EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 30.04.1997 
KOM(97) 162 slutlig 
RAPPORT 1995 FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET 
om tillämpning av ett system för långsiktigt stöd på nationell nivå till förmån för 
jordbruket i de nordliga områdena i Finland i enlighet med kommissionens 
beslut nr 95/196/EG 

Rapport överlämnad av kommissionen till rådet i enlighet med artikel 143.2 i 
Anslutningsakten till Europeiska unionen för Finland, Sverige och Österrike 
O-
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
I. INLEDNING 1 c 
1. Avgränsningen av de nordliga områdena 2 
2. Referensperiod 3 
3. Beskrivning av de finländska programmet för nordliga stöd 3 
4. Beräkningsmetod för nordligt stöd 4 
5. Utvärdering 5 
6. Stöd åt jordbrukssektorn 6 
II. TILLDELNINGEN AV NORDLIGA STÖD UNDER 1995 7 
1. Animalisk produktion 7 
a) Nötkött 7 
b) Mjölkkor 8 
c) Tjurar > 6 månader 8 
d) Slaktkvigor 9 
e) Tackor- getter 9 
f) Grisar 10 
g) Fjäderfä 11 
h) Hästar 12 
i) Renar 12 
j) Mjölk 13 
k) Transportstöd för mjölk och kött 14 
kl) Transportstöd för mjölk 14 
k2) Transportstöd för kött 14 
2. Vegetabilisk produktion 15 
1) Sockerbetor 15 
m) Potatis för stärkelseframställning 15 
n) Spannmål och övriga jordbruksgrödor 16 
ni) Korn, havre och blandsäd 17 
n2) Övrig spannmål och övriga jordbruksgrödor 17 
0) Grönsaker, blommor och plantor i fasta drivhus 18 
01) Grönsaker 18 
02) Blommor och plantor 19 
p) Frilandsodlade grönsaker 19 
q) Äpplen 20 
r) Lagringsstöd för trädgårdsodling 20 
s) Betalning per UJA (foder, träda mm.) 21 
3. Unga jordbrukare 21 
4. Betesmark, träda och matpotatis 22 
5. Övriga stöd 22 
la_ 
III. NORDLIGA STÖD SOM TILLÄMPATS UNDER 1995 22 
IV. PRISUTVECKLINGEN FÖR FRUKT OCH GRÖNSAKER 23 
V. UTNYTTJAT GEMENSKAPSSTÖD.. 23 
VI. DEN SOCIALA OCH EKONOMISKA UTVECKLINGEN I 
DE NORDLIGA REGIONERNA UNDER 1995 - DE NORDLIGA 
STÖDENS ROLL 25 
1. Den ekonomiska utvecklingen i de nordliga regionerna 25 
2. Den sociala och ekonomiska situationen och tendenser 25 
3. Situationen och utsikterna för jordbruken 26 
4. De nordliga stödens roll 27 
VII. EFFEKTERNA AV DET STÖD SOM BEVILJATS FÖR ATT 
SÄKERSTÄLLA ATT MILJÖN SKYDDAS OCH ATT LANDSBYGDEN 
BEVARAS 27 
VIII. INTEGRERAT SYSTEM FÖR FÖRVALTNING OCH KONTROLL 
(LACS) 29 
IX. FRAMSTÄLLNINGAR FRÅN DE FINLÄNDSKA 
MYNDIGHETERNA 30 
1. Begäran om ändring av beslut 95/196/EG 30 
2. Förslag till teknisk anpassning av bilaga II, III, IV och VI till beslut 
95/196/EG huvudsakligen på grund av otydligheter och brister i den 
regionala statistiken 30 
3. Övriga framställningar 31 
X. ADMINISTRATIVA BESLUT SOM FATTATS FÖR ATT 
FULLFÖLJA KOMMISSIONENS BESLUT 95/196/EG 31 
XI. SLUTSATSER 32 
BILAGA 1 - Karta över nordliga zoner 34 
BILAGA 2 - Karta över underregioner 35 
BILAGA 3 - Karta över underzoner 36 
BILAGA 4 - Nordliga regioner 37 
BILAGA5 -Nordligtstöd 38 
BILAGA 6 - Utveckling av stöd i de nordliga zonerna 39 
<t&-
I. INLEDNING 
I enlighet med artikel 142 i Anslutningsakten för Finland, Sverige och Österrike ger 
kommissionen Finland tillstånd att bevilja långsiktigt nationellt stöd för att 
säkerställa ett bibehållet jordbruk i särskilda regioner som fastställs av 
kommissionen och som omfattar de jordbruksområden som ligger norr om 62:a 
breddgraden, och vissa angränsande områden som är underkastade jämförbara 
klimatförhållanden, vilka gör jordbruk särskilt svårt. När kommissionen fastställer 
dessa områden tar den hänsyn till den låga befolkningstätheten, andelen UJA 
(utnyttjad jordbruksareal) av den totala arealen och andelen UJA som ägnas åt 
jordbruksgrödor avsedda som livsmedel. 
Dessa stöd kan differentieras efter olika regioner och knytas till fysiska 
produktionsfaktorer, med beaktande av de gränser som införs av den gemensamma 
organisationen av marknaden, men får vare sig knytas till den framtida produktionen 
eller leda till en ökning av produktionen eller det övergripande stöd som kan 
konstateras under en referensperiod som skall föregå anslutningen och som bestäms 
av kommissionen. 
Dessa stöd behövs särskilt för att bibehålla primär produktion och traditionell 
bearbetning, för att förbättra produktionsstrukturen, saluförandet och bearbetningen 
av jordbruksprodukter, för att underlätta avsättningen för dessa produkter och för att 
säkerställa skyddet av miljön och bevarandet av landsbygden. 
Utvidgningen av gemenskapen till att omfatta Finland, Sverige och Österrike innebär 
att priserna på jordbruksprodukter direkt skall hamna på samma nivå, men samtidigt 
och för att göra denna effekt mindre kännbar, har Finland rätt att under en 
övergångsperiod bevilja avtagande stöd till producenter av jordbruksprodukter som 
omfattas av den gemensamma jordbrukspolitiken. 
Finland har dessutom möjlighet att i de nordliga områdena bibehålla långsiktiga stöd 
på nationell nivå. Stöden i fråga, som anges i artikel 142 i anslutningsakten, skall 
bedömas på grundval av denna artikel och inte artiklarna 92 och 93 i fördraget. 
Det program som framlades av de finländska myndigheterna den 26.10.1994 och 
som därefter har kompletterats med ytterligare information och anpassats i vissa 
avseende till följd av kommissionens begäran, innehöll i sin slutliga version, vilken 
presenterades den 20.1.1995, de föreslagna stödens typ och nivå liksom antalet 
produktionsfaktorer - ha, DE (djurenheter) - som berättigar till stöd. 
Kommissionen har genom beslut nr 95/196/EG av den 4.5.1995l fastställt de 
nordliga områdena i Finland, fastställt referensperioden för kontroll av att det 
nordliga stödet inte leder till en ökning av produktionen eller av det samlade stödet 
och likaledes fastställt den nivå på jordbruksproduktionen som inte får överskridas 
med mindre än att den beviljade stödnivån sänks. 
1 EGTnrL 126, 9.6.1995, s. 35. 
4.C 
1. Avgränsningen av de nordliga områdena 
Rådet fastställde den 21.2.1994 de exakta värdena på de avgränsningskriterier som 
skall tillämpas genom att komplettera sitt principbeslut avseende ett långsiktigt stöd 
på nationell nivå till jordbruket i de särskilda nordliga områdena i Finland. 
Dessa värden finns noterade i dokumentet från konferensen nr CONF. 5/94 
(GENERAL). Denna text godkändes i sin helhet utan ändringar av konferensen. 
De ovan nämnda kriterier som kommissionen tillämpar vid fastställandet av de 
nordliga områdena i Finland är följande: 
- Samtliga kommuner norr om den 62:a breddgraden. 
- Alla andra kommuner i ett angränsande område söder om den 62: a breddgraden 
och som har en befolkningstäthet som understiger eller är lika med 10 innevånare 
per km2, där UJA utgör mindre än 10% av kommunens sammanlagda areal, och 
där andelen UJA som ägnas åt jordbruksgrödor i den betydelse som anges i 
förordning (EEG) nr 1765/92, avsedda som livsmedel, understiger eller är lika 
med 20%. 
Det tillvägagångssätt som används vid avgränsningen av det nordliga området är 
detsamma som följs vid definitionen av mindre gynnade områden i den betydelse 
som avses i gemenskapsbestämmelserna (direktiv 75/268/EEG). 
Kommunen (kunta) är den administrativa enhet som tillämpas vid kontrollen av om 
dessa kriterier uppfylls. Kommuner som inte samtidigt uppfyller alla tre kriterier, 
men helt ligger i detta område, sammanförs så att de bildar en homogen enhet (två 
kommuner som omfattar 705 ha jordbruksmark). 
Som territoriell enhet vid kontrollen av om kriterierna uppfylls tillämpas som ett 
undantag lantbruksdistrikten Mikkeli och Sydkarelen (vilka omfattar sammanlagt 74 
419 ha UJA) liksom de lantbruksdistrikt som definieras i område 3 i det finländska 
systemet för stöd åt jordbruket som en funktion av den storlek på jordbruken som 
gällde före anslutningen och inom de gränser som gällde den 31.12.1993, vilka 
omfattar 13 646 ha UJA. Detta område som genomkorsas av 62:a breddgraden har 
nödvändiggjort en särbehandling som motiveras av mycket speciella naturliga 
nackdelar och är de stora sjöamas område. Sjöarnas areal motsvarar 20% av 
distrikten Mikkelis och Sydkarelens totala yta. Den areal som ägnas åt jordbruk 
utgör endast 5% av den sammanlagda ytan (sjöar inbegripet). Jordbruksdistriktet är 
följaktligen sönderdelat och utbrett över stora ytor som upptas av skog och sjöar. 
Genom att på så sätt behandla dessa områden som ett gemensamt enhetligt 
territorium har det blivit möjligt att bemöta dessa förhållanden som är mycket 
speciella för unionen. Dessa områden uppfyller i sin helhet erkända krav även om en 
eller annan kommun isolerat inte gör det. 
Denna metod som vanligtvis följs genom tillämpning av direktiv 75/268/EEG om 
jordbruk i bergsområden och i vissa mindre gynnade områden gör det möjligt att inte 
blott underlätta den administrativa förvaltningen av det fastställda systemet utan 
framför allt att tillfredsställa särskilda behov i området med de stora sjöarna i 
Finland. 
Det nordliga området som sålunda fastställts omfattar 1 417 000 ha UJA, eller 55,5% 
av detta lands sammanlagda UJA (se karta 1 i bilaga), och är uppdelat i fem 
delregioner : Cl, C2, C2 norra, C3 och C4 (se karta 2). Delregionerna C3 och C4 är 
uppdelade i delområdena Pl, P2, P3 och P4 (delregion C3) och P4, P5 (delregion 
C4) (se karta 3) i syfte att möjliggöra en differentiering av stöden för nötkreatur, får 
och mjölk i dessa delområden. 
Denna uppdelning gör det möjligt att variera jordbruksstödet genom att ta hänsyn till 
den regionala jordbruksnäringens särdrag och till graden av naturliga nackdelar. För 
att göra detta har ett syntetiskt jordbruksekonomiskt index, NIKULA-indexet, 
huvudsakligen utnyttjats, som gör det möjligt att klassificera varje enskild kommun i 
de olika delregionerna eller delområdena. 
De nordliga områden som sålunda avgränsats (se karta och tabell 4) framgår av 
bilaga. 
2. Referensperiod 
Den referensperiod för jordbruksproduktionen, och för den övergripande bidragsnivå 
som rådde vid anslutningen och som skall respekteras, bör fastställas på grundval av 
tillgänglig nationell statistik när det gäller kvantiteter till åren 1991-1993. Dock görs 
undantag dels för komjölk- och nötkreatursektorn för vilka 1992, vilket utnyttjas 
både för fastställande av mjölkkvoten och av referensgrupp för landet, har bedömts 
vara det lämpligaste, och dels för trädgårdsodlingssektorn för vilken 1993 har valts 
på grund av tillgången på tillförlitlig statistik. 
3. Beskrivning av de finländska programmet för nordliga stöd 
Det program som framlagts av de finländska myndigheterna genom tillämpning av 
artikel 142 innehåller långsiktigt produktionsstöd, inom de gränser som anges i 
bilagorna till kommissionens beslut 95/196/EG. 
Det berör ett stort urval av produkter och motiveras av att anslutningen av Finland 
medför en betydande sänkning av stödnivån för jordbruksnäringen i de nordliga 
områdena. 
En regional differentiering föreslås i flera fall för att ta hänsyn till de rådande 
förhållandena i Finland. 
De finländska myndigheterna har angivit i vilka former de avser att bevilja stödet. 
För samtliga vegetabiliska produkter (säd och andra jordbruksgrödor, frukt och 
grönsaker, potatis för stärkelseframställning och sockerbetor) uttrycks det föreslagna 
stödet per hektar. För produktionen av animalier uttrycks stödet per DE för 
nötkreatur ( med undantag för kvigor), hästar, tackor, getter, grisar och fjäderfä, 
medan stödet för mjölk uttrycks per kg och för renar och kvigor per djurhuvud. 
De koefficienter som djurhuvud till DE utnyttjas för omräkning från är desamma 
som de som tillämpas vid fastställandet av stöd enligt artikel 138-140 i Finland 
enligt det beslut som godkänts av kommissionen. 
Stöd har också fastställts för transporten mellan jordbruket och det första 
uppsamlings- eller bearbetningsstället för mjölk och nötkreatur i vissa områden i de 
nordliga regionerna, nämligen områdena C4, C3, och C2 norra (med undantag av 
kommuner som inte hör till regioner som omfattas av strukturfondernas mål 6). 
Stödet uttrycks i finska mark per ton (den genomsnittliga transportkostnaden för 
mjölk har uppskattats till 54 mark per ton och för kött till 50 penni per kilo). 
Stödnivån beräknas med hjälp av den genomsnittliga levererade kvantiteten per 
jordbruk till mejeriet, den genomsnittliga gårdstätheten i mejeriets 
upptagningsområde och det genomsnittliga avståndet mellan gård och mejeri. 
Stöd har också fastställts för lagring av frukt och grönsaker som produceras i de 
nordliga områdena och uttrycks i FIM/rm/år. 
Ett schablonstöd per hektar för unga jordbrukare (under 40 år) har fastställts för 
foder- och spannmålsodling. Antalet stödmottagare uppskattas till 19 000 personer. 
Ett stöd har även fastställts för hela den UJA som ägnas åt foder, träda och potatis för 
konsumtion. Samma stöd beviljas också för andra grödor, men redovisas då separat 
för varje gröda. 
Slutligen har stöd även fastställts för skolterna2, rennäringen och naturhushållningen 
i form av räntebidrag eller direkt stöd och täcker 45-75%, vad beträffar skolterna upp 
till 80-85%, av kostnaden för ett visst antal produktiva investeringar i liten skala och 
i landsbygdsinfrastruktur (vägförvaltning, vattenförsörjning). 
4. Beräkningsmetod för nordligt stöd 
För att uppskatta den stödnivå som anges i programmet har det övergripande stödet 
per produkt under referensperioden jämförts med stödet efter anslutningen. 
Vid beräkningen av det övergripande stödet under referensperioden har hänsyn tagits 
till dels prisskillnaden 1993 mellan Finland och gemenskapen (indirekt stöd) och 
dels det direkta stöd som finansierats över den nationella budgeten under samma år. 
Vid sidan om de nordliga stöden och de nationella avtagande stöden enligt artikel 
138-140 i anslutningsakten, vilka tillämpas under övergångsperioden (1995-1999), 
räknas kompensationsbidrag, jordbruksmiljöstöd som fastställs av medlemsstaten för 
jordbrukare i de nordliga regionerna, och stöd som beviljas inom ramen för den 
gemensamma organisationen av marknaden som stöd efter anslutningen. 
En justering av dessa belopp får, om den leder till en höjning av stödet före 
anslutningen, till följd att de nordliga stöd som får tilldelas anpassas från och med 
påföljande kalenderår. 
2 En folkgrupp. Ungefär 800 personer förflyttades från Petsamo efter andra 
världskriget. 
Beloppen uttrycks i nationell valuta per den 1.1.1995 och kan anpassas varje år. 
Denna anpassning kräver att kommissionens beslut ändras. 
De nordliga stöden, med undantag av det för mjölken som omfattas av ett 
kvotsystem, tilldelas inte på grundval av producerade kvantiteter utan av 
produktionsfaktorerna inom de regionala gränser som anges i bilaga 4 i beslut 
95/196/EG (se bilaga 5). Stödets utveckling före och efter anslutningen i de nordliga 
områdena framgår av diagrammet i bilaga 6. 
5. Utvärdering 
De finländska myndigheterna har visat att det finns en skillnad per produkt mellan 
stödet under referensperioden och stödet efter anslutningen. Kontroller har utförts av 
kommissionen i nära samarbete med de finländska myndigheterna. 
Skillnaden i prisnivå och den minskade produktionskostnaden (för griskött, ägg och 
fjäderfä) har kontrollerats och det är bekräftat att det inte föreligger någon 
överkompensation. 
För de frukter och grönsaker för vilka det förutsågs att priserna under 1995 kunde 
visa sig avvika från de priser som används för utvärdering av stödet, har ett system 
fastställts för anpassning av stödnivån genom beaktande av lagringsstödet i syfte att 
undvika eventuell överkompensation från och med 1996. Denna möjlighet till 
anpassning gäller också för stöd under övergångsperioden enligt artikel 138-140 i 
anslutningsakten. 
Stöd för transport av mjölk och kött i avlägsna regioner i gemenskapen skall 
betraktas som stöd för att underlätta avsättningen för produkter i den betydelse som 
avses i artikel 142.3 tredje stycket, och därmed som godtagbart. 
Stödet per kilo kött har "omräknats" till ett stöd per DE och stödet till mjölkkor och 
kvigor som är avsedda för mjölkproduktion har också omräknats till stöd per kilo 
mjölk och är därför godtagbara. Stöden för slaktkvigor (stöd som uttrycks per djur 
som slaktas och som utbetalas efter slakten) och för hållande av avelsston, föl (1-3 
år) samt finska hästar anses också vara godtagbara. 
För att undvika en ökning av produktionen har en klausul införts i beslutet som anger 
att om en ökning konstateras av produktionen av en produkt jämfört med 
produktionsvolymen under referensperioden, skall stöden till den berörda sektorn 
minskas proportionellt under påföljande år. Denna klausul tillämpas för 
frilandsodlade vegetabilier om produktionen i medeltal överskrids med mer än 10% 
två år i rad. 
För att undvika bestraffning av sektorer eller delregioner (stöden är differentierade 
per delregion) genom en generell minskning av stödet vid en eventuellt ökad 
produktion, anges produktions- och stödnivåerna per produkt och per delregion. 
Under dessa förhållanden har det system för nordligt stöd som föreslagits av de 
finländska myndigheterna genom tillämpning av artikel 142 ansetts vara i 
överensstämmelse med de villkor som anges i denna artikel och beslutet om 
fastställande av nordliga områden i Finland, de godkända stöden, referensperioden 
och nivån på produktionen och det övergripande stödet antogs av kommissionen den 
4 maj 1995 (beslut nr 95/196/EG). 
6. Stöd åt jordbrukssektorn 
Viktigare förändringar i den operativa omgivningen för det finländska 
jordbruket 
Finlands anslutning till Europeiska unionen ändrade på ett avgörande sätt de 
ekonomiska villkoren för jordbruket i landet. Den nationella jordbrukspolitiken har 
fullständigt lagts om och marknadspriser och det stödsystem som anges i den 
gemensamma jordbrukspolitiken infördes omedelbart. För att ge jordbruket 
möjlighet till integration i den gemensamma jordbrukspolitiken har de speciella 
åtgärder som anges i anslutningsakten tillämpats. 
Anslutningens effekter måste ses på olika sätt. På det enskilda jordbrukets nivå har 
anslutningen påverkat det pris som jordbrukaren erhåller liksom priset på vissa 
insats varor och stödnivån i sin helhet. Dessa faktorer har påverkat jordbrukens 
lönsamhet och intäktsnivå. 
Borttagandet av gränsskyddet och avskaffandet av fasta priser på jordbruksprodukter 
har lett till en betydande sänkning av marknadspriset alltsedan anslutningen. 
Det intäktsbortfall som förorsakas av det sänkta marknadspriset på 
jordbruksprodukter kompenseras delvis av lägre produktionskostnader. Det 
resterande intäktsbortfallet kompenseras genom utnyttjande av olika former av stöd. 
Det tidigare nationella stödet har ersatts med stöd inom ramen för den gemensamma 
jordbrukspolitiken (marknadsstöd, kompensationsbidrag och jordbruksmiljöåtgärder) 
och med de nationella stöd som anges i artikel 138-142 i anslutningsakten. 
För den regionala fördelningen av stöd har Finland delats in i ett antal stödområden. 
Följande stödformer var de viktigaste i olika områden under 1995: 
- Område A: 
Bidrag och kompensationsbetalningar från den gemensamma jordbrukspolitiken. 
- Område B: 
Utöver de stöd som anges under A: 
Kompensationsbidrag enligt direktiv 75/268/EEG och förordning 2328/91. 
- Område C1-C4: 
Utöver de stöd som anges under B: 
Långsiktiga stöd på nationell nivå i enlighet med artikel 142 i anslutningsakten 
som godkänts genom kommissionens beslut nr 95/196/EG i syfte att bibehålla 
jordbruket i de nordliga områdena. 
- Hela landet: 
Utöver vad som ovan nämns: 
- Nationella stöd i enlighet med artiklarna 138, 139 och 140 som godkänts 
genom kommissionen beslut nr 95/33/EG3 för att underlätta anpassningen av 
jordbruket och trädgårdsodlingen till de priser som fastställs av 
marknadsorganisationerna och integrationen av det finska jordbruket med den 
gemensamma jordbrukspolitiken. 
- Kompletterande åtgärder till reformeringen av den gemensamma 
jordbrukspolitiken och stödet enligt förordningarna (EEG) nr 2078/924 , 
2079/925och2081/926. 
Det sammanlagda utbetalda beloppet under 1995 för stöd åt jordbruk och 
trädgårdsodling i Finland uppgår till 12,32 miljarder mark, varav 2,3 miljarder mark 
för lagerkompensation. Av detta belopp överfördes 1,677 miljarder mark, som 
avsatts förproduktionsstöd för 1995, för betalning 1996. 
II. TILLDELNINGEN AV NORDLIGA STÖD UNDER 1995 
Nordliga stöd utbetalas inte till jordbrukare som är äldre än 65 år. 
1. Animalisk produktion 
a) Nötkött 
I de nordliga områdena föds 73% av den finländska boskapen upp vid 44 814 
jordbruk med en täthet om 1,25 DE/ha. 
Tabell 1 1995 
Sammanlagt antal uppfödda 
nötkreatur (DE) 
Nötkötts­
produktion (ton) Delregion 
Under 
referensperioden 
1995 
Under 
referensperioden (1) 
1995(2) C1 
188.550 
151.586 
18.400 
14.142 C2 
316.700 
255.377 
31.700 
25.814 C2-norr 
35.900 
28.673 
3.600 
2.715 C3 
56.550 
40.063 
5.600 
4.028 C4 
7.650 
5.550 
600 
446 Summa 
605.350 
481.249 
59.000 
47.144 
(1) med undantag av nötkött från kor (26 300 ton) 
(2) produktion av nötkött från kor under 1995: 23 281 ton 
3 EGT nr L 6, 9.1.1996, s. 21. 
4 EGT nr L 215, 30.7.1992, s. 85. 
5 EGT nr L 215, 30.7.1992, s. 91. 
6 EGT nr L 208, 24.7.1992, s. 1. 
Slutsatser: 
Såväl antalet djur som nötköttsproduktionen låg 1995 på en nivå som var lägre än 
den som konstaterades under referensperioden. Följaktligen uppfylldes det krav 
på att produktionen inte får öka som anges i artikel 142. 
b) Pi-och amkor 
Vid 2 189 jordbruk i de nordliga områdena (57,7% av landet) föds 53% av 
Finlands mjölkkor upp. 
Tabell 2 1995 
Uppfödda produktion 
enheter (DE) 
Enhetsstöd 
1995(FIM/DE) 
Sammanlagt stöd 
1995 (MFIM) Under 
referensperioden 
1995 
Godkänt och 
tillämpat (1) 
Godkänt 
Utbetalt (2) (3) Delregion 
C1 
6.550 
7.030 
100 
0,7' 
0,6 C2 
7.100 
7.229 
150 
1 ,1' 
1 ,0 C2-norra 
650 
654 
600 
0,4' 
0,3 C3 
900 
538 
1.050 
0,9' 
0,5 C4 
150 
37 
2.150 
0,3 
0,1 Summa 
15.350 
15.488 
3 ,4 
2 ,5 
(1) Stödet utbetalas upp till den godkända individuella kvotgränsen för varje producent. Utbetalning av 100% av stödet 
för högst 30 DE. För 31-50 DE har stödet minskats med 25%. För mer an 50 DE har stödet minskats med 50%. 
I delregionerna C1 och C2, ar stödet begränsat till 300 DE, i delregionerna C3 och C4 ar det begränsat till 
200 respektive 100 DE per Jordbruk. 
(2) Regeringsresolution nr 413/95 paragraf 12. 
(3) Stöd som utbetalts för minst 3 DE. 
Slutsatser: 
Det sammanlagda stödbeloppet låg, på grund av restriktioner vid tilldelningen av 
stödet, kvar under den godkända stödnivån trots en mycket liten ökning (0,9%) av 
det sammanlagda antalet djur. 
c) Tjurar > 6 månader 
73% av landets tjurar föds upp i de nordliga områdena. 
Tabell 3 
Uppfödda produk­
tionsenheter (DE) 
Enhetsstöd 
(FIM/DE) 
Sammanlagt stöd 
under 1995 (MFIM) Under referens­
perioden 
under 1995 
Godkänt och 
tillämpat (1) 
Godkänt 
Utbetalt (4) 1995 
Delregion 
C1 
36.000 
35.214 
650 
23,4' 
16,7 C2 
62.300 
58.764 
700 
43,6' 
33,4 C2-norra 
7.250 
6.370 
1.150 
8,3' 
6,0 C3 
11.100 
8.612 
2900-3400 (2) 
35 ,0' 
20 ,9 C4 
1.050 
1.153 
4500-6000 (3)' 
4,8 
3 ,1 Summa 
117.700 
110.113 
115,1 
80,2 
(1) Regeringsresolution nr 413/95, punkt 12 och 13. 
(2) Delområde P1-P2:2 900 FIM/DE (varav 1 600 årligt stöd och 1 300 en gång under djurets livstid. P3-P4: 
3 400 FIM/DE (varav 1 600 årligt stöd och 1 800 en gång under djurets livstid. 
(3) Delområde P4:4 500 FIM/DE (varav 2 700 årligt stöd och 1 800 en gång under djurets livstid, P5:6 000 
FIM/DE (varav 2 700 FIM årligt stöd och 3 300 en gång under djurets livstid. 
(4) Utbetalt stöd för minst 3 DE. 
Slutsatser: 
Antalet uppfödda djur liksom det tilldelade stödet under 1995 låg kvar under det 
tillåtna taket. 
d) Slaktkvigor 
72% av landets kvigor föds upp i de nordliga områdena. 
Tabell 4 
Produktions­
enheter djur 
Enhetsstöd 
(FIM/DE) (1) 
Sammanlagt stöd 
under 1995 (MFIM) Godkända 
uppfödda 
Godkänt och 
tillämpat (2) 
Godkänt 
Utbetalt (3) 1995 
Delregion 
C1 
17.390 
9.828 
460 
8,0 
4,52 C2 
30.020 
18.907 
470 
14,1 
8,89 C2-norra 
3.380 
2.105 
780 
2,6 
1 ,64 C3 
5.440 
3.304 
1.060 
5,8 
3,50 C4 
810 
391 
1.640 
1 ,3 
0,64 Summa 
57.040 
34.535 
31 ,8 
19,19 
(1) Stöd som utbetalts en gäng under djurets livstid, vid slakten. 
(2) Regeringsresolution nr 413/95, punkt 13. 
(3) Utbetalt stöd för minst 3 DE. 
Slutsatser: 
Antalet slaktade djur och det sammanlagda beviljade stödet under 1995 låg kvar 
under motsvarande siffror för referensperioden. 
e) Tackor - getter 
I de nordliga områdena produceras 62% av får- och getköttet och 57% av landets 
tackor och 41% av landets getter föds upp vid 2 828 jordbruk. 
Tabell 5 
Uppfödda produk­
tionsenheter (DE) 
Får- och get-
kötts­
produktion (ton) 
Enhetsstöd 
(FIM/DE) 
Sammanlagt stöd 
under 1995 (MFIM) Under referens­
perioden 
under 1995 
Som åtnjutit stöd 
under 1995 
Under referens­
perioden 
under 1995 
Godkänt och 
tillämpat 
Tillämpat i genom­
snitt under 1996(3) 
Godkänt 
Utbetalt (4) (5) 1995 
Delregion 
C1 
1.650 
2.318 
1.860 
223 
303 
650 
621 
1 ,1' 
1 ,2 C2 
1.810 
2.337 
1.899 
276 
407 
700 
691 
1 ,3' 
1 ,3 C2-norra 
460 
436 
331 
60 
57 
1.150 
1.130 
0 ,5' 
0,4 C3 
790 
629 
551 
111 
101 
3.100 (1)' 
3.700 (1)' 
3.372 (1) 
2,6' 
1 ,8 C4 
300 
193 
164 
41 
23 
4.800 (2)' 
6.400 (2)' 
5.052 (2) 
1 ,5' 
0,80 Summa 
5.010 
5.913 
4.805 
711 
892 
7 
5 .6' 
(1) Delområde P1-P2:3.100 FIM/DE, P3-P4: 3.700 FIM/DE 
(2) Delområde P4:4.800 FIM/DE, P5:6.400 FIM/DE 
(3) Stödet utbetalas upp till den godkända individuella kvotgränsen för varje producent. Utbetalning av 100% av stödet 
för högst 30 DE. För 31-50 DE har stödet minskats med 25%. För mer än 50 DE har stödet minskats med 50%. 
I delregionema C1 och C2, Sr stödet begränsat till 300 DE, i delregionema C3 och C4 ar det begränsat till 
200 respektive 100 DE per jordbruk. 
(4) Regeringsresolution nr 413/95 paragraf 12. 
(5) Stöd som utbetalts för minst 1,5 DE. 
Slutsatser: 
Under 1995 konstaterades en ökning av antalet djur med runt 18% och en ökning 
av köttproduktionen med runt 25,5% jämfört med referensperioden. Trots 
ökningen av antalet uppfödda djur under 1995 har det tillåtna stödet inte 
överskridits eftersom stödet har begränsats till ett minskat antal DE. 
Till följd av produktionsökningen, och i enlighet med artikel 4.1 c i beslut 
95/196/EG, bör stödet för 1996 minskas proportionellt mot denna 
produktionsökning. Denna minskning om 1,79 miljoner mark bör återfördelas på 
de regioner där överskridandet konstaterades, om den inte kompenseras av en 
ökning av stödet till följd av en minskning av gemenskapsstöden, eller av en 
starkare nationell valuta. 
f) Grisai 
42%) av landets grisar föds upp i de nordliga områdena. 
Tabell 6 
Uppfödda produk­
tionsenheter (DE) 
Griskötts­
produktion (ton) 
Enhetsstöd 
(FIM/DE) 
Sammanlagt stöd 
under 1995 (MFIM) Under referens­
perioden 
under 1995 
Under referens­
perioden 
under 1995 
Godkänt och 
tillämpat 
Godkänt 
Utbetalt (2) (3) 1995 
Delregion 
C1 
63.700 
74.570 
42.900 
40.673 
0 
0 
0 C2 
37.600 
43.138 
24.700 
23.897 
0 
0 
0 C2-norra 
2.100 
2.172 
1.300 
1.273 
590 
1 ,2' 
1 ,3 C3 
3.150 
2.569 
2.000 
1.420 
590 
1 ,9" 
1 ,3 C4 
40 
3 
6 
3 
900 
0,04' 
0 ,0 Summa 
106.590 
122.452 
70.906(1) 
67.264 
3,1' 
2 ,5 
(1 ) Inbegripet kött från sugga (3 100 ton). 
(2) För suggor beviljas 100%-igt stöd endast för 30 DE. För 31-50 DE minskas stödet med 25%. 
För mer fin 50 DE minskas stödet med 50%.I delregionerna C1 och C2, är stödet begränsat till 300 DE, 
i delregionerna C3 och C4 är det begränsat til 200 respektive 100 DE per jordbruk. 
(3) Stöd som utbetalts för minst 3 DE. 
Slutsatser: 
Trots en ökning av antalet uppfödda djur med 14,9% har det inte förekommit 
någon ökning av vare sig köttproduktionen eller det tilldelade nordliga stödet. 
Skälet till det ökade antalet djur är att klassificeringsmetoden för grisar från och 
med 1995 ändrades från klassificering efter ålder till klassificering efter vikt. 
Enligt det nya systemet klassas grisar under 20 kg som smågrisar, medan 
smågrisar före 1995 var grisar som var yngre än 3 månader. Eftersom antalet DE 
har beräknats för andra grisar än smågrisar, beror ökning av antalet DE på denna 
statistiska förändring. Denna förändring får inte några återverkningar på 
referenskvantiteten. 
10 
g)£jMsriâ 
30,3%) av Finlands fjäderfä föds upp och 30,1 % av köttet produceras i de 
nordliga områdena. 
Tabell 7 
Uppfödda produk­
tionsenheter (DE) 
Produktion i ton 
-ägg 
-kött 
Enhetsstöd under 
1995 (FIM/DE) 
Sammanlagt stöd 
under 1995 (MFIM) Under referens­
perioden 
under 1995 
Under referens­
perioden 
under 1995 
Under referens­
perioden 
under 1995 
Godkänt 
Tillämpat 
Godkänt 
Utbetalt (2) 1995 
Delregion 
C1 
23.700 
20.559 
26.000 
14.513 
4.820 
10.148(1) 
0 
0 
0,0" 
0 C2 
7.700 
5.838 
8.000 
2.784 
1.140 
1.457(2) 
0 
0 
0 ,0' 
0 C2-norra 
850 
468 
1.000 
147 
10 
0 
590 
590 
0,5' 
0,3 C3 
355 
356 
1.000 
110 
20 
99 
900 
900 
0.3" 
0,20' C4 
5 
2 
2 
0 
1 
0 
1.900 
1.900 
0 ,01 
0,00 Summa 
32.610 
27.223 
36.002 
17.554 
5.991 
11.705 
0,8' 
0 ,5 
(1) Varav 9.5901 kött frän slaktkyckling och 5581 från annat fjäderfä. 
(2) Varav 1.4011 kött frän slaktkyckling och 561 frän annat fjäderfä. 
(3) Utbetalning av 100% av stödet för högst 30 DE. För 31-50 DE minskas stödet med 25%. För mer än 50 DE 
minskas stödet med 50%. I delregionema C1 och C2 är stödet begränsat till 300 DE, i delregionema 
C3 och C4 är det begränsat till 200 och 100 DE per jordbruk. 
(4) Regeringsresolution nr 413/95 punkt 12. 
(5) Stöd som utbetalts för minst 3 DE. 
Slutsatser: 
En betydande ökning av fjäderfäköttproduktionen konstaterades under 1995. 
Därför måste en minskning av stödet som är proportionell mot överskridandet 
genomföras under 1996. 
De finländska myndigheterna föreslår en ändring av den godkända produktionen 
av kött och ägg samt en uppdelning av stödet i två kategorier: en för värphöns och 
kycklingar och en för slaktkycklingar och övriga fjäderfä. Denna ändring medför 
inte någon höjning av det fastställda stödet (se tabellen nedan). Om de nya 
siffrorna bibehålls måste en minskning av stödet med 23% tillämpas under 1996 
på grund av den för höga produktionen. 
11 
tabell 8 
Uppfödda produktions 
enheter (DE) 
Produktion i ton 
-ägg 
-kött 
Sammanlagt stöd (MF 
enligt beslut 
95/196/EG 
Sammanlagt stöd (MF 
enligt det nya 
finländska 
förslaget (3) Angivet i beslut 
95/196/EG 
Nytt förslag 
Beslut 95/196/EG 
Nytt förslag 
Beslut 95/196/EG 
Nytt förslag 
1995 
1996 
1997 
1998 
1999 
from. 2000 
1995 
1996 
1997 
1998 
1999 a 
b 
a 
b 
a 
b 
a 
b 
a 
b 
from. 2000 a 
Ib 1995 
Delregion 
C1 
23.700 
23.700 (1) 
26.000 
16.950 
4.820 
8.335 
0,0 
0,0 
14 ,5 
29,1 
43,6 
58,1 
0 
0 
0 
0 
9,8 
4 ,7 
19,6 
9,4 
29.4 
14,2 
39,2 
18,9 C2 , 
7.700 
7.700 (2) 
8.000 
8.000 
1.140 
1.075 
0,0 
0 .0 
4,8 
9,6 
14 ,4 
19,3 
0 
0 
0 
0 
3,9 
0,9 
7,9 
1 .8 
11 ,8 
2,6 
15,8 
3 ,5 C2-norra 
850 
850 
1.000 
1.000 
10 
10 
0,5 
0,5 
1 ,0 
1 .5 
2,0 
2.5 
0,4 
0,1 
0,4 
0 ,1 
0 ,8 
0,2 
1 .2 
0,3 
1 ,6 
0,4 
2.0 
0.5 C3 
355 
355 
1.000 
1.000 
20 
20 
0,3 
0,3 
0,5 
0,8 
1 ,o 
1 .2 
0,2 
0,1 
0,2 
0,1 
0.5 
0 ,04 
0,7 
0,06 
0,9 
0,07 
1 ,1 
0 ,1 C4 
5 
5 
2 
2 
1 
1 
0,01 
0 ,01 
0 ,01 
0 .02 
0,02 
0,02 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,003 
0,014 
0 ,003 
0 ,014 
0.004 
0.018 
0.002 Summa 
32.610 
32.610 
36.002 
26.952 
5.991 
9.441 
0 ,8 
0 .8 
20,9 
41 ,0 
61 ,0 
81 .1 
0 .6 
0,2 
0.6 
0.2 
15,1 
5 ,8 
29.4 
11 .5 
43,7 
17 ,3 
58.1 
23 .0.C 
(1) Varav: 16.000 DE vflrphöns, 6.400 DE slaktkyckling och 1.300 DE annat fjäderfä. 
(2) Varav: 6.300 DE värphöns, 900 slaktkyckling och 500 annat fjäderfä. 
(3) Det sammanlagda äggstödet före anslutningen för de nordliga områdena uppgår till 109 MFIM. 
a = värphöns och kycklingar. 
b = slaktkycklingar och annat fjäderfä. 
h) Hästar 
Tabell 9 1995 
Uppfödda produktion 
enheter (DE) Under referens­
perioden 
under 1995 Delregion 
C1 
2.400 
3.511 C2 
2.800 
4.119 C2-norr 
340 
566 C3 
390 
446 C4 
70 
79 Summa 
6.000 
8.721 
(1) Avelsston. föl (1-3 år) och finska hästar. 
Slutsatser: 
Inget stöd har fastställts för 1995-97 när det gäller denna sektor. Stödet för hästar 
från och med 1998 utbetalas högst för 20 enheter per stödmottagare. Om taket 
fortsätter att överskridas efter 1998 kommer en minskning av stödet att tillämpas 
under 1999. 
i) Renar 
Renuppfödning förekommer endast i de nordliga områdena. 
12 
Tabell 10 
Uppfödda produktion 
enheter (djurhuvuden 
Produktion i ton 
Enhetsstöd 
1995 (FIM/DE) 
Sammanlagt stöd 
under 1995 (MFIM) Under referens­
perioden 
under 1995 
Godkänd 
under 1995 
Godkänt 
Tillämpat (1) 
Godkänt 
Utbetalt 1995 
Delregion 
C1 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 C2 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 C2-norr 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 C3 
71.500 
64.581 
1.073 
879 
160 
140 
11 A' 
9 ,04 C4 
157.500 
143.559 
2.370 
1.941 
160 
140 
25 ,2' 
20 ,10 Summa 
229.000 
208.140 
3.443 
2.820 
36 ,6' 
29 .14 
(1 ) Regeringsresolution nr 143/95 punkt 13 a. 
Slutsatser: 
I denna sektor låg under 1995 produktionen och antalet djur kvar under den nivå 
som konstaterades under referensperioden, och det sammanlagda tillämpade 
nordliga stödet understeg det som godkänts. 
j)Mifilk 
Antalet jordbruk som producerar mjölk i det nordliga området i Finland uppgår 
till 
26 870 (1992). De fördelar sig på delregionerna enligt följande: Cl = 8 617, C2 = 
13 500, C2 norra = 1 696, C3 = 2 624 och C4 = 433. De står för 80% av 
mjölkproduktionen i Finland. 
tabell 11 
Uppfödda produktions­
enheter (DE) 
Produktion (ton) 
Enhetsstöd under 
1995 (FIM/kg) 
Sammanlagt stöd 
under 1995 (MFIM) Under referens­
perioden (1) 
under 1995 
Under referens­
perioden 
under 1995 
Godkänt och 
tillämpat 
Godkänt 
Utbetalt (7) (8) (9) 1995 
Delregion 
C1 
96.600 
90.034 
524.000 
517.153(2) 
0 .17' 
86 ,9' 
88 .054 C2 
166.800 
156.542 
906.000 
903.369 (2) 
0,18' 
159 ,V 
162 ,155 C2-norra 
18.800 
18.054 
102.000 
105.745 
0 ,29' 
29 ,6" 
30 .596 C3 
30.200 
25.955 
164.000 
168.915 (3) 
0.47-0,72 (6) 
101 ,7" 
109 ,288 C4 
4.500 
3.704 
24.000 
23.750 (4) 
0,99-1,51 (6) 
25 ,8' 
25 ,553 Summa 
316.900 
294.289 
1.720.000(1) 
1.718.932(5) 
403 ,Y 
415 ,646 
(1) Dessa kvantiteter far vid behov utökas med de kvantiteter som enligt bestämmelserna I 
anslutningsakten beviljats frän den beslutade reserven för den finländska SLOM-kvoten. 
(2) Varav 105,51 och 35,2 t getmjölk I delregionema C1 et C2. 
(3) Varav per delområde; C3P1 « 13.5801, C3P2 • 58.058, C3P3 = 65.826, C3P4 = 26.8961. 
(4) Varav per delområde: C4P4 » 20.6431 et C4P5 = 3.6151. 
(5) Endast 1.715.889 tn mjölk har kommit I åtnjutande av nordligt stöd. För 3.043.204 tn per Jordbrukare 
som ar äldre an 65 ar har något stöd Inte utbetalts. 
(6) Enhetestöd I FIM/kg för delregion C3: P1 «= 0,47, P2 » 0,57. P3 * 0,72 et pour C4: P4 » 0,99. P5 « 1,51. 
(7) Del under 1995 tillämpade enhetsstödet uppgår! FIM/kg till: per delregion C3: P1 » 0,459, P2 * 0,558, P3 • 0,704, 
P4 • 0,705 och för C4: P4 • 0,968, P6 - 1,48. 
(8) Ragarlngtreiolutlon nr 413/95 punkt 6. 
(9) För kvantiteter överskridande 200 000 kg per producent minskas stödet med 50%. 
Slutsatser: 
Det beviljade stödet överstiger den sammanlagda godkända nivån. Det 
överstigande beloppet (MFIM 12,5, dvs. 3,1%) skall återbetalas. Den finländska 
regeringen ändrade den 19.9.1996 regeringsbeslut 413/95 (ändrat genom 1006/95, 
1435/95 och 225/96) så att det nordliga stöd som utbetalts mellan oktober och 
december 1996 minskades med det belopp som översteg det godkända beloppet 
för mjölk för 1995. Till följd av detta beslut har en generell minskning om 3,17 
penni per kilo tillämpats i samtliga regioner. 
13 
Kommissionen undersöker för närvarande en begäran från den finländska 
regeringen om: 
a) en ändring av det sammanlagda stödet (en ökning med MFIM 4,2 för 1995 
och 1996) på grund av en exaktare uppskattning av den producerade 
kvantiteten i vart och ett av områdena P1-P4 i delregion C3, vilket medför en 
ändrad fördelning mellan områdena av de producerade kvantiteterna utan att 
produktionstaket höjs, 
b) en höjning av den kvantitet mjölk som åtnjuter stöd, och av det sammanlagda 
stödbeloppet i delregion C1-C3, så att den beviljade SLOM-kvantiteten för 
1995 och 1996 innefattas, och 
c) avskaffande av den angivna begränsningen för komjölk enligt vilken de 
nordliga stöden är begränsade till den referenskvantitet som beviljats åt varje 
enskild producent. 
k) Transportstöd for mjölk och kött 
k 1 ) Transportstöd för mj ölk 
Tabell 12 
Produktions­
enheter (ton) 
Genomsnittligt 
enhetsstöd (FIM/ton) 
Sammanlagt stöd 
under 1995 (MFIM) Under referens­
perioden 
under 1995 
Godkänt 
tillämpat 1995 
Godkänt 
Utbetalt (1) (2) 1995 
Delregion 
C1 
. 
-
-
-
-
-C2 
. 
-
-
-
-
-C2-norra 
n 
30.831 
n 64,56' 
<*> 
0 C3 
n 
148.566 
n 38 ,22' 
n 7,7 C4 
n 
23.786 
n 51 ,62 
n 1 ,20 Summa 
203.183 
43 ,79' 
13,5' 
8,90' 
(1) Regeringsresolution nr 1373/95. 
(*) Kainuu och Lappi län och regionen Koillismaa 
k2) Transportstöd för kött 
Transportstödet för alla typer av kött (MFIM 0,704, se tabellen nedan) för 
1995 som tillämpades i Lappi län kommer att utbetalas under 1996 enligt det 
system som tillämpades redan före anslutningen. Den kvantitet som kommer i 
åtnjutande av detta stöd uppgår till 1.832,6 ton. 
tabell 13 
Produkter 
Nötkött 
Fårkött 
Griskött 
Annat kött 
Sjuka djur 
(antal:28) 
Summa Kvantitet (kg) 
Område 
C3 P4 et 
C4P4 
1.483.271 
22.662 
229.573 
1.433 
1.736.939 C4P5 
92.866 
2.776 
95.642 Stöd i FIM (1) 
Område 
C3P4 et C4P4 
(0,35 FIM/kg) 
519.145 
7.932 
80.350 
501 
607.928 C4P5 
(0,8 FIM/kg) 
74.292 
2.220 
19.600 
96.112 1995 
Summa 
Kvantitet 
(kg) 
1.576.137 
25.437 
1.832.581 Stöd 
FIM 
593.437 
10.152 
80.350 
501 
19.600 
704.040 
(1) Regeringsresolution nr 1374/95. 
14 
Slutsatser: 
Transportstödet har inte överskridit det sammanlagda godkända beloppet. 
2. Vegetabilisk produktion 
Oberoende av odlingstyp utbetalas ett stöd om 200 mark per hektar i delregionerna 
C2 och C2 norra, och om 400 respektive 800 mark i delregionerna C3 och C4. 
Stöden utbetalas inte till jordbrukare som kommer i åtnjutande av pensionssystem. 
Situationen per produkt ser ut på följande sätt: 
1) Sockerbetor 
Produktionen av sockerbetor i det nordliga området utgör endast 8,3% av landets 
produktion. 
Bortsett från det ovan nämnda stödet utbetalas ett stöd om 500 mark per hektar för 
denna odling i delregion C1-C2 norra. 
tabell 14 
Brukade produktions­
enheter (ha) 
Socker­
produktion (ton) 
Enhetsstöd under 
1995(FIM/ha)(1) 
Sammanlagt stöd 
under 1995 (MFIM) Under referens­
perioden 
under 1995 
Godkänd 
1995 
Godkänt och 
tillämpat 
Godkänt 
Utbetalt 1995 
Delregion 
C1 
3.230 
3.358 
17.570 
11.689 
500 
1 ,6' 
1 ,60 C2 
520 
153 
2.270 
458 
500+200' 
0,4' 
0,10 C2-norra 
0 
14 
0 
0 
500+200' 
0,0' 
0,00 C3 
0 
0 
0 
0 
0 
-
-C4 
0 
0 
0 
0 
0 
-
-Total 
3.750 
3.525 
19.840 
12.147 
2,0 
1 ,7 
(1) Regeringsresolution nr 413/95 punkterna 8 och 9. 
(2) Stöd har beviljats för minst 3 ha. 
Slutsatser: 
Under 1995 understeg såväl produktions- som stödnivån referensperiodens nivå. 
m)Potatis för stärkelseframställning 
De nordliga områdena står för 61,4% av landets produktion av denna produkt. 
15 
Bortsett från det generella stöd som utbetalas per hektar i områdena C2 och 01 
norra, utbetalades 1995 ett stöd om 400 mark per hektar i samtliga delregioner. 
Tabell 15 
Produktions­
enheter (ha) 
Stärkelse-(1) 
produktion (ton) 
Enhetsstöd under 
1995(FIM/ha) 
Sammanlagt stöd 
under 1995 (MFIM) Godkända 
Brukade under 199 
Godkänd 
1995 
Godkänt och 
tillämpat 
Godkänt 
Tillämpat (2) 1995 
Delregion 
C1 
1.700 
4.229 
15.590 
23.182 
400 
1 ,r 
1 ,7 C2 
2.190 
1.830 
8.060 
8.836 
400+200' 
0,8' 
1 ,00 C2-norra 
0 
0 
0 
0 
400+200 
0,0' 
0 C3 
0 
0 
0 
116 
-
-C4 
0 
2 
0 
0 
-
-Summa 
3.890 
6.059 
23.650 
32.134 
1 .9' 
2 ,6 
(1 ) Potatisstärkelsesektorn omfattas av ett system med produktionskvotering. 
(2) Regeringsresolution nr 413/95 punkterna 8 och 9. 
(3) Stöd har beviljats för minst 3 ha. 
Slutsatser: 
Som en följd av rådets beslut att bevilja en kvot om 54 750 ton potatisstärkelse till 
Finland (förordning 1863/95 av den 17.7.19957 ), varav 61,4% motsvaras av 
produktion i de nordliga områdena, håller kommissionen på att utarbeta en 
ändring av beslut nr 95/196/EG genom vilken den kvantitet stärkelse som skall 
följas uppgår till 33 560 ton, varav 24 160 ton för delregion Cl och 9 400 ton för 
delregion C2, och det sammanlagda stödet får inte överskrida 3,1 miljoner mark. 
Efter denna ändring överskrids referenskvantiteten vare sig vad gäller produktion 
eller stöd. 
n) Spannmål och övriga jordbruksgrödor 
I de nordliga områdena brukas 51% av Finlands odlingsbara mark av 58 120 
jordbruk (58%). 
tabell 16 1995 
Odlad areal 
(ha) 
Produktion 
(tn) Under referens­
perioden 
under 1995 
Under referens­
perioden 
under 1995 Delregion 
C1 
286.780 
224.425 
900.400 
706.811 C2 
238.100 
176.344 
717.800 
521.480 C2-norra 
20.720 
12.562 
52.500 
31.633 C3 
12.600 
7.752 
32.500 
19.696 C4 
100 
117 
0 
266 Summa 
557.700 
421.200 
1.703.200 
1.279.886 
EGT nr L 179, 29.7.1995, s. 1. 
16 
Situationen per typ av gröda ser ut på följande sätt: 
ni) Kornr havre och blandsäd 
46,6%» av den areal som odlas med dessa produkter återfinns i de nordliga 
områdena och utgör 44,2% av landets produktion. Under 1995 utbetalades 
endast det generella stödet för samtliga odlade arealer om 200, 400 respektive 
800 mark per hektar till delområdena C2-C2 norra, C3 och C4. 
tabell 17 1995 
Odlad areal 
(ha) 
Produktion 
(ton) 
Enhetsstöd under 
1995(FIM/ha) 
Sammanlagt stöd 
under 1995 (MFIM) Under referens­
perioden 
under 1995 
Under referens­
perioden 
under 1995 
Godkänt och 
tillämpat 
Godkänt 
Utbetalt (1) Delregion 
C1 
248.000 
204.218 
809.400 
663.445 
0 
0,0' 
0,0 C2 
227.050 
171.521 
680.000 
510.946 
0+200' 
45,4' 
34 ,30" C2-norra 
19.900 
12.297 
52.000 
31.289 
0+200* 
4,0' 
2,46 C3 
12.600 
7.719 
32.000 
19.652 
0+400" 
5,0 
3,09 C4 
100 
115 
0 
266 
0+800' 
0 ,r 
0,09 Summa 
507.650 
395.870 
1.573.000 
1.225.598 
54 ,5' 
39,94' 
(1) Regeringsbeslut nr 413/95 punkt 9. 
Slutsatser: 
Under 1995 låg såväl produktions- som stödnivån under nivån för 
referensperioden. 
n2) Övrig spannmål och övriga jordbruksgrödor 
Under 1995 tillämpades endast det generella stödet om 200 mark per hektar i 
delregionerna C2 och C2 norra. Produktionen i de nordliga områdena utgör 
7,5% av landets produktion. 
tabell 18 
Odlad areal 
(ha) 
Produktion 
tn 
Enhetsstöd 
1995(FIM/ha) 
Sammanlagt stöd 
under 1995 (MFIM) Under referens­
perioden 
under 1995 
Godkänd 
under 1995 
Godkänt och 
tillämpat 
Godkänt 
Tillämpat (1) 1995 
Delregion 
C1 
38.780 
20.207 
91.400 
43.366 
0 
0,0' 
0 C2 
10.450 
4.823 
37.800 
10.534 
0+200' 
2,1' 
0 ,97' C2-norra 
820 
265 
500 
344 
0+200' 
0,1 
0,05 C3 
0 
33 
500 
44 
_ 
-
-C4 
0 
2 
0 
0 
_ 
-
-Summa 
50.050 
25.330 
129.200 
54.288 
2 ,2' 
1 ,02' 
(1) Regeringsbeslut nr 413/95 punkt 9. 
(2) Stöd har beviljats för minst 3 ha. 
17 
Slutsatser: 
Under 1995 låg såväl produktions- som stödnivån under nivån för 
referensperioden. 
0) Grönsaker, blommor och plantor i fasta drivhus 
Drivhusodlingen i de nordliga områdena utgör 53,3% av landets drivhusodling. 
Stöd till odling av huvudsakligen tomat, gurka, sallat, dill, persilja, smågurka, 
kål, paprika, snittblommor, blad- och stjälkgrönsaker och bladplantor. Denna 
odling åtnjöt under 1995 endast avtagande övergångsstöd. 
Situationen per typ av produkt ser ut på följande sätt: 
01) Grönsaker 
tabell 19 
Odlad areal 
(ha) 
Produktion 
(ton) 
Enhetsstöd under 
1995 (FIM/ha) 
Sammanlagt stöd 
under 1995 (MFIM) Under referens­
perioden 
under 1995 
Under referens­
perioden 
under 1995 
Godkänt och 
tillämpat 
Godkänt 
Utbetalt (1) 1995 
Delregion 
C1 
116 
121 ,4 
41.000 
25.190 
0 
0 
0 C2 
29 
25 ,9 
10.000 
4.739 
0 
0 
0 C2-norra 
1 ,r 
1 ,3 
400 
236 
0 
0 
0 C3 
1 .1' 
0,7 
400 
98 
0 
0 
0 C4 
0 ,6' 
0 ,5 
200 
92 
0 
0 
0 Summa 
148 
149 
52.000 
30.355 
0 
0 
0 
(1 ) Regeringsbeslut nr 413/95 punkt 11. 
18 
o2) Blommor och plantor 
tabell 20 1995 
odlad areal 
(ha) 
Produktion 
(D 
Enhetsstöd under 
1995(FIM/m2) 
Sammanlagt stöd 
(MFIM) Under referens­
perioden 
under 1995 
Under referens­
perioden 
under 1995 
Under referens­
perioden och 
under 1995 
Under referens­
perioden 
under 1995 (2) Delregion 
C1 
26 ,7' 
26,1 
n 
10,07 
0 
0 
0 C2 
20 
18,9 
n 
4,48 
0 
0 
0 C2-norra 
2,6' 
2,2 
(*) 
0,61 
0 
0 
0 C3 
5 ,2' 
4,2 
(*) 
0,90 
0 
0 
0 C4 
0,6 
0,6 
n 
0 ,02 
0 
0 
0 Summa 
55 
52 
60 
16,08 
0 
0 
0 
(1) miljoner enheter 
(2) Regeringsbeslut nr 413/95 punkt 11. 
Slutsatser: 
Inget stöd fastställdes för 1995. Något överskridande av produktionen förekom 
inte. 
p) Frilandsodlade grönsaker 
Produktionen i de nordliga områdena sker vid 733 jordbruk och motsvarar 
24,5% av landets produktion. 
tabell 21 
Odlad areal 
(ha) 
Produktion 
(ton) 
Enhetsstöd under 
1995 (FIM/ha) 
Sammanlagt stöd 
under 1995 (MFIM) Under referens­
perioden 
under 1995 
Under referens­
perioden 
under 1995 
Godkänt och 
tillämpat 
Godkänt 
Utbetalt (1) 1995 
Delregion 
C1 
1.285 
1.402 ,6 
39.000 
39.908 
0 
0,0' C2 
678 
558 
20.000 
16.318 
0+200' 
0 ,r C2-norra 
52 
55,8 
1.600 
1.943 
0+200' 
0 ,0' C3 
68 
67 
2.000 
2.154 
0+400 
0 ,0' C4 
2 
1 
60 
52 
0+800 
0 ,0' Summa 
2.085 
2.084 ,4 
62.660 
60.375 
0 ,2' 
(1) Regeringsbeslut nr 413/95 punkt 8 och 9. 
(2) Stöd har beviljats för minst 1,5 ha. 
19 
Slutsatser: 
Någon ökning av produktionen eller stödet har inte konstaterats. 
Beträffande frukt och grönsaker har Finland i enlighet med artikel 41 d i beslut 
95/196/EG för 1995 överlämnat information till kommissionen om den nivå på 
priset till producenterna som konstaterats på den inre marknaden för frukt och 
grönsaker för att bekräfta behovet av en revision av beslut 95/196/EG, vilket 
anges i artikel 4.2 i detta beslut om en ökning konstateras av det övergripande 
stödet jämfört med stödet under referensperioden (se kapitel 5). 
q) Äpplen 
Den areal som är planterad med äppelträd i de nordliga områdena är mycket 
liten (runt 10 ha) och motsvarar 2,7% av den sammanlagda arealen samt brukas 
vid 19 odlingar. Skälet till att denna areal inte sammanförs med annan frukt- och 
grönsaksodling är att det stöd som tilldelas denna odling är annorlunda. 
tabell 22 1995 
Odlad areal 
(ha) 
Produktion 
(ton) 
Enhetsstöd under 
1995(FIM/ha) 
Sammanlagt stöd 
under 1995 (MFIM) Under referens­
perioden 
under 1995 
Under referens­
perioden 
under 1995 
Godkänt och 
tillämpat 
Godkänt 
Utbetalt (1) Deiregion 
C1 
5 
3 ,7 
50 
18 
0 
0 
0 C2 
5 
6,3 
50 
40 
0+200' 
0 ,001' 
0 ,001 C2-norra 
0 
0 
0 
0 
0+200' 
0 ,0... 
0 ,0002' C3 
0 
0 
0 
0 
0 
0 C4 
0 
0 
0 
0 Summa 
10 
10 
100 
58 
0 ,001' 
0 ,001' 
(1) Regeringsbeslut nr 413/95 punkt 8 och 9. 
Slutsatser: 
Någon ökning av produktionen eller stödet har inte kunnat konstateras under 
1995. 
r) Lagringsstöd för trädgårdsodling 
tabell 23 
Lagrade kvantiteter 
(m3) under 1995 
Enhetsstöd 
under 1995 
FIM/ms/an 
Sammanlagt stöd 
under 1995 (MFIM) Med temperaturkontroll 
Utan temperaturkontroll 
Med temperaturkontro 
Utan temperaturkontro Godkänt och 
tillämpat 
Godkänt och 
tillämpat 
Godkänt 
Utbetalt 1995 
Deiregion 
C1 
120 
80 C2 
120 
80 C2norra 
120 
80 C3 
120 
80 C4 
120 
80 Summa 
51.398 
13.971 
120 
80 
15 ,0" 
5,65(1) 
(1)1 medeltal 86 FIM/m3 
Slutsatser: 
Det godkända stödtaket har respekterats. 
20 
s) Betalning av UJA per hektar fbetesmarkr träda mm/i 
tabe«26 
Sammanlägga UJA (ha) Godkänd 
Brukad 1995 
Delregion 
C1 
535.225 
459.998 C2 
646.388 
534.846 C2-norra 
81.644 
55.091 C3 
134.138 
69.047 C4 
19.715 
8.905 Summa 
1.417.140 
1.127.887 
Slutsatser: 
Det godkända arealtaket och den godkända stödnivån har inte överskridits. 
3. Unga jordbrukare 
För att uppmuntra unga jordbrukare att fortsätta att bedriva jordbruk i landets 
nordliga områden har de finländska myndigheterna fastställt ett stöd om 200 mark 
per hektar i delregion C1-C4. Den areal som brukas av unga jordbrukare beräknas 
uppgå till runt 400.000 hektar. Stödet utbetalas under förutsättning att den brukade 
odlingsbara arealen uppgår till minst 3 hektar. Den odlingsbara areal som tagits ur 
bruk anses vara brukad. 
tabell 25 
Referens­
period 
1995 Enhetsstöd FIM/ha 
Sammanlagt stöd MFIM 
Odlad areal, (ha) 
Antal jordbruk 
Enhetsstöd FIM/ha(1) 
Sammanlagt stöd (MFI 1995 
Delregion 
C1 
200 
O 
183.205 
8.292 
200 
36 ,64' C2 
200 
O 
231.779 
9.945 
200 
46 ,36' C2-norra 
200 
n 22.567 
1.157 
200 
4 ,51' C3 
200 
O 
30.124 
1.598 
200 
6,02 C4 
200 
n 3.461 
265 
200 
0 69 Summa 
80 
471.136 
21.257 
94,22' 
(1) Regeringsresolution nr 413/95 artikel 10 
21 
År 1995 var den av unga bönder udlade ytan 17,8 procent högre än den maximalt 
tillåtna. Den proportionella ökningen av beviljat stöd var kopplat till detta, vilket 
förledde de finska myndigheterna att begära att få sätta det ovan nämnda stödet 
retroaktivt från 1995 till 94 miljoner FIM/år. 
Kommissionen undersöker denna begäran, som inte medför något överskridande av 
stödet före anslutningen för någon produktion, för att innefatta den i ett beslut om 
ändring av beslut 95/196/EG. 
4. Betesmark, träda och matpotatis 
Arealer för betesmark, matpotatis eller träda åtnjuter det stöd som generellt tillämpas 
i de nordliga områdena och uppgår till 200 mark per hektar i delregionerna C2 och 
C2 norra, och 400 respektive 800 mark per hektar i delregionerna C3 och C4. 
tabell 24 1995 
Odlad areal 
(ha) 
Enhetsstöd under 
1995(FIM/ha) 
Sammanlagt stöd 
under 1995 (MFIM) Under referens­
perioden 
under 1995 
Godkänt 
Tillämpat (1) 
Godkänt 
Tillämpat Delregion 
C1 
242.112 
226.069 
0 
0 
0 
0 C2 
404.846 
355.549 
200 
200 
81 ,1' 
66,7 Cnorra 
60.868 
42.387 
200 
200 
12,2' 
7,5 C3 
121.464 
61.126 
400 
400 
48,5 
23,2 C4 
19.612 
8.784 
800 
800 
15,7 
6,6 Summa 
849.502 
693.915 
157 ,4' 
104 
(1) Regeringsresolution 413/95 artikel 8. 
(2) Stöd har beviljats för minst 3 ha. 
Slutsatser: 
Det godkända stöd- och produktionstaket har respekterats. 
5. Övriga stöd 
Dessa berör skolterna, naturhushållningen och rennäringen, och uppgår till 22,7 
miljoner mark per år. Dessa stöd har inte tillämpats under 1995. 
III. NORDLIGA STÖD SOM TILLÄMPATS UNDER 1995 
De nordliga stöd som tillämpats under 1995 framgår av den sammanfattande tabellen 
nedan. 
22 
Tabell 27 sammanställning 
Produkt 
Animallsk produktion 
Am- och dikor 
Tjurar 
Slaktkvigor 
Tackor-getter 
Grisar 
Fjäderfä 
Hästar 
Renar 
Mjölk (1) 
Transport av mjölk och kött (2) 
Summa 1 
Vegetabilisk produktion 
Sockerbetor 
Potatis för stärkelseframställning (3) 
Korn, havre och blandsäd 
Annan spannmål och övriga grödor 
Grönsaker, blommor och plantor 
i fasta drivhus 
Frilandsodlade grönsaker 
Äpplen 
Lagringsstöd 
Betalning per UJA (betesmark, 
träda mm.) 
Unga jordbrukare (4) 
Annat stöd (5) 
Summa 2 
Totalsumma Nordligt stöd som tillämpats under 1995 
Delregion 
C1 
0 ,60 
16 ,7 
4 ,52 
1 ,20 
0 
0 
0 
0 
88 ,054 
0 
111 ,074 
1 ,60 
1 ,60 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
36,64 C2 
1 ,00 
33 ,4 
8 ,89 
1 ,3 
0 
0 
0 
0 
162 ,155 
0 
206 ,745 
0 ,1 
1 ,00 
34 ,3 
0 ,97 
0 
0 
0 ,001 
66 ,7 
46 ,36 C2norra 
0 ,30 
6 ,00 
1 ,64 
0 ,40 
1 ,3 
0 ,3 
0 
0 
30 ,596 
0 
40 ,536 
0 ,01 
0 
2 ,46 
0 ,05 
0 
0 
0 ,000 
7 ,5 
4 ,51 C3 
0 ,50 
20 .90 
3,50 
1 ,80 
1 ,3 
0 ,20 
0 
9 ,04 
109 ,288 
8 ,3 
154 ,828 
3,09 
0 
0 
0 
23 ,2 
6 ,02 C4 
0 ,10 
3 ,10 
0 ,64 
0 ,80 
0 ,00 
0 ,00 
0 
20 ,1 
25 ,553 
1 ,30 
51 ,593 
0 ,09 
0 
0 
0 
6 ,6 
0 ,69 Total 
2 ,50 
80 ,10 
19 ,19 
5,6 
2 ,50 
0 ,50 
0 
29 .14 
415 ,646 
9 ,6(3) 
564 ,776 
1 ,7 
2 ,6 
39 ,94 
1 ,02 
0 
0 
0 ,001 
5,65 
104 
94 ,22 
-
249 ,131 
813 .907 blad 25 
MFIM 
Sammanlagt 
tillåtet stöd 
3 ,4 
115 ,1 
31 ,8 
7 ,0 
3 ,1 
0 ,8 
0 
36 ,6 
403 ,1 
13 ,5 
614 ,4 
2 
1 ,9 
54 ,5 
2 .2 
0 
0 
0 
0 .001 
15 
157 ,4 
80 
22 ,7 
335 ,9 
950 .3 
(1) 12,5 MFIM kommer att återbetalas. 
(2) Varav 0,7 miljoner för köttransport. 
(3) överskridande på grund av förordning 1863/95. 
(4) överskridande enligt bestämmelserna. 
(5) Har ej tillämpats under 1995. 
IV. PRISUTVECKLINGEN FÖR FRUKT OCH GRÖNSAKER 
Enligt den information som har överlämnats av de finländska myndigheterna i 
enlighet med artikel 4.1 d i beslut 95/196/EG om den nivå på priset till 
producenterna som konstaterats på den inre marknaden, var priserna under 1995 
lägre (18,9%) än de priser som konstaterades under referensperioden och någon 
ökning av det övergripande stödet jämfört med referensperioden har inte 
förekommit. 
V. UTNYTTJAT GEMENSKAPSSTÖD 
De gemenskapsstöd (marknadsstöd, kompensationsbidrag och jordbruks- och 
miljöåtgärder) som utnyttjats i de nordliga områdena under 1995 (se tabell nedan) 
överstiger inte det belopp som nämns i bilaga VI till beslut 95/196/EG för någon 
produkt. 
23 
MFIM 
Gemenskapsstöd 
Område 
Cl 
C2 
C2nom 
CJ 
C4 
Totalt 
Cl-C< 
C1-C4 
C1-C4 1. Anlmaliska produkter 
Am- och dikor 
Tjurar 
Summa 
Am- och dikor 
Tjurar 
Summa 
Am- och dikor 
Tjurar 
Summa 
Am- och dikor 
Tjurar 
Summa 
Am- och dikor 
Tjurar 
Summa 
Am- och dikor 
Tjurar 
Summa 
Mjölkkor, övriga nötkreatur 
Summa nötkreatur 
Tackor, getter (4) 
Hastar (5) 
Summa 1 Marknadsstad (1) 
För.805/68 och 3886/92 
Summa 
MFIM 
4,93 
45 ,070 
50 ,927 
5.24 
87 ,040 
93 ,432 
0,41 
9.130 
9 ,524 
0,34 
13,20 
13 ,602 
0.03 
1 ,29 
1 ,325 
10,95 
155.61 
168 ,810 
6,95 
175 ,76 Kompensationsersättning (2) 
enligt För.2328/81 
Summa 
MFIM 
163 ,46 
282 ,83 
31 ,55 
44 ,31 
5 ,84 
527 ,99 
5,53 
533 ,51 Miljöåtgärder Inom Jordbruket 
enligt För.2078/S2(3) 
Summa 
MFIM 
127 ,59 
220 ,779 
24 ,628 
34 ,589 
4 ,559 
412 ,145 
4.294 
416 ,44 Totalsumma 
MFIM 
341 ,977 
597 ,041 
65 ,702 
92 ,501 
11 ,724 
1.108 ,945 
16 ,774 
1.125 ,71 
(1) För 1095: »m- och dator: 1.096 FIM/dJur (175 ECU/djur) 
tjurar : 880 FM/dJur (120 ECU/djur) 
(2) 1.007 FIM/DE 
(3) 650FIM/ha 
(4) tackor/getter : 24,2 ECU/djur 
(5) 
Gemenskapsstöd 
Område 
Cl 
C2 
C2Nord 
CS 
Summa 
Cl 
C2 
C1-C4 
C1-C4 
C1-C4 
C1-C4 
CI-C4 2. Vegetabiliska produkter 
Spannmål och Avriaa lordbruksarödor 
- Kom, havre och blandsäd 
- Vete, tag, kom för maltframställning 
och övriga jordbruksgrödor 
Summa 
- Kom, havre och blandsäd 
- Vete, råg, kom för maltframställning 
och övriga jordbruksgrödor 
Summa 
- Kom, havre och blandsäd 
- Vete, råg, kom för maltframställning 
och övriga jordbruksgrödor 
Summa 
- Kom, havre och blandsäd 
- Vete, råg, kom för maltframstälining 
och övriga jordbruksgrödor 
Summa 
- Kom, havre och blandsäd 
- Vete, råg. kom för maltframställning 
och övriga jordbruksgrödor 
Summa 
övriga grödor 
- Potatis för stärkelseframställning 
- Potatis för stärkelseframställning 
- sockerbetor 
- frilandsodlade grönsaker 
-äpplen 
-bär 
- övriga grödor 
Summa 2 
Totalsumma 1+2 Marknadsstöd 
För. 1765/92 
Summa 
MFIM 
177 .5 
26,12 
203 ,62 
120 .30 
5,25 
125 ,55 
8.5 
0 ,20 
8 ,70 
5,20 
5 ,2 
311 ,50 
31 ,57 
343 ,07 
11 .4 
4 .7 
359 ,17 
534.93 Kompensationsersättning 
enligt För.2328/91 
Summa 
MFIM 
229 ,542 
172 ,302 
11 ,94 
7 ,136 
420 ,92 
4,259 
1 ,843 
3,348 
2 ,099 
60 ,300 
492 ,768 
1.026 ,275(6) Miljöåtgärder Inom jordbruket 
enligt För.2078792 
Summa 
MFIM 
95 ,056 
54 ,289 
3 ,762 
2 ,249 
155 ,356 
3,324 
1 ,439 
2 .771 
1 ,638 
164 ,528 
580 ,967(7) Totalsumma 
MFIM 
528 ,218 
352 ,141 
24 ,402 
14 ,585 
919 ,346 
18 ,983 
7 ,982 
6 ,119 
3 ,737 
60 ,300 
1.016 ,466 
2.142 ,176 
(6) varav 886,355 MFIM belastar medlemsstaten och 339,92 MFIM belastar EUGFJ 
(7\ varav 290,63 MFIM belastat medlemsstaten och 290,62 MFIM belastar EUGFJ 
24 
VI. DEN SOCIALA OCH EKONOMISKA UTVECKLINGEN I DE NORDLIGA 
REGIONERNA UNDER 1995 - DE NORDLIGA STÖDENS ROLL 
1. Den ekonomiska utvecklingen i de nordliga regionerna 
Det går inte att genomföra en utvärdering av den ekonomiska utvecklingen i de 
nordliga regionerna för det första tillämpningsåret. I den föreliggande rapporten har 
huvudsakligen produktionsnivån och det sammanlagda stödbeloppet som utbetalts 
under 1995 undersökts i förhållande till motsvarande siffror för referensperioden, 
vilka har fastställts av beslutet om nordligt stöd. 
Den slutgiltiga bilden av den ekonomiska tendensen inom jordbrukssektorn kommer 
att bli klarare i och med kompletteringen av statistiken för 1995, resultaten av 
justeringar och uppföljningen av jordbruket och trädgårdsodlingen efter 
anslutningen. Av detta skäl införde jordbruks- och skogsministeriet 1994 ett 
forskningsprogram vid namn MATEUS. Ett av dess huvuduppgifter är att ta fram 
information om de ekonomiska effekterna till följd av anslutningen till EU. De 
studier som MATEUS-programmet omfattar rör bland annat 
- justeringar under 1995-97 av det finska jordbruket på grund av EU, 
- uppföljningen av prisutvecklingen och effekterna av systemet med stöd åt 
trädgårdsodling samt justeringar för 1995-96, 
- anpassningen av jordbruket till den gemensamma jordbrukspolitiken, 
- anslutningens effekter i de jordbruksområden som domineras av utvalda 
produktionsgrenar, 
- foderproduktionens betydelse och svårigheter för avlägsna områden och 
utvecklingsåtgärder, 
- utvecklingen av levnadsvillkoren på landsbygden utan justeringar för EU, 
- jordbrukarnas deltagande i finska program för miljötågärder inom jordbruket, 
motiv för och profil hos jordbrukare som deltar och inte deltar, 
- uppföljningen av effekterna av det finska programmet för miljöåtgärder inom 
jordbruket. 
2. Den sociala och ekonomiska situationen och tendenser 
I tabellen nedan visas en del sociala och ekonomiska indikatorer som ger en bild av 
situationen och tendenserna i de nordliga områdena i Finland. 
25 
tabell 29 
Indikator 
Befolkning 31/12/95 ( x 1000 innevånare) 
förändring 1970-95 ( x 1000 innevånare) 
prognos 1995-2030 ( x 1000 innevånare) 
befolkningstäthet 31/12/95 innev/km2 
Nettoutflyttning 1993 ( x 1000 innevånare) 
Nettoutflyttning 1994 ( x 1000 innevånare) 
Nettoutflyttning 1995 ( x 1000 innevånare) 
Andel av befolkningen som åtnjuter 
infrastruktur som tillhandahålls av kommune 
31.12.85% 
31.12.95% 
Andel innevånare över 64 år 
jämfört med befolkningen 1995 (%) 
Arbetslöshet 1995 (%) 
Antal sysselsatta inom jordbruk och 
odling: 1980 
1993 
förändring (%) 
Antal sysselsatta inom andra sektorer: 
1980 
1993 
förändring (%) Nordligt område 
Hela området 
2.031 
+ 65 
-87 
7 
-1 
-6 
-7 
n 
66% 
71 % 
15% 
22% 
178.507 
102.086 
- 42 ,8% 
687.322 
576.759 
-14 ,6 Finland 
Landsbygdsområde 
1.141 
-115 
-108 
5 
-2 
-7 
-9 
50% 
56% 
17% 
21 % 
159.815 
91.567 
- 42 ,7% 
339.260 
284.404 
-16 ,2 5.117 
+ 518 
-22 
15 
+ 8 
+ 3 
+ 3 
76% 
80% 
14% 
20% 
279.175 
162.181 
-41 ,9% 
1.942.964 
1.715.540 
-11 ,7 
Utflyttningen till den södra delen av landet bland befolkningen i de nordliga 
områdena har fortsatt under de senaste åren (- 14.000 innevånare mellan 1993 och 
1995) och denna negativa utveckling var som starkast i landsbygdsområdena (-
18.000 innevånare mellan 1993 och 1995). Denna utveckling förutses fortsätta under 
de närmaste årtiondena (- 87.000 innevånare mellan 1995 och 2030, nationell 
statistik 1995). Under 1995 var arbetslösheten också högre i det nordliga området 
(22%) än det nationella genomsnittet (20%). 
3. Situationen och utsikterna för jordbruken 
1995 fanns det 61.743 jordbruk i de nordliga områdena (9% mindre än föregående 
år) (se tabell 30). Minskningen var störst i uppfödnings- och fjäderfäsektorerna. 
26 
tabell 30 
Jordbrukstyp i de 
nordliga områdena 
- mjölkkor 
- nötkreatur 
- grisar 
- ägg och fjäderfä 
- spannmål 
- övrig 
Summa 
Jordbruk i 
Finland Antal jordbruk 
1994 
26.155 
7.505 
3.085 
1.055 
12.007 
17.995 
67.802 
114.472 1995 
24.232 
6.569 
2.921 
923 
10.753 
16.345 
61.743 
104.555 Skillnad 94-95 
jordbruk 
-1.923 
-936 
-164 
-132 
-1.254 
-1.650 
- 6.059 
-9.917 % 
-7,4 
-12 ,5 
-5 ,3 
-12 ,5 
-10 ,4 
-9,2 
-8 ,9 
-8,7 
Fram till 2000 beräknas antalet jordbruk som förfogar över minst 5 hektar att 
sjunka med 25%. 
4. De nordliga stödens roll 
Den primära sektorn spelar fortfarande en betydande roll för sysselsättningen i de 
nordliga områdena. Likaså har framgången med kompensation för förlorade 
arbetstillfällen i jordbruket genom skapande av sysselsättning inom andra sektorer 
en mycket stor betydelse. Mellan 1980 och 1994 kompenserades förlusterna av 
arbetstillfällen i jordbrukssektorn endast till 6% av andra sektorer i kommunerna i 
det nordliga området. Detta visar klart betydelsen av det nordliga stödet (liksom 
av andra stöd) för bibehållandet av befolkningen mot bakgrund av att om 
jordbruket inte upprätthålls skulle det bli mycket svårt att skapa alternativ 
sysselsättning i regionen. 
VII. EFFEKTERNA AV DET STÖD SOM BEVILJATS FÖR ATT SÄKERSTÄLLA ATT 
MILJÖN SKYDDAS OCH ATT LANDSBYGDEN BEVARAS (se artikel 142.3 tredje 
stycket i anslutningsakten) 
I de nordliga områdena i Finland , liksom i hela landet, har ett program för 
miljöåtgärder inom jordbruket genomförts i enlighet med förordning nr 2078/92 
om produktionsmetoder inom jordbruket som är förenliga med miljöskydds- och 
naturvårdskraven. 
27 
När det gäller nordliga stöd i enlighet med artikel 142 är ett av motiven för dem 
att skydda miljön och bevara landsbygden, vilket även var en av 
huvudmålsättningarna med jordbrukspolitiken i Finland som under årtionden före 
anslutningen till EU hade som målsättning att behålla såväl 
jordbruksproduktionen som befolkningen i landsbygdsområdena, framförallt i 
landets nordliga områden. Jordbruksstödet var utformat enligt en skala efter 
naturbetingade nackdelar. Samma politik följs genom tillämpning av artikel 142 i 
anslutningsakten. De nordiska stöd som tillämpas har som mål att kompensera 
den förhöjda produktionskostnad som är en följd av den korta odlingssäsongen 
och den låga produktionsnivån, och är avpassade efter de specifika förhållandena i 
varje region. Tak har fastställts per delregion för produktion som åtnjuter stöd för 
att undvika att produktionen överförs till områden med högre stöd. De regionala 
taken och kvoteringarna förhindrar en ökning av produktionen i delregionerna 
dels eftersom produktion utan stöd är fullständigt olönsam, och dels eftersom 
stöden inte är knutna till produktionsvolymen. 
Tabellen nedan ger en allmän uppfattning om de brukade arealerna per delregion i 
Finland. 
tabell 31 
Subregion 
C4 
C3 
C2 norra 
C2 
C1 
Summa 1 
B 
A 
Summa 2 
TOTALSUMMA Antal 
jordbruk 
720 
4.095 
3.116 
26.303 
23.886 
58.120 
29.715 
12.475 
42.190 
100.310 Brukad 
areal 
ha 
8.905 
69.047 
55.091 
534.846 
459.998 
1.127.887 
690.478 
380.138 
1.070.616 
2.198.504 ha/ 
jordbruk 
12 ,37 
16 ,86 
17,68 
20 ,23 
19 ,26 
19 ,41 
23,24 
30 ,47 
25 ,38 
21 ,92 Delregionens 
areal 
km2 
71.393 
64.779 
24.290 
67.788 
48.866 
227.115 
47.071 
13.518 
60.589 
337.704 Andel 
brukad 
areal 
0 ,1 
1 ,1 
2 ,3 
7 ,9 
9 ,4 
4 ,1 
14 ,7 
28 ,1 
17 ,7 
6 ,5 
28 
De villkor och restriktioner som är förbundna med det nordliga stödet förhindrar 
varje ändring av uppfödningen och varje intensifiering av den vegetabiliska 
produktionen som skulle kunna ha icke önskvärda effekter på miljön och den 
naturliga miljön. Sammanfattningsvis spelar det nordliga stödet en viktig roll för 
bibehållandet av landskapet och den naturliga miljön, och utgör ett hinder för 
överdriven igenplantering. 
VIII. INTEGRERAT SYSTEM FÖR FÖRVALTNING OCH KONTROLL (IACS) 
De nordliga stöden, liksom övriga stöd till jordbrukare sköts och följs av ett 
informationsnät som drivs i Finland, och som består av ett system som är 
centraliserat på nationell och regional nivå, och ett annat som är decentraliserat på 
kommunal nivå. 
Det decentraliserade systemet sköter uppgifter rörande de vanligaste stöden till 
jordbrukare, vilka är: nationellt stöd som tillämpas för brukade arealer och djur 
samt stöden från den gemensamma jordbrukspolitiken, delventioner till 
uppfödning (bidrag för nötkreatur, am- och dikor samt får och getter), det 
generella systemet med miljöåtgärder inom jordbruket och 
kompensationsersättning. Medan det centraliserade systemet sköter vissa mindre 
vanliga stöd, såsom tilläggssystemet för miljöåtgärder inom jordbruket, 
skogsplantering, torkat foder, lin och hampa liksom strukturstöden. 
Jordbruksministeriets centraliserade stöd sköter redovisning, statistik och 
marknader. 
IACS' undersystem sköter förvaltningen av stöden, produktionen av icke­
livsmedel och förvaltningen och uppföljningen av kvoter. 
Ansökan om stöd inlämnas av jordbrukarna till det decentraliserade 
informationssystemet som är installerat i var och en av de 455 kommunerna som 
handhar uppgifter om jordbruken, behandlar stödansökningarna, beräknar stödet 
och överför informationen till det centraliserade systemet som utför erforderliga 
kontroller, utser stödmottagarna innan de kontrolleras och upprättar rapporter för 
EU. 
Under 1995 utfördes 11 527 kontroller (13,2% av stödansökningarna) för alla 
produktionstyper varav 65% i de nordliga områdena. 45,2% av all kontroll som 
utförs i hela landet rör vegetabilisk produktion. I de nordliga områdena 
konstaterades felaktigheter för alla typer av stöd och sanktioner vidtogs i 438 fall 
(4,9% av de kontrollerade fallen). 
29 
IX. FRAMSTÄLLNINGAR FRÅN DE FINLÄNDSKA MYNDIGHETERNA 
De finländska myndigheterna inlämnade den 5.12.1995 och den 5.3.1996 en serie 
framställningar vilka därefter kompletterats den 7.10.1996, den 15.10.1996, den 
25.10.1996 och den 19.11.1996. 
Dessa förslag berör följande: 
1. Begäran om ändring av beslut 95/196/EG: 
a) Begränsning av det nordliga stödet för komjölk som anges i artikel 3.2 c i 
beslut 95/196/EG till den referenskvalitet som medges genom tillämpning av 
artikel 4 i förordning (EEG) nr 395/928 efter omfördelning av outnyttjade 
referenskvantiteter i enlighet med artikel 2.1 andra stycket i denna 
förordning. 
b) Höjning av det sammanlagda stödet åt mjölk till följd av en exaktare 
fördelning mellan område P1-P4 i delregion C3. 
c) Höjning av den mjölkvantitet som åtnjuter stöd och av det sammanlagda 
stödbeloppet i delregion C1-C3 så att den SLOM-kvantitet som godkändes 
för 1995 och 1996 innefattas. 
d) Ändring av de kvantiteter kött och ägg som producerades under 
referensperioden åtföljt av en anpassning av det sammanlagda konstaterade 
stödbeloppet under samma period samt en separerad presentation i bilagorna 
till direktiv 95/196/EG av dels värphöns och kycklingar, dels slaktkycklingar 
och övrigt fjäderfä. 
e) Tilldelning av ett lagringsstöd för skogsbär (vilda bär) och vild svamp från 
och med 1997. Högsta stöd: 2 miljoner mark per år. 
f) Höjning av det sammanlagda stödet åt unga jordbrukare (94 miljoner mark 
per år i stället för de 80 miljoner mark per år som fastställts). 
g) Höjning av kvantiteten av, och det nordiska stödet som ges åt, potatis för 
stärkelseframställning till följd av höjningen av Finlands potatisstärkelsekvot. 
2. Förslag till teknisk anpassning av bilaga II - VI till beslut 95/196/EG 
huvudsakligen på grund av otydligheter och brister i den regionala 
statistiken 
Dessa berör: 
fjäderfäkött, 
SLOM-kvoten för komjölk, 
produktionen av potatis för stärkelseframställning, 
produktionen av och det högsta stödet för mjölk, 
stödet åt unga jordbrukare, 
storleken på stödet för miljöåtgärder inom jordbruket, för potatis för 
stärkelseframställning och sockerbetor, 
* EGT nr L 405, 28.12.1992, s. 1. 
30 
- areal som omfattas av betesmark, matpotatis och träda, 
- enhetsstödet åt annan spannmål och övriga jordbruksgrödor från och med 2000: 
800 mark per hektar i stället för angivna 600 (rättning på grund av ett tryckfel), 
- anpassning av de belopp som anges i bilaga VI till beslut 95/196/EG för 
gemenskapsstöd åt potatis för stärkelseframställning och sockerbetor efter 
godkännandet hösten 1995 av det finländska programmet för miljöåtgärder inom 
jordbruket. 
3. Övriga framställningar 
Undantag från tillämpning av nedsatt stöd för tackor och getter 1996 på grund av 
överskridandet av det godkända produktionstaket under 1995, med hänsyn till att det 
mycket låga priset på fårkött i Finland skulle få negativa återverkningar på 
produktionen inom denna sektor. Begäran grundas dels på att antalet djur som har 
åtnjutit stöd legat kvar under den gräns som fastställs genom beslut 95/196/EG och 
dels på att minskningen av gemenskapsstödet uttryckt i nationell valuta 1996 är 
större än den minskning som beror på överskridandet av det tillåtna taket. 
X. ADMINISTRATIVA BESLUT SOM FATTATS FÖR ATT FULLFÖLJA 
KOMMISSIONENS BESLUT 95/196/EG 
1. Regeringsresolution nr 413/95 av den 23 mars 1995 om nordligt stöd åt 
jordbruks- och trädgårdsproduktion (ändringar: 1006/96,1435/96 och 225/96). 
2. Jordbruks- och skogsministeriets beslut nr 31/96 av den 18.1.1996 om 
fastställande av gränser för storleken på jordbruk när det gäller betalning av 
tilläggsstöd under 1995. 
3. Jordbruks- och skogsministeriets beslut nr 32/96 av den 24.1.1996 om 
tillämpningen av stöd under 1995 för äggproduktion. 
4. Regeringsbeslut nr 223/96 av den 28.3.1996 om tilläggsbidrag för am- och dikor 
under 1995. 
5. Regeringsbeslut nr 376/96 av den 30.5.1996 om stöd åt trädgårdsodlingen under 
1995. 
31 
XI. SLUTSATSER 
I enlighet med artikel 142 i anslutningsakten har kommissionen genom beslut 
95/196/EG av den 4.5.1995 givit Finland tillstånd att bevilja långsiktiga stöd på 
nationell nivå till förmån för de jordbruksområden som ligger norrom 62:a 
breddgraden och vissa angränsande regioner som är underkastade liknande 
förhållanden vilka skapar särskilda svårigheter för jordbruket. 
Genom detta beslut uppnår kommissionen följande: 
a) Avgränsning av områden genom att beakta den låga befolkningstätheten, andelen 
jordbruksareal av den sammanlagda ytan och den andel jordbruksmark av den 
utnyttjade jordbruksarealen som ägnas åt jordbruksodling för mänsklig 
konsumtion. 
b) Fastställande av dels de enhetsstöd och de sammanlagda stöd som inte får 
överskridas med beaktande av prisskillnaden mellan EU och Finland före 
anslutningen, de nationella avtagande stöd som godkänts genom artikel 138 i 
anslutningsakten, och gemenskapsstöden (marknadsstöd, 
kompensationsersättning och jordbruksmiljöåtgärder), och dels den 
produktionsnivå som inte får överskridas med mindre än att den godkända 
stödnivån proportionellt minskas påföljande år. 
Med hjälp av föreliggande rapport om beviljade tillstånd, vilken sammanställts på 
grundval av information från de finländska myndigheterna, och tillämpning av 
artikel 143.2 i anslutningsakten, kan mot bakgrund av överlämnandet av denna till 
rådet följande konstateras: 
1. När det gäller den övervägande delen av de sektorer för vilka nordliga stöd har 
beviljats har under 1995 vare sig produktionen eller det beviljade stödet 
överskridits. 
- Produktionen har överskridits i följande sektorer: 
Hästar, för vilka något stöd inte fastställts 1995. 
Fjäderfä där produktionen överskridits och den tillämpade stödnivån 1996 
skall sänkas proportionellt mot det konstaterade överskridandet under 
1995. 
Tackor och getter där någon proportionell sänkning av den tillämpade 
stödnivån för 1996 mot överskridandet 1995 inte kommer att genomföras 
eftersom sänkningen på grund av överskridandet av produktionen 
kompenseras av att stödet blir lägre på grund av den nationella valutan. 
- Det sammanlagda godkända stödbeloppet för mjölk har överskridits utan att 
den sammanlagda godkända kvantiteten överskridits. Överskridandet beror på 
att produktionen har varit större än den produktion som anges för vissa 
delområden i delregionen C3 och i delregionerna C2 och C2 norra. Detta har 
föranlett de finländska myndigheterna att generellt sänka det tillämpade stödet 
för 1996 för att återvinna de belopp som felaktigt utbetalts under 1995. 
32 
- Såväl produktionen av som det sammanlagda godkända stödbeloppet åt potatis 
för stärkelseframställning har överskridits, vilket är motiverat eftersom rade 
höjt Finlands produktionskvot för potatisstärkelse (förordning 1863/95). 
2. Samtliga stöd har tillämpats under 1995 med undantag av de som berör skolterna, 
naturhushållningen och rennäringen. 
3. Priserna till grönsaksodlarna i Finland var 1995 lägre än gemenskapspriset. Det 
finns därför ingen anledning att minska det nordliga stödet för dessa produkter. 
4. De gemenskapsstöd (marknadsstöd, kompensationsersättning och 
jordbruksmiljöåtgärder) som tillämpades per produkt låg kvar under den nivå som 
tillämpades för att fastställa de nordliga stöden. Av detta skäl medför de inte att 
det stöd som tillämpades före anslutningen överskreds. 
5. De kontroller som vidtagits av medlemsstaten visar att stödet tillämpats på ett 
riktigt sätt. 
6. De godkända stöden spelar en viktig roll för skyddet av miljön och bibehållandet 
av en naturlig miljö, och är därför förenliga med artikel 142.3 tredje stycket i 
anslutningsakten. 
Följaktligen kan det generellt sett konstateras att de finländska myndigheterna har 
tillämpat beslut 95/196/EG om nordliga stöd på ett riktigt sätt. I det fåtal fall där ett 
överskridande av produktionen eller stödet kan konstateras, skall stödet minskas i 
enlighet med kommissionens beslut. 
De finländska myndigheterna har föreslagit en rad ändringar i beslut 95/106/EG, 
vilka kommissionen för närvarande undersöker. 
33 
KARTA No 1 
KARTA Mo 2 
Sx 
KÄRTA No 3 
BILAGA 4 
FINLAND - De nordliga områdena - Artikel 142 
Lan 
NYLAND 
ABO OCH BJORNEB 
ALAND 
TAVASTEHUS 
KYMMENE 
S:t MICHEL 
NORRA KARELEN 
KUOPIO 
MELLERSTA FINLAN 
VASA 
ULEABORG 
LAPPLAND 
FINLAND Totalareal 
km2 
10.254 
22.355 
1.553 
20.699 
12.708 
19.887 
22.355 
20.028 
19.212 
26.985 
61.880 
99.854 
337.770 Landareal 
km2 
9.905 
19.958 
1.527 
19.230 
10.784 
16.346 
17.783 
16.509 
16.232 
26.018 
56.476 
93.058 
303.826 Folkmängd 
1990 
1.248.041 
694.407 
24.604 
715.340 
342.629 
208.225 
176.836 
256.781 
252.815 
457.557 
439.249 
200.694 
5.017.178 olktath 
inv/km2 
126 
35 
16 
37 
32 
13 
10 
16 
16 
18 
8 
2 
17 Total UJA 
"1990" ha 
221.909 
479.533 
13.393 
308.304 
163.440 
122.286 
119.174 
169.550 
121.485 
452.403 
302.137 
75.330 
2.548.944 Stodberattsgad UJA 
ha 
total! 
0 
21.690 
0 
35.722 
32.173 
98.138 
119.170 
169.550 
110.823 
452.403 
302.137 
75.330 
1.417.140 % totalt 
0,0% 
4,5% 
0,0% 
11,6% 
19,7% 
80,3% 
100,0% 
100,0% 
91,2% 
100,0% 
100,0% 
100,0% 
55,6% NOIT ©rn 62 
13.981 
33.259 
55.382 
119.174 
169.550 
98.540 
452.403 
302.137 
75.330 
1.319.756 Uppfyiler 
3 kriterier 
2.268 
6.346 
8.614 Isolerat 
195 
510 
705 Homogent 
omrade 
-
7.709 
32.173 
42.246 
5.937 
88.065J 
BILAGA 5 
Nordliga stöd (artikel 142) 
FINLAND 
lA1 
06 - Nötkreatur: 
. Am- och dikor 
.Tjurar > 6 mån 
. Slaktkvigor 
- mjölk 
- Får och getter 
- Grisar 
- Fjäderfä 
- Hästar 
- Renar 
- Transport av mjölk och kött 
Totalt a 
- Spannmål och andra jordbruksgrödoi 
. korn, havre, blandad 
. övriga spannmål och jordbruksgröd 
- Potatis för framställning av stärkelse 
- Sockerbetor 
- Trädgårdsodling i drivhus 
- Trädgårdsodling på friland 
- Lagring av grönsaker 
- Betalning per ha UJA 
- Unga jordbrukare 
Totalt b 
- Stöd till skolterna, 
natumäringen och rennäringen 
TOTALT Ar( 
1995 
3 ,4 
115 ,1 
31 ,8 
403 ,0 
7 ,0 
3 ,1 
0 ,8 
0 
36 ,6 
13 ,5 
614 ,4 
54 ,5 
2 ,2 
1 ,9 
2 ,0 
0 
0 ,2 
15 ,0 
157 ,4 
80 ,0 
313 ,2 
22 ,7 
950 ,3 1996 
3 ,4 
115 ,1 
31 ,8 
403 ,0 
7 ,0 
3 ,1 
0 ,8 
0 
36 ,6 
13 ,5 
614 ,4 
54 ,5 
2 ,2 
1 ,9 
2 ,0 
0 
0 ,2 
15 ,0 
157 ,4 
80 ,0 
313 ,2 
22 ,7 
950 ,3 1997 
10 ,3 
166 ,9 
49 ,3 
597 ,9 
9 ,2 
68 ,8 
20 ,9 
0 
36 ,6 
13 ,5 
973 ,4 
54 ,3 
9 ,3 
2 ,5 
3 ,4 
9 ,2 
2 ,1 
15 ,0 
157 ,4 
80 ,0 
333 ,4 
22 ,7 
1.329 ,5 MFIM) 
1998 
17 
220 
67 
793 
11 
134 
41 
4 
36 
13 
1.339 
54 
16 
3 
4 
51 
3 
15 
157 
80 
385 
22 
1.748 2 
5 
2 
0 
5 
5 
0 
8 
6 
5 
8 
5 
4 
1 
8 
4 
1 
0 
4 
0 
7 
7 
2 1999 
24 ,1 
274 ,1 
84 ,6 
987 ,9 
13 ,7 
200 ,1 
61 ,0 
9 ,0 
36 ,6 
13 ,5 
1.704 ,6 
54 ,5 
23 ,5 
3 ,7 
6 ,2 
99 ,0 
3 ,9 
15 ,0 
157 ,4 
80 ,0 
445 ,3 
22 ,2 
2.172 ,6 >2000 
31 ,0 
326 ,4 
102 ,0 
1183 ,2 
16 ,0 
265 ,7 
81 ,1 
15 ,0 
36 ,6 
13 ,5 
2.070 ,5 
54 ,5 
30 ,9 
4 ,3 
7 ,6 
146 ,8 
5 ,1 
15 ,0 
157 ,4 
80 ,0 
501 ,3 
22 ,2 
2.594 ,7 Å r (MECU) 
1995 
0 ,54 
18 ,27 
5 ,05 
63 ,97 
1 ,11 
0 ,49 
0 ,13 
0 
5 ,81 
2 ,14 
97 ,5 
8 ,65 
0 ,35 
0 ,30 
0 ,32 
0 
0 ,03 
2 ,38 
24 ,98 
12 ,70 
49 ,71 
3 ,60 
150 ,84 1996 
0 ,54 
18 ,27 
5 ,05 
63 ,97 
1 ,11 
0 ,49 
0 ,13 
0 
5 ,81 
2 ,14 
97 ,5 
8 ,65 
0 ,35 
0 ,30 
0 ,32 
0 
0 ,03 
2 ,38 
24 ,98 
12 ,70 
49 ,71 
3 ,60 
150 ,84 1997 
1 ,63 
26 ,49 
7 ,83 
94 ,90 
1 ,46 
10 ,92 
3 ,32 
0 
5 ,81 
2 ,14 
154 ,50 
8 ,65 
1 ,48 
0 ,40 
0 ,54 
1 ,46 
0 ,33 
2 ,38 
24 ,98 
12 ,70 
52 ,92 
3 ,60 
211 ,03 1998 
2 ,73 
35 ,0 
10 ,67 
125 ,87 
1 ,83 
21 ,35 
6 ,51 
0 ,76 
5 ,81 
2 ,14 
212 ,67 
8 ,65 
2 ,60 
0 ,49 
0 ,76 
8 ,16 
0 ,49 
2 ,38 
24 ,98 
12 ,70 
61 ,22 
3 ,60 
277 ,49 1999 
3 ,83 
43 ,51 
13 ,43 
156 ,81 
2 ,17 
31 ,76 
9 ,68 
1 ,43 
5 ,81 
2 ,14 
270 ,57 
8 ,65 
3 ,73 
0 ,59 
0 ,98 
15 ,71 
0 ,62 
2 ,38 
24 ,98 
12 ,70 
70 ,68 
3 ,60 
344 ,86 >2000 
4 ,92 
51 ,81 
16 ,19 
187 ,81 
2 ,54 
42 ,17 
12 ,87 
2 ,38 
5 ,81 
2,14 
328 ,65 
8 ,65 
4 ,90 
0 ,68 
1 ,21 
23 ,30 
0 ,81 
2 ,38 
24 ,98 
12 ,70 
79 ,57 
3 ,60 
411 ,86 
BILAGA 6 
DIAGRAM 
Utveckling av stödet i det Nordiga området i Finland 
? Ml 7000 
6000 
5000 -i 
4000 
S 3000 
2000 « 
1000 ? 
Stöd 
under 
referens­
perioden B Pristöd 
S Budgetstöd 
S§ Stöd enligt artiklarna 138-140 
S Stöd enligt artikel 142 
D Förutsett marknadsstöd 
m Förutsett kompensationsbidrag 
H Förutsedda jordbruks-miljöåtgärder 
1 grön ECU = 7,0207 FIM 
daet ECU = 5,8163 FIM 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 162 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 13 
Katalognummer : CB-CO-97-150-SV-C 
ISBN 92-78-18358-X 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
V. 1 O