spri1k an cngclska. franska cllcr tyska och darmr ar dct svart att orgamscra 
r<"Srlighct till vissa I·:( i-Wndcr. 
I motsatt riktning bcror den an sa langc begransadc rorlighetcn inom Tempus (planerad 
utveckling inom Sokrates) for student.er fran Europeiska gemenskapen till landema i Central­
och Osteuropa huvudsakligcn pa sprakhindcr. 
Bilaga 7: 
Ccdcfop: 
HTS: 
EES: 
EG: 
EU: 
EU RES: 
FTU: 
IRDAC: 
NARIC: 
OECD: Ordlista 
Europciskt ccnlrum mr utvcckling av yrkcsuthildningcn 
Europeiskt system mr i1vcrmring av studicmcritcr 
I ~uropeiska ekonomiska samarhetsomrildct 
Europciska gemcnskapen 
Europciska unioncn 
Europeiskt natverk for arbetsf<5rmedlingar 
Forskning och teknisk utveckling 
I nduslrial Research Development Advisory Committee 
Network of National Academic Recognition Information Centres 
Organisationen mr ckonomiskt samarhctc och utvcckling 
61 

IS SN 1024-4506 
KOM(96) 462 slutlig 
DOKUMENT 
sv 16 15 04 
-------······-.-------. --. -------------
Katalognummer CB-C0--96-491 .. SV-C 
ISBN 92-78-09745-4 
Byrm ftlr Europeisku gcmcnskap~rnas officidla publikationer 
LJ2985 LuxembuJg