MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

•Motiv och syfte med förslaget

Under 2022 försämrades den globala ekonomiska situationen. De omständigheter som låg till grund för Moldaviens första ansökan om makroekonomiskt stöd från 2022 förvärrades ytterligare. Moldavien påverkas både direkt och indirekt av Rysslands anfallskrig mot Ukraina, som inleddes i ett läge då landet befunnit sig i en energikris sedan oktober 2021. Sedan kriget bröt ut har dessutom mer än en halv miljon människor passerat den moldaviska gränsen, och omkring 90 000 av dessa har stannat kvar i landet. Detta har ökat trycket på Moldaviens offentliga finanser. Den övergripande makroekonomiska ställningen försvagades därför avsevärt under 2022. Efter en markant återhämtning efter pandemin 2021 sjönk tillväxten under de första 9 månaderna 2022 och landet gick in i en djup recession. Med begränsade buffertar för att mildra krisen begärde Moldavien ytterligare bistånd från internationella partner. Denna föreslagna ökning av det makroekonomiska stödet kommer således som en del av mer omfattande EU-stöd och internationellt bistånd till Moldavien.

Den pågående makroekonomiska stödinsatsen begärdes av Moldavien den 19 november 2021. Det makroekonomiska stödet på 150 miljoner euro (i form av lån på förmånliga villkor samt bidrag) antogs av Europaparlamentet och rådet den 6 april 2022 och trädde i kraft den 18 juli 2022. Sedan de politiska villkoren uppfyllts gjordes den första utbetalningen den 1 augusti 2022. Inom ramen för denna pågående insats är 100 miljoner euro (i lån på förmånliga villkor och bidrag) fortsatt tillgängliga för Moldavien fram till januari 2025. Den andra utbetalningen förväntas ske under första kvartalet 2023.

I linje med de ordinarie förfarandena för makroekonomiskt stöd gjordes insatsen tillgänglig för Moldavien i kombination med ett nytt IMF-avtal som antogs i december 2021 och utvidgades i maj 2022. IMF:s utvidgade stöd inom ramen för programmet för utvidgad kreditfacilitet/utvidgad lånemöjlighet (ECF/EFF) uppgår till 795 miljoner US-dollar.

Trots det nuvarande stödet till Moldavien ger den pågående energikrisen och effekterna av kriget i Ukraina fortsatt upphov till betydande utmaningar. Enligt IMF:s senaste beräkningar (december 2022) har Moldaviens totala externa finansieringsgap för 2023 ökat med 430 miljoner euro (cirka 3 % av bruttonationalprodukten (BNP)) jämfört med IMF:s första programöversyn (september 2022). Detta innebär ett totalt finansieringsgap på cirka 803 miljoner euro (5 % av BNP) för 2023. Kommissionen lägger mot denna bakgrund och i linje med principen om rättvis fördelning av bördorna fram ett förslag för parlamentet och rådet om att öka det pågående makroekonomiska stödet till Moldavien med 145 miljoner euro, varav 100 miljoner euro i lån och 45 miljoner euro i bidrag.

Det ytterligare makroekonomiska stödet skulle betalas ut i två nya delbetalningar, kopplade till i) ytterligare politiska villkor, ii) goda framsteg i genomförandet av associeringsavtalet och det djupgående och omfattande frihandelsområdet, samt iii) positiva resultat i genomförandet av IMF-programmet. De politiska villkor som är knutna till de två nya delbetalningarna skulle bygga på de villkor som överenskommits i samförståndsavtalet om det nuvarande makroekonomiska stödet. Detta skulle stärka programmets inriktning och säkerställa överensstämmelse med EU:s och Moldaviens politiska prioriteringar och den moldaviska regeringens agenda. Det ytterligare stödet ligger också i linje med de stärkta förbindelserna mellan EU och Moldavien. Landet beviljades status som kandidatland den 23 juni 2022.

Genomförandet av den föreslagna stödinsatsen förväntas ske parallellt med ytterligare budgetstöd som ges genom instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI).

Som beskrivs närmare i det arbetsdokument från kommissionen som åtföljer detta förslag, har kommissionen tagit hänsyn till Europeiska utrikestjänstens bedömning av det politiska läget, och anser att de politiska och ekonomiska förhandsvillkoren för det föreslagna makroekonomiska stödet är uppfyllda.

•Allmän bakgrund

Rysslands invasion av Ukraina fick en stark negativ inverkan på den moldaviska ekonomin i ett alltmer utmanande globalt sammanhang. Från januari–september 2022 krympte den moldaviska ekonomin med 4 %, vilket talar för på en djup recession för året som helhet. Nedgången berodde till stor del på en nedgång i hushållens konsumtion och investeringar. På produktionssidan hade jordbruket en starkt negativ inverkan på tillväxten efter torkan sommaren 2022. Energikrisen, som intensifierades 2022, har ökat trycket på Moldaviens offentliga finanser. Den kraftiga ökningen av energipriserna underblåste den höga inflationen och ledde till ett behov av ytterligare utgifter i form av bidrag till de mest utsatta konsumenterna.

För 2023 är Moldaviens utsikter fortsatt dystra. De kommer att påverkas ytterligare av Rysslands intensifierade angrepp mot Ukraina och av den ekonomiska avmattningen i hela EU (Moldaviens viktigaste handelspartner). Enligt en IMF-prognos (november 2022) väntas endast en måttlig tillväxtökning under 2023 på 1,5 %. Först 2024–2025 tros tillväxten vara tillbaka på nivåerna för krisen.

Under 2023 förväntas inflationen sjunka markant, men ligga kvar på tvåsiffriga tal, i genomsnitt 13,7 % jämfört med 28,5 % 2022. Uppgången i energi- och livsmedelspriser drev på den höga inflationen 2022, som nådde en topp på 34 % i oktober. Som svar på det starka inflationstrycket höjde centralbanken styrräntan tre gånger förra året (med sammanlagt 9 procentenheter) till 21,5 %. I slutet av året började inflationen att sjunka, om än måttligt (till 31 % i november), vilket ledde till en liten nedjustering av basräntan till 20 %.

Budgetunderskottet beräknas förbli omfattande under 2023 och ligga på 6 % av BNP, jämfört med 4,2 % av BNP 2022. En stor del av ökningen kommer att bero på högre utgifter för de mest utsatta konsumenterna till följd av de höjda energiavgifterna och vissa löneökningar inom den offentliga sektorn som anses nödvändiga på grund av den kraftigt stigande inflationen. Moldaviens offentliga skuld i förhållande till BNP är låg jämfört med de flesta av landets regionala grannar, men väntas öka till 38 % 2023 från 36 % i slutet av 2022. Omkring 95 % av Moldaviens offentliga utlandsskuld till multilaterala fordringsägare har kunnat förlängas på förmånliga villkor. På grund av landets stora känslighet för externa chocker har IMF dock vid sin bedömning av Moldaviens risk för skuldsättningsproblem kommit fram till att denna bör revideras upp från låg till medelhög.

På den externa sidan är underskottet i bytesbalansen fortsatt högt, 13,7 % av BNP tredje kvartalet 2022, och förväntas ligga kvar på jämförbara nivåer under 2023, närmare bestämt 11,8 % av BNP. Detta beror till stor del på en stor negativ handelsbalans på omkring 32 % av BNP tredje kvartalet 2022. Penningöverföringarna var dock i stort sett stabila på 14,2 % av BNP, trots vissa inledande prognoser om att överföringar från utlandet, särskilt Ryssland och Oberoende staters samvälde, skulle minska markant. De utländska nettoinvesteringarna uppvisade viss motståndskraft under första halvåret 2022 (främst på grund av höga återinvesteringar av vinstmedel från företagens sida). Mot bakgrund av den osäkerhet som orsakats av kriget räknar man dock i en IMF-prognos (november 2022) med en kraftig minskning till 0,4 % av BNP för 2022.

Sedan Rysslands invasion av Ukraina inleddes har Moldaviens valutareserver varit mycket volatila, vilket har lett till betydande ingripanden från centralbanken. Inledningsvis minskade Moldaviens valutareserv avsevärt från 3,9 miljarder US-dollar i slutet av 2021 (omfattande 5,5 månaders import) till en lägsta nivå på 3,3 miljarder US-dollar (omfattande 4,5 månaders import) i april 2022. Detta berodde till stor del på snabba uttag av banktillgodohavanden. Den moldaviska valutan (leu) deprecierade också gentemot US-dollarn med omkring 7 % under första halvåret 2022. Även om reservnivåerna återställdes i slutet av 2022 finns det fortfarande en nedåtrisk som till stor del har att göra med det pågående kriget i Ukraina. Centralbanken räknar med en minskning av reserverna i början av 2023, delvis på grund av en svag ekonomisk återhämtning och högre importefterfrågan samt ytterligare fluktuationer på valutamarknaden.

•Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området