[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 10.5.2007

KOM(2007) 245 slutlig

2007/0084 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 571/88

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

.

BAKGRUND |

110 | Motiv och syfte I förslaget till förordning slås det fast att undersökningarna om företagsstrukturen i jordbruket skall fortsätta, med en totalräkning år 2010 och delundersökningar 2013 och 2016. Dessutom föreslås en undersökning av produktionsmetoderna inom jordbruket, med en referensperiod som infaller 2010. |

120 | Allmän bakgrund Den föreslagna förordningen är ett led i kommissionens nya politiska strategi för att förenkla och förbättra lagstiftningen, i enlighet med de bägge meddelandena av den 14 november 2006 om en strategisk översyn av programmet ”Bättre lagstiftning” inom Europeiska unionen[1] respektive om minskning av svarsbördan, förenkling och prioriteringar i fråga om gemenskapsstatistik[2]. Gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket har gjorts sedan 1966. Hittills har de förordningar som ligger till grund för undersökningarna gällt en viss tidsperiod. I den senaste rättsakten fastställdes att totalräkningar av jordbruksföretag skulle göras 1990 och 2000, och att delundersökningar skulle göras 1993, 1995, 1997, 2003, 2005 och 2007. Det första utkastet till den här förordningen lades fram för ständiga kommittén för jordbruksstatistik (nedan kallad ”kommittén”) i november 2005. Under det gångna året har det pågått diskussioner om undersökningarnas olika aspekter i arbetsgrupper och vid möten i kommittén. I det reviderade förslaget beaktas de synpunkter som lagts fram under diskussionerna, och man har försökt se till så att behovet av nya och detaljerade uppgifter inte gör arbetet alltför betungande för uppgiftslämnarna och medlemsstaterna. |

130 | Gällande bestämmelser Detta förslag kommer att ersätta rådets förordning (EEG) nr 571/88 av den 29 februari 1988 om uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket åren 1988–1997[3]. De viktigaste strukturuppgifterna om grödor, djurbesättningar, arbetskraft och utrustning kommer dock att samlas in även i fortsättningen. Vissa strukturuppgifter har tagits bort och några nya variabler har lagts till. Antalet delundersökningar har minskats från tre till två, och en ny undersökning om produktionsmetoder har införts. |

140 | Förenlighet med EU:s politik och mål på andra områden Statistik över jordbruksföretag behövs som underlag för gemenskapens jordbruks- och landsbygdsutvecklingspolitik, särskilt med tanke på den allt större diversifieringen inom jordbruksnäringen, jordbrukets effekter på miljön och strävan efter jordbruksprodukter som är både säkra och håller hög kvalitet. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

211 | Metoder, huvudsakliga målsektorer och deltagarnas allmänna profil Under det gångna året har samråd ägt rum på flera olika nivåer. Arbetsgruppen för jordbruk och miljö hördes den 29–30 juni 2006 angående variablerna i undersökningen om produktionsmetoder inom jordbruket. Arbetsgruppen för jordbruksföretagens struktur och typologi har rådfrågats vid olika tillfällen under utarbetandet av detta förslag. Det senaste samrådet ägde rum den 21–22 september 2006. Efter detta sammanträde reviderades förslaget och lades fram för kommittén. Kommittén behandlade förslaget den 27–29 november 2006. Tidigare förslag diskuterades också vid kommitténs möten i november 2005 och april 2006. Bilaterala överläggningar har ägt rum med flera medlemsstater rörande olika aspekter av förslaget. |

212 | Sammanfattning av svaren och av hur de har beaktats Under hela samrådets gång har Eurostat sett över förslaget för att i största möjliga mån ta hänsyn till de synpunkter som inkommit från användare och från medlemsstaterna. Det framgick under samrådet att det inte fanns något större stöd för att inrätta och uppdatera ett jordbruksregister för statistiska ändamål. De bestämmelserna har nu utgått. Förteckningen över variabler har förtydligats. Detaljerade definitioner kommer att följa i tillämpningsföreskrifterna. Precisionskraven har ändrats så att det skall vara möjligt att få fram tillförlitliga resultat utan allt för stora urval. |

Insamling och extern experthjälp |

229 | Någon extern experthjälp har inte behövts. |

230 | Konsekvensanalys Förslaget bygger vidare på gällande lagstiftning på detta statistikområde. Inga särskilda informationskampanjer eller finansiella incitament ansågs nödvändiga. . |

RÄTTSLIGA ASPEKTER |

305 | Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Lagstiftningen för det gällande programmet för undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket innehåller inte några bestämmelser om undersökningar från 2010 och framåt. Detta förslag utgör därför den rättsliga ramen för nästa totalräkning 2010 och för delundersökningarna 2013 och 2016. Dessutom föreslås en undersökning av produktionsmetoderna inom jordbruket, med 2010 som referensår. |

310 | Rättslig grund Artikel 285 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen utgör den rättsliga grunden för gemenskapsstatistiken. Rådet skall i enlighet med medbeslutandeförfarandet besluta om åtgärder för att ta fram sådan statistik som behövs för gemenskapens verksamhet. Enligt den artikeln skall framställningen av gemenskapsstatistik uppfylla krav på opartiskhet, tillförlitlighet, objektivitet, vetenskapligt oberoende, kostnadseffektivitet och insynsskydd för statistiska uppgifter. |

320 | Subsidiaritetsprincipen Målen med detta förslag, nämligen att klargöra vad som gäller för insamling av jämförbar gemenskapsstatistik över företagsstrukturen i jordbruket och för en undersökning om produktionsmetoderna inom jordbruket, kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna. Målen kan bättre nås på gemenskapsnivå genom en gemenskapsrättsakt, eftersom endast kommissionen kan samordna den harmonisering som krävs för statistik på gemenskapsnivå. Däremot kan medlemsstaterna samla in uppgifter och sammanställa jämförbar statistik över företagsstrukturen i jordbruket. De olika klimatförhållandena och miljöerna i Europeiska unionen, och de olika jordbruksmetoder som används i olika områden, är ytterligare skäl för att arbetet med att ta fram jämförbar statistik bör samordnas på gemenskapsnivå. Gemenskapen kan därför vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. För att undersökningsarbetet skall bli mindre betungande för medlemsstaterna är det enligt förslaget möjligt att i vissa fall använda urvalsundersökningar. Det blir också möjligt att använda nationella uppgiftskällor som redan finns att tillgå. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: I enlighet med proportionalitetsprincipen sträcker sig denna förordning inte längre än vad som krävs för att uppnå målet. |

331 | Förslaget innehåller bestämmelser om definitioner, variabler, täckning, precisionskrav, referensperioder och rapporteringskrav. Tillämpningsföreskrifterna kommer att innehålla mer detaljerade definitioner av variablerna. Det är upp till medlemsstaterna att avgöra hur uppgifterna skall samlas in, hur den enkät som används vid urvalsundersökningarna skall vara utformad, hur uppgifterna skall behandlas och hur valideringen skall gå till. Medlemsstaterna behöver inte ändra sina administrativa system för att ta fram statistik över företagsstrukturen i jordbruket. |

332 | För att undersökningsarbetet skall bli mindre betungande för medlemsstaterna är det enligt förslaget möjligt att i vissa fall använda urvalsundersökningar. Det blir också möjligt att använda nationella uppgiftskällor som redan finns att tillgå. Förslaget ger dessutom kommissionen möjlighet att godkänna vissa nationella förfaranden när det gäller uppgifternas precision, användning av alternativa uppgiftskällor, delurval och identifiering av obefintliga eller icke-signifikanta variabler. |

Val av regleringsform |

341 | Föreslagen regleringsform: förordning. |

342 | Andra former skulle vara otillräckliga av följande skäl: Vilken typ av Europaparlamentets och rådets rättsakt som väljs beror på målet med lagstiftningen. Med tanke på informationsbehoven på EU-nivå används oftast förordningar som grundläggande rättsakter för gemenskapsstatistiken. Förordningar är att föredra framför direktiv eftersom förordningar ger samma lagstiftning i hela EU och medlemsstaterna inte kan tillämpa endast vissa valda delar av rättsakten. Förordningar är direkt tillämpliga, vilket innebär att de inte behöver införlivas i nationell rätt. Direktiv däremot syftar till att harmonisera medlemsstaternas olika lagar, är bindande för medlemsstaterna i fråga om det resultat som skall uppnås men överlåter åt de nationella myndigheterna att bestämma form och tillvägagångssätt för att uppnå EU:s mål. Direktiv måste införlivas med nationell rätt. Att låta rättsakten få formen av en förordning är i överensstämmelse med andra statistiska rättsakter som antagits sedan 1997. |

BUDGETKONSEKVENSER |

401 | Medlemsstaterna kommer att få ekonomiskt stöd från gemenskapen för en del av kostnaderna för att genomföra de undersökningar som föreskrivs i förordningen. |

ÖVRIGA UPPLYSNINGAR |

510 | Förenklingar |

511 | Förslaget innebär en förenkling av gemenskapslagstiftningen samt av administrativ praxis för nationella myndigheter. |

512 | Det obligatoriska antalet delundersökningar om företagsstrukturen minskas genom förslaget från tre till två. Undersökningen om produktionsmetoderna behandlas som en separat modul som kan göras i form av en urvalsundersökning. Användningen av administrativa källor i stället för undersökningar kommer att göra arbetet mindre betungande för uppgiftslämnarna. Förslaget finns med i kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram med referensnumret ESTAT/2006/014 och är ett konkret exempel på kommissionens nya politiska strategi för enklare och bättre lagstiftning. |

520 | Upphävande av gällande lagstiftning Om förslaget antas kommer gällande gemenskapslagstiftning att upphävas. |

560 | Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) Förslaget till förordning berör EES och bör därför omfatta Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |

1. 2007/0084 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 571/88

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1,

med beaktande av kommissionens förslag[4],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget[5], och

av följande skäl:

(1) Genom rådets förordning (EEG) nr 571/88 av den 29 februari 1988 om uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket[6] infördes ett program för gemenskapsundersökningar i syfte att ta fram statistik över företagsstrukturen i jordbruket fram till 2007.

(2) Programmet för undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket har genomförts i gemenskapen sedan 1966/67 och bör fortsätta så att man kan kartlägga utvecklingen i gemenskapen. Av tydlighetsskäl bör förordning (EEG) nr 571/88 ersättas med denna förordning.

(3) Åtminstone vart tionde år behövs det en totalräkning av alla jordbruksföretag för att uppdatera de grundläggande registren över jordbruksföretag och övriga uppgifter som är nödvändiga för stratifieringen vid urvalsundersökningar. Den senaste totalräkningen ägde rum 1999/2000.

(4) Genomförandet av de landsbygdsutvecklingsåtgärder som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)[7] behöver ses över.

(5) I sina slutsatser om miljöindikatorer för jordbruket medgav rådet att det finns behov av jämförbara uppgifter om jordbruksnäringen, på relevant geografisk nivå och för hela gemenskapen. Rådet uppmanade kommissionen att vidta de åtgärder som föreslås i kommissionens meddelande KOM(2006) 508, t.ex. att utarbeta nya EU-undersökningar framför allt när det gäller driftsmetoder och resursanvändning på jordbruksföretagen.

(6) Det saknas statistik över de enskilda jordbruksföretagens olika produktionsmetoder. Därför skulle det behövas en särskild undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket, kopplad till uppgifterna om företagsstrukturen, så att man får ytterligare statistik för att utarbeta en politik för miljövänligt jordbruk och höja kvaliteten på jordbruksindikatorerna.

(7) Det är viktigt att man har jämförbar statistik från samtliga medlemsstater om företagsstrukturen i jordbruket för att kunna fastställa hur jordbrukspolitiken skall bedrivas i gemenskapen. Därför bör undersökningsvariablerna så långt det är möjligt bygga på standardindelningar och standarddefinitioner.

(8) Rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik[8] utgör referensramen för bestämmelserna i den här förordningen. Enligt den förordningen är det viktigt att statistiken styrs av principerna om opartiskhet, tillförlitlighet, objektivitet, vetenskapligt oberoende, kostnadseffektivitet samt insynsskydd för statistiska uppgifter.

(9) Uppgifter om geografisk referens, som anger var exakt jordbruksföretaget ligger, kommer endast att användas för statistiska ändamål. Det bör säkerställas att uppgifterna förblir konfidentiella, bl.a. genom lämplig aggregering när statistiken offentliggörs.

(10) Genom rådets förordning (EEG) nr 3037/90 fastställdes den statistiska näringsgrensindelningen i Europeiska gemenskapen[9].

(11) I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS)[10] bör de territoriella enheterna anges med hjälp av NUTS-nomenklaturen.

(12) För att i möjligaste mån underlätta uppgiftsinsamlingen för uppgiftslämnarna och medlemsstaterna bör det ges möjlighet att använda urvalsundersökningar och administrativa källor.

(13) För att genomföra undersökningarna behövs avsevärda medel både från medlemsstaterna och från kommissionen under flera års tid, varav en stor del kommer att användas för att uppfylla gemenskapskraven.

(14) Det bör därför fattas beslut om bidrag från gemenskapen för detta program genom Europeiska garantifonden för jordbruket enligt artikel 3.2 e i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken[11].

(15) I denna förordning fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning[12].

(16) Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, nämligen systematisk framställning av gemenskapsstatistik över företagsstrukturen och produktionsmetoder inom jordbruket, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel, går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

(17) De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter[13].

(18) Bland annat bör kommissionen få befogenhet att fastställa variabler och ändra bilagorna till denna förordning. Eftersom sådana åtgärder har allmän räckvidd och är avsedda att ändra icke väsentliga delar av denna förordning eller komplettera den genom tillägg av nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som fastställs i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

(19) Ständiga kommittén för jordbruksstatistik, som inrättades genom rådets beslut 72/279/EEG[14] har hörts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

DEFINITIONER OCH ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning inrättas en ram för framställning av jämförbar gemenskapsstatistik över företagsstrukturen i jordbruket och över produktionsmetoder inom jordbruket.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med

2. jordbruksföretag : en teknisk och ekonomisk enhet under en och samma ledning som bedriver sådan jordbruksverksamhet som förtecknas i bilaga I inom Europeiska unionens ekonomiska territorium, antingen som huvudsaklig eller sekundär verksamhet.

3. urvalsundersökningar : statistiska undersökningar som bygger på stratifierade slumpmässiga urval och som utformats för att tillhandahålla representativa statistiska uppgifter om jordbruksföretag på regional och nationell nivå. Stratifieringen skall göras efter jordbruksföretagets storlek och typ, så att olika slags jordbruksföretag är representerade i tillräckligt hög grad.

4. region : territoriell enhet på NUTS 2-nivå enligt förordning (EG) nr 1059/2003.

Artikel 3

Täckning

1. De undersökningar som avses i denna förordning skall omfatta

5. jordbruksföretag vars utnyttjade jordbruksareal uppgår till en hektar eller mer,

6. jordbruksföretag vars utnyttjade jordbruksareal är mindre än en hektar men som till viss del producerar för försäljning eller vilkas produktion överstiger vissa absoluta trösklar.

2. Medlemsstater som använder en annan tröskel i undersökningen skall sätta tröskeln på en sådan nivå att endast de av de minsta företagen som utesluts tillsammans utgör högst 2 % av den totala jordbruksarealen exklusive allmänningar och högst 2 % av det totala antalet husdjursenheter.

3. Under alla omständigheter skall alla jordbruksföretag som når upp till en av de absoluta trösklar som anges i bilaga II omfattas.

Artikel 4

Uppgiftskällor

1. Medlemsstaterna får använda uppgifter ur det integrerade systemet för administration och kontroll[15], systemet för identifiering och registrering av nötkreatur[16] och registret över ekologisk produktion[17] under förutsättning att dessa uppgifter håller minst lika hög kvalitet som de uppgifter som erhålls vid statistiska undersökningar. Medlemsstaterna får också använda administrativa källor med uppgifter om odling av genetiskt modifierade grödor och de särskilda landsbygdsutvecklingsåtgärder som avses i bilaga III.

2. Kommissionen får i väl motiverade fall tillåta att medlemsstaterna använder andra administrativa källor.

Artikel 5

Precision

1. Vid urvalsundersökningar skall medlemsstaterna se till att viktade undersökningsresultat är statistiskt representativa för jordbruksföretagen inom varje region och utformade så att de uppfyller precisionskraven i bilaga IV.

2. Kommissionen får i väl motiverade fall bevilja medlemsstaterna undantag från precisionskraven för vissa regioner.

3. Kommissionen får fastställa ytterligare precisionskrav. En sådan åtgärd, som är avsedd att ändra icke väsentliga delar av denna förordning, t.ex. genom att vissa icke väsentliga delar tas bort eller att nya läggs till, skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 15.2.

KAPITEL II

STATISTIK ÖVER FÖRETAGSSTRUKTUREN I JORDBRUKET

Artikel 6

Undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket

1. Medlemsstaterna skall år 2010, 2013 och 2016 genomföra undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket.

2. Undersökningen om företagsstrukturen i jordbruket 2010 skall göras i form av en totalräkning. Urvalsundersökningar får emellertid användas för de variabler som gäller maskiner och annat förvärvsarbete och som förtecknas i bilaga III avsnitten IV.i och V.ii.

3. Undersökningarna om företagsstrukturen i jordbruket 2013 och 2016 får göras i form av urvalsundersökningar.

Artikel 7

Undersökningsvariabler

1. Medlemsstaterna skall samla in information om de variabler för jordbruksföretag som förtecknas i bilaga III.

2. Kommissionen får ändra variabelförteckningen i bilaga III för 2013 och 2016 års undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket. En sådan åtgärd, som är avsedd att ändra icke väsentliga delar av denna förordning, t.ex. genom att vissa icke väsentliga delar tas bort eller att nya läggs till, skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 15.2.

3. Om en variabel har låg prevalens eller om prevalensen är lika med noll i en medlemsstat, kan kommissionen i väl motiverade fall tillåta att medlemsstaten utesluter variabeln från en undersökning om företagsstrukturen i jordbruket.

4. Kommissionen skall fastställa definitioner av variablerna. En sådan åtgärd, som är avsedd att ändra icke väsentliga delar av denna förordning, t.ex. genom att vissa icke väsentliga delar tas bort eller att nya läggs till, skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 15.2.

Artikel 8

Referensperioder

Referensperioderna för undersökningarna om företagsstrukturen i jordbruket under undersökningsåren 2010, 2013 och 2016 skall vara som följer:

7. För de markvariabler som anges i bilaga III – en period på 12 månader som slutar på en referensdag mellan den 1 mars och den 31 oktober under undersökningsåret.

8. För de husdjursvariabler som anges i bilaga III – en referensdag mellan den 1 mars och den 31 december under undersökningsåret.

9. För de arbetskraftsvariabler som anges i bilaga III – en period på 12 månader som slutar på en referensdag mellan den 1 mars och den 31 oktober under undersökningsåret.

10. För de landsbygdsutvecklingsåtgärder som anges i bilaga III – en period på tre år som slutar den 31 december under undersökningsåret.

Artikel 9

Överföring av uppgifter

1. För 2010 års undersökning om företagsstrukturen i jordbruket skall medlemsstaterna översända validerade uppgifter till kommissionen senast den 31 mars 2012.

2. För 2013 och 2016 års undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket skall medlemsstaterna översända validerade uppgifter till kommissionen inom 12 månader efter undersökningsårets slut.

3. Uppgifter som rör de landsbygdsutvecklingsåtgärder som anges i bilaga III och som härrör från administrativa register får dock rapporteras in till kommissionen separat inom arton månader efter undersökningsårets slut.

4. De uppgifter från undersökningarna om företagsstrukturen i jordbruket som rapporteras in till kommissionen skall vara i elektronisk form och avse enskilda jordbruksföretag.

5. Kommissionen skall fastställa i vilket format uppgifterna från undersökningarna skall lämnas.

Artikel 10

Urvalsram

I syfte att uppdatera urvalsramen för 2013 och 2016 års undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket, skall medlemsstaterna ge de nationella myndigheter som ansvarar för dessa undersökningar tillgång till de uppgifter om jordbruksföretag som finns i administrativa källor på det nationella territoriet.

KAPITEL III

STATISTIK ÖVER PRODUKTIONSMETODER INOM JORDBRUKET

Artikel 11

Undersökning om produktionsmetoderna inom jordbruket

1. Medlemsstaterna skall genomföra en urvalsundersökning om de produktionsmetoder som jordbruksföretagen använder.

2. Kommissionen får i väl motiverade fall tillåta att en medlemsstat använder delurval i urvalsundersökningen.

3. Medlemsstaterna skall samla in information om de variabler för produktionsmetoder inom jordbruket som förtecknas i bilaga V. Om en variabel har låg prevalens eller om prevalensen är lika med noll i en medlemsstat, kan kommissionen i väl motiverade fall tillåta att medlemsstaten utesluter variabeln från undersökningen. Den årliga mängden vatten som används för bevattning får beräknas med hjälp av imputering.

4. Kommissionen skall fastställa definitioner av variablerna. En sådan åtgärd, som är avsedd att ändra icke väsentliga delar av denna förordning, t.ex. genom att vissa icke väsentliga delar tas bort eller att nya läggs till, skall antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 15.2.

5. Referensperioden skall vara densamma som de referensperioder som används för variablerna i 2010 års undersökning om företagsstrukturen i jordbruket.

6. Resultaten från denna undersökning skall kopplas till uppgifterna från 2010 års undersökning om företagsstrukturen i jordbruket för enskilda jordbruksföretag. Den sammanlänkade, validerade uppsättningen uppgifter skall senast den 31 december 2012 översändas elektroniskt till kommissionen.

7. Kommissionen skall fastställa i vilket format uppgifterna från undersökningen skall lämnas.

KAPITEL IV

RAPPORTERING, FINANSIERING OCH TILLÄMPNINGSÅTGÄRDER

Artikel 12

Rapportering

1. Medlemsstaterna skall förse kommissionen med all den information den begär om hur de undersökningar som omfattas av denna förordning organiseras och vilka metoder som används.

2. Bland annat skall medlemsstaterna lämna in metodrapporter med information om

11. använda metoder,

12. uppnådd precisionsnivå för de urvalsundersökningar som anges i denna förordning,

13. kvaliteten på eventuella administrativa uppgiftskällor som använts, och

14. kriterier för att inkludera företag i respektive utesluta företag från undersökningen för att uppfylla kraven i artikel 3.

3. De nationella metodrapporterna skall lämnas in till kommissionen tillsammans med de validerade undersökningsresultaten.

Artikel 13

Bidrag från gemenskapen

1. Medlemsstaterna skall få ett ekonomisk bidrag från gemenskapen på 50 % av kostnaderna för att genomföra de undersökningar som föreskrivs i den här förordningen, dock högst de maximibelopp som anges i punkterna 2 och 3 i den här artikeln.

2. För kostnaderna för både undersökningen om jordbruksföretagens struktur 2010 och undersökningen om produktionsmetoder inom jordbruket skall gemenskapens bidrag högst uppgå till

0,05 miljoner euro vardera för Luxemburg och Malta,

0,15 miljoner euro vardera för Cypern, Tjeckien, Estland och Slovakien,

1 miljon euro vardera för Irland, Litauen och Österrike,

2 miljoner euro vardera för Bulgarien, Tyskland, Ungern, Portugal och Förenade kungariket,

3 miljoner euro vardera för Grekland, Spanien och Frankrike,

4 miljoner euro vardera för Italien, Polen och Rumänien, och

0,3 miljoner euro vardera för övriga medlemsstater.

3. För undersökningarna om jordbruksföretagens struktur 2013 och 2016 skall maximibeloppen i punkt 2 reduceras med 60 %.

4. Det ekonomiska bidraget från gemenskapen skall finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket enligt artikel 3.2 e i rådets förordning (EG) nr 1290/2005.

Artikel 14

Budget

1. Den anslagna budgeten för genomförandet av detta program, inklusive anslag för hantering, underhåll och utveckling av de databassystem som används inom kommissionen för att behandla de uppgifter som medlemsstaterna rapporterar in enligt bestämmelserna i denna förordning, skall vara 54,27 miljoner euro för perioden 2008–2013.

2. Beloppet för perioden 2014–2018 skall fastställas av budgetmyndigheten/den lagstiftande myndigheten på förslag av kommissionen på grundval av den nya budgetramen för den period som börjar 2014.

3. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom budgetramens gränser.

Artikel 15

Kommittéförfarande

1. Kommissionen skall biträdas av ständiga kommittén för jordbruksstatistik, som inrättades genom artikel 1 i rådets beslut 72/279/EEG.

2. När det hänvisas till denna punkt skall artikel 5a.1–4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 16

Undantag

1. Genom avvikelse från artikel 6.1 och 6.2, artikel 8, artikel 9.1, artikel 11.5 och 11.6, artikel 13.2 och bilaga IV skall hänvisningarna till år 2010 ersättas med år 2009 för Grekland, Spanien och Portugal.

2. Genom avvikelse från artikel 9.1 skall hänvisningen till den 31 mars 2012 ersättas med

15. den 31 mars 2011 för Grekland och Portugal,

16. den 30 juni 2011 för Spanien,

17. den 30 juni 2012 för Italien och Rumänien.

3. Genom avvikelse från artikel 11.6 skall hänvisningen till den 31 december 2012 ersättas med den 31 december 2011 för Grekland, Spanien och Portugal

Artikel 17

Upphävande

1. Förordning (EEG) nr 571/88 upphävs härmed.

2. Hänvisningar till den upphävda förordningen skall betraktas som hänvisningar till den här förordningen.

Artikel 18

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

BILAGA I

Förteckningen över verksamhet inom jordbruket som det hänvisas till i definitionen av jordbruksföretag

.

.

Följande näringsgrenar (som kan vara antingen huvudsaklig eller sekundär verksamhet) bygger på EU:s statistiska näringsgrensindelning (NACE Rev. 2) för Jordbruk och jakt samt service i anslutning härtill och används för att definiera ett jordbruksföretag:

.

.

Beskrivning av verksamheten | Kod i NACE Rev. 2 | Kompletterande information om vad som ingår (eller inte ingår) jordbruksverksamheten |

Odling av ett- och tvååriga växter | 01.1 |

Odling av fleråriga växter | 01.2 | Jordbruksföretag som framställer vin eller olivolja från egenproducerade druvor eller oliver omfattas av denna förordning. |

Odling av plantskoleväxter | 01.3 |

Husdjursskötsel | 01.4 | All verksamhet som ingår i 01.49 i NACE Rev. 2 (Uppfödning av andra djur) skall undantas från denna förordnings tillämpningsområde, utom: i) uppfödning och avel av strutsar, emuer och kaniner, ii) biodling och framställning av honung och bivax. |

Blandat jordbruk | 01.5 |

Service till jordbruk och bearbetning av skördade växter | 01.6 | Alla företag som uteslutande bedriver verksamhet som ingår i 01.6 i NACE Rev. 2 skall generellt undantas från denna förordnings tillämpningsområde. Företag som endast håller jordbruksmark så att god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden upprätthålls (klass 01.61 i NACE Rev. 2) omfattas dock av denna förordning. |

BILAGA II

Tröskelvärden för undersökningarna om företagsstrukturen och undersökningen om produktionsmetoder inom jordbruket

.

.

.

Variabler | Tröskelvärde |

Utnyttjad jordbruksareal | Åkermark, köksträdgårdar, betesmark och ängsmark, mark använd till fleråriga grödor | 5 ha |

Fleråriga grödor på friland | Frukt-, bär-, citrus- och olivodlingar, vinodlingar och plantskolor | 1 ha |

Annan intensiv produktion | Färska grönsaker, meloner, jordgubbar – på friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde) | 0,5 ha |

Tobak | 0,5 ha |

Humle | 0,5 ha |

Bomull | 0,5 ha |

Grödor i växthus under högt glas eller annat skydd (som ger tillträde) | Färska grönsaker, meloner, jordgubbar | 0,1 ha |

Blommor och andra prydnadsväxter (utom plantskolor) | 0,1 ha |

Nötkreatur | Alla | 10 djur |

Grisar | Alla | 50 djur |

Avelssuggor | 10 djur |

Får | Alla | 20 djur |

Getter | Alla | 20 djur |

Fjäderfä | Alla | 1 000 djur |

BILAGA III

Förteckning över variabler i undersökningen om företagsstrukturer

.

Variabler | Enheter/kategorier |

I. ALLMÄNNA VARIABLER |

Jordbruksföretagets geografiska läge |

Jordbruksföretagets brukningscentrum, geografisk referens | Kod |

Jordbruksföretagets rättsliga form |

Vilar det juridiska och ekonomiska ansvaret för företaget på |

en fysisk person som är ensam företagare, med ett oberoende företag? | Ja/Nej |

Om svaret på föregående fråga är ja, är denna person (företagaren) också driftsledare? | Ja/Nej |

Om företagaren inte är driftsledare, är driftsledaren medlem av företagarens familj? | Ja/Nej |

Om driftsledaren är medlem av företagarens familj, är driftsledaren företagarens make/maka? | Ja/Nej |

en eller flera fysiska personer som är delägare, där jordbruksföretaget ingår i ett samverkansföretag? | Ja/Nej |

en juridisk person? | Ja/Nej |

Jordbruksföretagets brukningsform (i förhållande till företagaren) och jordbrukssystem |

Utnyttjad jordbruksareal |

som brukas med äganderätt | ha |

som brukas som arrende | ha |

som andelsbrukas eller brukas under andra former | ha |

Certifierad produktion: |

Ekologiskt jordbruk |

Total utnyttjad jordbruksareal vid företaget på vilken ekologiska produktionsmetoder används, certifierade i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska gemenskapen. | ha |

Total utnyttjad jordbruksareal vid jordbruksföretaget som är under omställning till ekologiska produktionsmetoder, som skall certifieras i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska gemenskapen. | ha |

Areal vid jordbruksföretaget på vilken ekologiska produktionsmetoder antingen används och är certifierade i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska gemenskapen, eller är under omställning och skall certifieras: |

Spannmål | ha |

Trindsäd | ha |

Potatis | ha |

Sockerbetor | ha |

Oljeväxter | ha |

Färska grönsaker, meloner, jordgubbar | ha |

Vall- och ängsmark, exklusive naturlig betesmark | ha |

Frukt och bär | ha |

Citrusfrukter | ha |

Oliver | ha |

Druvor för vinframställning | ha |

Andra växter (textilväxter etc.) | ha |

Ekologiska produktionsmetoder som används för husdjursproduktionen och som är certifierade i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska gemenskapen: |

Nötkreatur | Antal djur |

Grisar | Antal djur |

Får och getter | Antal djur |

Fjäderfä | Antal djur |

Andra djur | Antal djur |

Jordbruksproduktion som är certifierad eller märkt i enlighet med andra ordningar än ekologiskt jordbruk |

EU:s kvalitetssystem: |

Odlingsareal vid jordbruksföretaget som omfattas av detta system | ha |

Besättning vid jordbruksföretaget som omfattas av detta system | Antal djur |

Nationella kvalitetssystem: |

Odlingsareal vid jordbruksföretaget som omfattas av detta system | ha |

Besättning vid jordbruksföretaget som omfattas av detta system | Antal djur |

EU:s/Nationella kvalitetssystem: |

Spannmål | ha |

Frukt och grönsaker | ha |

Druvor för vinframställning | ha |

Oliver | ha |

Nötkreatur | Antal djur |

Grisar | Antal djur |

Får och getter | Antal djur |

Fjäderfä | Antal djur |

Avsättning för jordbruksföretagets produktion |

Hushållet konsumerar mer än 50 % av värdet av företagets slutproduktion | Ja/Nej |

Direktförsäljning till konsumenter utgör mer än 50 % av företagets totala försäljning | Ja/Nej |

II. MARK |

Åkermark |

Spannmål för produktion av säd, inklusive utsäde |

Vanligt vete och spelt | ha |

Durumvete | ha |

Råg | ha |

Korn | ha |

Havre | ha |

Majs | ha |

Ris | ha |

Övrig spannmål för produktion av säd | ha |

Trindsäd och proteingrödor till mognad (inklusive utsäde och blandningar av spannmål och trindsäd) | ha |

varav ärter, åkerbönor och sötlupiner | ha |

Potatis (även tidig potatis och utsädespotatis) | ha |

Sockerbetor (exklusive utsäde) | ha |

Foderrotfrukter och kålväxter (exklusive utsäde) | ha |

Industriväxter (inkl. utsäde till oljefröväxter, men exklusive utsäde till fiberväxter, humle, tobak och andra industrigrödor), varav |

Tobak | ha |

Humle | ha |

Bomull | ha |

Raps och rybs | ha |

Solrosor | ha |

Sojabönor | ha |

Oljelin | ha |

Andra oljefröväxter | ha |

Lin | ha |

Hampa | ha |

Andra textilväxter | ha |

Aromatiska växter och medicinalväxter | ha |

Övriga industriväxter | ha |

Färska grönsaker, meloner, jordgubbar, varav |

på friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde) | ha |

i kombination med jordbruksgrödor | ha |

handelsträdgårdsodling | ha |

i växthus under högt glas eller annat skydd (som ger tillträde) | ha |

Blommor och andra prydnadsväxter (utom plantskolor) |

på friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde) | ha |

i växthus under högt glas eller annat skydd (som ger tillträde) | ha |

Foderväxter |

Slåtter- och betesvall på åker | ha |

Andra grönfoderväxter: |

Grönfodermajs (majs för ensilage) | ha |

Foderbaljväxter | ha |

Andra foderväxter | ha |

Utsäde och sättplantor för åkermark (utom spannmål, baljväxter, potatis och oljefröväxter) | ha |

Övriga grödor på åkermark | ha |

Träda för vilken inga bidrag ges | ha |

Träda för vilken bidrag ges och som inte ger någon ekonomisk avkastning | ha |

Köksträdgårdar | ha |

Vall- och ängsmark | ha |

Vall- och ängsmark, exklusive naturlig betesmark | ha |

Naturlig betesmark | ha |

Vall- och ängsmark som inte längre används för produktion och som berättigar till bidrag | ha |

Fleråriga grödor |

Frukt- och bärodlingar | ha |

Färska fruktarter, varav: | ha |

färska fruktarter i tempererat klimat | ha |

färska fruktarter i subtropiskt klimat | ha |

Bärarter | ha |

Nötter | ha |

Citrusodlingar | ha |

Olivodlingar | ha |

som normalt producerar bordsoliver | ha |

som normalt producerar oliver för produktion av olivolja | ha |

Vinodlingar, vars produkter normalt används för | ha |

Kvalitetsvin | ha |

Andra viner | ha |

Bordsdruvor | ha |

Russin | ha |

Plantskolor (inkl. för julgranar) | ha |

varav julgranar | ha |

Övriga fleråriga grödor | ha |

Fleråriga grödor under glas | ha |

Annan mark |

Outnyttjad jordbruksareal (jordbruksareal som inte längre brukas av ekonomiska, sociala eller andra skäl och som inte ingår i växtföljden) | ha |

Skogsmark | ha |

varav skottskogar med kort omloppstid | ha |

varav skogsmark som utnyttjas för skogsbruk | ha |

Övrig mark (mark som upptas av byggnader, gårdsplaner, vägar, vattendrag, stenbrott, ofruktbar mark, berg m.m.). | ha |

Sekundär odling av på varandra följande grödor, svamp, bevattnad areal, samodlade grödor, mark som inte längre används för livsmedelsproduktion och för vilken bidrag eller bidrag för arealuttag ges, areal för biobränsleproduktion och genetiskt modifierade grödor |

Sekundär odling av på varandra följande grödor (utom odling av trädgårdsväxter och odling under glas) | ha |

Svamp | ha |

Bevattnad areal |

Total areal med bevattningsmöjlighet | ha |

Total areal för grödor som bevattnats minst en gång under de senaste 12 månaderna | ha |

Samodlade grödor | ha |

Mark som inte längre används för livsmedelsproduktion, för vilken bidrag eller bidrag för arealuttag ges (som redan registrerats i avsnitt II. MARK), uppdelad i | ha |

Mark som inte längre används för livsmedelsproduktion, för vilken bidrag ges | ha |

Mark utnyttjad för produktion av jordbruksråvaror för andra ändamål än livsmedel (t.ex. raps, träd, buskar osv. inklusive linser, kikärter och vicker) | ha |

Övriga områden | ha |

Areal för biobränsleproduktion (eller annan förnybar energi) (t.ex. raps, sojabönor, vete och sockerbetor) som redan registrerats i avsnitt II. MARK | ha |

Varav genetiskt modifierade grödor | ha |

Areal för biobränsleproduktion som sekundär produkt (t.ex. halm och stjälkar) | ha |

Genetiskt modifierade grödor som redan registrerats i avsnitt II. MARK | ha |

III. HUSDJUR |

Hästdjur | Antal djur |

Nötkreatur: |

Nötkreatur, yngre än ett år, tjur- och stutkalvar samt kvigor | Antal djur |

Tjurar och stutar, minst ett men inte två år gamla | Antal djur |

Kvigor, minst ett men inte två år gamla | Antal djur |

Tjurar och stutar, två år och äldre | Antal djur |

Kvigor, två år och äldre | Antal djur |

Mjölkkor | Antal djur |

Övriga kor | Antal djur |

Får och getter: |

Får (alla åldrar) | Antal djur |

Avelstackor | Antal djur |

Övriga får | Antal djur |

Getter (alla åldrar) | Antal djur |

Avelshonor | Antal djur |

Övriga getter | Antal djur |

Grisar: |

Smågrisar som väger mindre än 20 kg | Antal djur |

Avelssuggor som väger 50 kg eller mer | Antal djur |

Övriga grisar | Antal djur |

Fjäderfä: |

Slaktkycklingar | Antal djur |

Värphöns | Antal djur |

Annat fjäderfä: |

Kalkoner | Antal djur |

Ankor | Antal djur |

Gäss | Antal djur |

Strutsar | Antal djur |

Övrigt fjäderfä | Antal djur |

Kaniner, avelshonor | Antal djur |

Bin | Bikupor |

Övriga husdjur | Ja/Nej |

varav pälsdjur | Ja/Nej |

IV. MASKINER OCH UTRUSTNING |

IV. i) MASKINER |

Maskiner som tillhör jordbruksföretaget |

Fyrhjulstraktorer, bandtraktorer och redskapsbärare | Antal |

Kultivatorer, rotorkultivatorer, jordfräsar och slåttermaskiner | Antal |

Skördetröskor | Antal |

Övriga helmekaniserade skörderedskap | Antal |

Maskiner som används av flera företag (som ägs av ett annat företag, ett kooperativ eller som samägs med andra företag) eller tillhör ett företag som hyr ut redskap |

Traktorer med fyra hjul, bandtraktorer och redskapsbärare | Ja/Nej |

Kultivatorer, rotorkultivatorer, jordfräsar och slåttermaskiner | Ja/Nej |

Skördetröskor | Ja/Nej |

Övriga helmekaniserade skörderedskap | Ja/Nej |

IV. ii) UTRUSTNING |

Utrustning för produktion av förnybar energi fördelat på typ av energikälla: |

Vindkraft | Ja/Nej |

Biomassa | Ja/Nej |

varav biometan | Ja/Nej |

Solenergi | Ja/Nej |

Vattenkraft | Ja/Nej |

Olika typer av förnybara energikällor | Ja/Nej |

V. ARBETSKRAFT |

V.i) JORDBRUKSARBETE INOM FÖRETAGET |

Företagare |

Kön | Man/Kvinna |

Ålder | Åldersgrupp[18] |

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) | % av årsverke[19] |

Driftsledare |

Kön | Man/Kvinna |

Ålder | Åldersgrupper |

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) | % av årsverke |

Driftsledarens utbildning |

Driftsledarens lantbruksutbildning | Utbildningskoder[20] |

Yrkesinriktad fortbildning som driftsledaren gått under de senaste 12 månaderna | Ja/Nej |

Medlemmar av företagarens familj som utför jordbruksarbete åt företaget: män |

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) | % av årsverke |

Medlemmar av företagarens familj som utför jordbruksarbete åt företaget: kvinnor |

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) | % av årsverke |

Annan arbetskraft, stadigvarande sysselsatt: män |

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) | % av årsverke |

Annan arbetskraft, stadigvarande sysselsatt: kvinnor |

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) | % av årsverke |

Annan arbetskraft, tillfälligt sysselsatt: män och kvinnor | arbetsdagar |

Den totala arbetsvolymen, omräknad till hela arbetsdagar, som under de 12 månader som föregår undersökningsdagen utförts på jordbruksföretaget av andra personer än de som avses ovan, och som inte är direkt anställda av företaget (t.ex. personer anställda av entreprenadföretag) | Hela arbetsdagar |

V.ii) ANNAT FÖRVÄRVSARBETE (annat arbete på företaget än jordbruksarbete samt arbete utanför jordbruksföretaget) |

Annat förvärvsarbete som utförs av företagare som samtidigt är driftsledare: |

Annat arbete inom företaget än jordbruksarbete | % av årsverke |

Arbete utanför företaget (jordbruksarbete och annat arbete) | % av årsverke |

Annat förvärvsarbete som utförs av en ensamföretagares make/maka: |

Annat arbete inom företaget än jordbruksarbete | % av årsverke |

Arbete utanför företaget (jordbruksarbete och annat arbete) | % av årsverke |

Annat förvärvsarbete som utförs av en ensamföretagares andra familjemedlemmar som även deltar i jordbruksarbetet på företaget: |

Annat arbete inom företaget än jordbruksarbete | % av årsverke |

Arbete utanför företaget (jordbruksarbete och annat arbete) | % av årsverke |

Arbetskraft som inte är familjemedlemmar och som utför annat förvärvsarbete än jordbruksarbete på företaget, med direkt anknytning till företaget | % av årsverke |

VI. ANNAN INKOMSTBRINGANDE VERKSAMHET PÅ FÖRETAGET ÄN JORDBRUK (med direkt anknytning till företaget) |

VI.i) Förteckning över annan inkomstbringande verksamhet |

Turism, uthyrning och arrangemang av fritidsaktiviteter | Ja/Nej |

Hantverk | Ja/Nej |

Bearbetning av gårdsprodukter | Ja/Nej |

Bearbetning av trä (t.ex. sågning), | Ja/Nej |

Vattenbruk | Ja/Nej |

Arbete på entreprenad (där jordbruksföretagets produktionsmedel används) |

Jordbruksarbete (för andra företags räkning) | Ja/Nej |

Annat arbete än jordbruksarbete | Ja/Nej |

Övrigt | Ja/Nej |

VI.ii) Betydelsen av den andra inkomstbringande verksamheten med direkt anknytning till företaget |

Andel av värdet av företagets slutproduktion | Andel i procent[21] |

VII. STÖD TILL LANDSBYGDSUTVECKLING |

Företaget har dragit nytta av någon av följande landsbygdsutvecklingsåtgärder under de senaste tre åren | Ja/Nej |

Anlitande av rådgivningstjänster | Ja/Nej |

Modernisering av jordbruksföretag | Ja/Nej |

Mervärde åt jord- och skogsbruksprodukter | Ja/Nej |

Normer som skall uppfyllas enligt gemenskapslagstiftningen | Ja/Nej |

Jordbrukares deltagande i kvalitetssystem för livsmedel | Ja/Nej |

Natura 2000-stöd för jordbruksareal | Ja/Nej |

Stöd kopplat till ramdirektivet om vatten | Ja/Nej |

Stöd för miljövänligt jordbruk | Ja/Nej |

varav stöd för ekologisk produktion | Ja/Nej |

Stöd för djurens välbefinnande | Ja/Nej |

Diversifiering till annan verksamhet än jordbruk | Ja/Nej |

Främjande av turismverksamhet | Ja/Nej |

BILAGA IV

Precisionskrav

De urvalsundersökningar som anges i denna förordning måste vara statistiskt representativa på regional nivå (NUTS 2-nivå och för nationella aggregeringar av mindre gynnade områden[22]) i fråga om jordbruksföretagens typ och storlek, i enlighet med kommissionens beslut 85/377/EEG om upprättande av en gemenskapstypologi för jordbruksföretag[23]. Dessutom skall de uppfylla vissa precisionsnivåer på NUTS 2-nivå när det gäller variablerna för jordbruksföretagens grödor och husdjur. Dessa precisionskrav anges nedan och bygger på variabelförteckningen i bilaga III till denna förordning. De relevanta variablerna om jordbruksföretagens grödor och husdjur i undersökningen om produktionsmetoder inom jordbruket kommer att finnas att tillgå genom resultaten från 2010 års undersökning om företagsstrukturen i jordbruket.

.

PRECISIONSKATEGORIER FÖR UNDERSÖKNINGARNA OM FÖRETAGSSTRUKTUREN I JORDBRUKET 2013 OCH 2016 |

Variabler som gäller grödor: |

Varje enskild variabel för grödor som förtecknas i avsnitt ”II. MARK” i bilaga III, med undantag för de variabler vars benämning börjar med ”Andra” eller ”Övriga”. |

Spannmål för produktion av säd, inklusive utsäde, inkl. vanligt vete och spelt, durumvete, råg, korn, havre, majs, ris och övrig spannmål för produktion av säd. |

Potatis (även tidig potatis och utsädespotatis) och sockerbetor (exklusive utsäde). |

Oljefröväxter inkl. raps, rybs, solrosor, sojabönor, oljelin och andra oljefröväxter. |

Fleråriga grödor på friland inkl. frukt-, bär-, citrus- och olivodlingar, vinodlingar och plantskolor samt övriga fleråriga grödor. |

Variabler som gäller husdjur: |

Varje enskild variabel för husdjur som förtecknas i avsnitt ”III. HUSDJUR” i bilaga III. |

Nötkreatur (alla åldrar). |

Får och getter (alla åldrar). |

Grisar. |

Fjäderfä. |

PRECISIONSKATEGORIER FÖR URVALSUNDERSÖKNINGAR SOM GENOMFÖRS SOM ETT LED I UNDERSÖKNINGEN OM FÖRETAGSSTRUKTUREN I JORDBRUKET 2010 OCH UNDERSÖKNINGEN OM PRODUKTIONSMETODER INOM JORDBRUKET |

Variabler som gäller grödor: |

Spannmål för produktion av säd, inklusive utsäde, inkl. vanligt vete och spelt, durumvete, råg, korn, havre, majs, ris och övrig spannmål för produktion av säd. |

Potatis (även tidig potatis och utsädespotatis) och sockerbetor (exklusive utsäde). |

Oljefröväxter inkl. raps, rybs, solrosor, sojabönor, oljelin och andra oljefröväxter. |

Fleråriga grödor på friland inkl. frukt-, bär-, citrus- och olivodlingar, vinodlingar och plantskolor samt övriga fleråriga grödor |

Färska grönsaker, meloner, jordgubbar, blommor och andra prydnadsväxter (utom plantskolor). |

Slåtter- och betesvall på åker samt betesmark och ängsmark. |

Variabler som gäller husdjur: |

Nötkreatur (alla åldrar). |

Får och getter (alla åldrar). |

Grisar. |

Fjäderfä. |

PRECISIONSTABELL

Undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket 2013 och 2016 | Undersökning om produktionsmetoderna inom jordbruket |

Precisionskategorier | Förekomst (NUTS 2) | Relativ standardavvikelse | Förekomst (NUTS 2) | Relativ standardavvikelse |

Variabler rörande jordbruksföretagets grödor | 5 % eller mer av den utnyttjade jordbruksarealen | < 5 % | 10 % eller mer av den utnyttjade jordbruksarealen | < 7,5 % |

Variabler rörande jordbruksföretagets husdjur | 5 % eller mer av husdjursenheterna | < 5 % | 10 % eller mer av husdjursenheterna | < 7,5 % |

BILAGA V

Förteckning över variabler för undersökningen om produktionsmetoder inom jordbruket

Variabel | Enheter/ kategorier |

Jordbearbetningsmetoder | Konventionell jordbearbetning (vändskiveplog eller tallriksplog) | ha |

Skonsam jordbearbetning (ytlig jordbearbetning) | ha |

Ingen jordbearbetning (direktsådd) | ha |

Markvård, åtgärder för att förhindra erosion och näringsämnesläckage | Marktäckning under vinterhalvåret: | Normala vintergrödor | ha |

Täckgröda eller fånggröda | ha |

Växtrester | ha |

Bar mark | ha |

Växtföljd: | Åkerareal som inte ingår i den planerade växtföljden | ha |

Åtgärder för att förhindra erosion på åkerareal och för fleråriga grödor: | Terrasser | Ja/Nej |

Konturodling och konturplöjning | Ja/Nej |

Permanent bevuxna diken och kantzoner | Ja/Nej |

Andra åtgärder för att förhindra erosion | Ja/Nej |

Inslag i landskapet | Linjära element som lantbrukare har skött under de senaste tre åren, varav: | Häckar | Ja/Nej |

Alléer | Ja/Nej |

Stengärden | Ja/Nej |

Linjära element som upprättats under de senaste tre åren, varav: | Häckar | Ja/Nej |

Alléer | Ja/Nej |

Stengärden | Ja/Nej |

Betesmark | Bete på jordbruksföretaget | Betesareal under det senaste året | ha |

Tid som djuren varit ute på bete | Månader per år |

Tid som djuren varit ute på bar mark eller hårt underlag | Månader per år |

Bete på allmänningar: | Totalt antal djur som betar på allmänningar | Antal djur |

Tid som djuren gått på bete på allmänningar | Månader per år |

Djurstallar och hönshus | Boskap: | Konventionella djurstallar (för uppbundna djur) | Antal platser |

Delvis på spaltgolv | Antal platser |

Helt och hållet på spaltgolv | Antal platser |

På ströbädd (djupströ – lösdrift) | Antal platser |

Övrigt | Antal platser |

Grisar: | Delvis på spaltgolv | Antal platser |

Helt och hållet på spaltgolv | Antal platser |

På ströbädd (djupströ – lösdrift) | Antal platser |

Övrigt | Antal platser |

Värphöns: | På ströbädd (djupströ – lösdrift) | Antal platser |

I bur (alla typer) | Antal platser |

I bur med gödselmatta | Antal platser |

I bur med gödselkällare | Antal platser |

I trappstegsbur med tvärkulvert | Antal platser |

Övrigt | Antal platser |

Näringsämnen | Beslutsunderlag för användning av näringsämnen: | Markundersökningar (som gjorts minst en gång under de senaste tre åren) | Ja/Nej |

Gödslingsteknik: | Gödsling med fast stallgödsel | ha |

Varav: med omedelbar nedbrukning | ha |

Gödsling med flytgödsel: | Total areal | ha |

Varav: med omedelbar nedbrukning eller nedmyllning | ha |

Andel av den samlade gödselframställningen som exporteras från företaget | Procentandel |

Gödsellagring och gödselhantering | Lagringsmöjligheter för: | Fastgödsel | Ja/Nej |

Urin | Ja/Nej |

Flytgödsel | Ja/Nej |

Användning av: | Flytgödseltank | Ja/Nej |

Gödselbassäng | Ja/Nej |

Är lagringsmöjligheterna övertäckta? | Fastgödsel | Ja/Nej |

Urin | Ja/Nej |

Flytgödsel | Ja/Nej |

Växtskydd | Typ av växtskyddsmetoder som tillämpas: | Fysiska/mekaniska | Ja/Nej |

Biologiska | Ja/Nej |

Kemiska (förebyggande åtgärder och bekämpning) | Ja/Nej |

Areal där integrerat växtskydd (IPM) tillämpas: | Totalt | ha |

varav certifierat IPM | ha |

Användning av of utrustning för spridning av bekämpningsmedel: | Utrustning för bekämpningsmedel i icke-flytande form | Ja/Nej |

Bomspruta | Ja/Nej |

Luftassisterad sprutning | Ja/Nej |

Flygbesprutning | Ja/Nej |

Beslutsunderlag för behandling: | Behandlingsplan | Ja/Nej |

Rådgivningstjänster | Ja/Nej |

Prognoser från media | Ja/Nej |

Råd från kemiföretag | Ja/Nej |

Tröskel för ekonomisk förlust | Ja/Nej |

Inget | Ja/Nej |

Bevattning | Bevattnad areal | Bevattnad areal i genomsnitt under de senaste tre åren | ha |

Total areal för grödor som bevattnats minst en gång under de senaste 12 månaderna | Totalt | ha |

Spannmål för produktion av säd (utom majs och ris) | ha |

Majs (inkl. fodermajs) | ha |

Ris | ha |

Baljväxter | ha |

Potatis | ha |

Sockerbetor | ha |

Raps och rybs | ha |

Solrosor | ha |

Textilväxter (lin, hampa m.m.) | ha |

Färska grönsaker, meloner, jordgubbar i kombination med jordbruksgrödor | ha |

Slåtter- och betesvall samt betes- och ängsmark | ha |

Övriga grödor på åkermark | ha |

Frukt- och bärodlingar | ha |

Citrusodlingar | ha |

Olivodlingar | ha |

Vinodlingar | ha |

Bevattningsmetoder: | Ytbevattning (översvämning, fåror) | Ja/Nej |

Bevattning med sprinklers | Ja/Nej |

Droppbevattning | Ja/Nej |

Källa till vatten som används för bevattning på jordbruksföretaget: | Grundvatten på jordbruksföretaget | Ja/Nej |

Ytvatten på jordbruksföretaget (gölar eller dammar) | Ja/Nej |

Ytvatten från sjöar eller vattendrag utanför jordbruksföretaget | Ja/Nej |

Vatten från gemensamma vattenförsörjningssystem från källor utanför jordbruksföretaget | Ja/Nej |

Andra källor | Ja/Nej |

Årlig mängd vatten som används för bevattning | m3 per år |

.

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

1. FÖRSLAGETS BENÄMNING:

Europaparlamentets och rådets förordning om undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket.

2. BERÖRDA DELAR I DEN VERKSAMHETSBASERADE FÖRVALTNINGEN/BUDGETERINGEN

Jordbruk, statistik:

a) Underhåll och utveckling av IT-verktyg för resultaten från undersökningarna om företagsstrukturen i jordbruket och undersökningen om produktionsmetoder inom jordbruket (kontrakt)

b) EU-stöd till medlemsstaterna för att genomföra undersökningarna om företagsstrukturen i jordbruket och undersökningen om produktionsmetoder inom jordbruket (bidrag)

3. BERÖRDA BUDGETRUBRIKER

3.1. Budgetrubriker (driftsposter och tillhörande poster för tekniskt och administrativt stöd (före detta B/A-poster)) – nummer och benämning:

05.08.02: Undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket

3.2. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå och inverka på budgeten:

2008–2018.

3.3. Budgettekniska uppgifter:

Budgetrubrik | Typ av utgifter | Nya | Bidrag från Eftaländer | Bidrag från ansökande länder | Rubrik i budgetplanen/ budgetramen |

05.08.02 | Icke-oblig. utg. | Diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ |

4. SAMMANFATTNING AV RESURSBEHOVEN

4.1. Finansiella resurser

4.1.1. Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av utgifter | Avsnitt nr | År 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Totalt |

Driftsutgifter[24] |

Åtagandebemyndiganden | 8.1. | a | 8,000 | 14,950 | 14,950 | 0,550 | 15,270 | 0,550 | 54,270 |

Betalningsbemyndiganden | b | 4,000 | 10,550 | 10,550 | 4,550 | 19,350 | 5,270 | 54,270 |

Administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet[25] |

Tekniskt och administrativt stöd (icke-diff.) | 8.2.4. | c |

TOTALT REFERENSBELOPP |

Åtagandebemyndiganden | a+c | 8,000 | 14,950 | 14,950 | 0,550 | 15,270 | 0,550 | 54,270 |

Betalningsbemyndiganden | b+c | 4,000 | 10,550 | 10,550 | 4,550 | 19,350 | 5,270 | 54,270 |

Administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet[26] |

Personalutgifter och därtill hörande utgifter | 8.2.5. | d |

Andra administrativa utgifter än personalutgifter och därtill hörande utgifter, som inte ingår i referensbeloppet (icke-diff. anslag) | 8.2.6. | e |

Totala beräknade utgifter för finansiering av åtgärden |

TOTALA ÅTAGANDE-BEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | a+c+d+e | 8,000 | 14,950 | 14,950 | 0,550 | 15,270 | 0,550 | 54,270 |

TOTALA BETALNINGSBEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | b+c+d+e | 4,000 | 10,550 | 10,550 | 4,550 | 19,350 | 5,270 | 54,270 |

Uppgifter om samfinansiering

Om förslaget innefattar samfinansiering från medlemsstaterna eller andra parter (ange vilka) skall en beräkning av nivån på samfinansieringen anges i nedanstående tabell (ytterligare rader kan läggas till om det gäller flera parter):

Anm.: De totala åtagandebemyndigandena nedan inkluderar 2,75 miljoner euron för åtgärd 3 som inte innefattar samfinansiering från medlemsstaterna.

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Samfinansierande part | År 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Totalt |

Medlemsstaterna | f | 8 | 15 | 15 | 0 | 15,3 | 0 | 53,3 |

TOTALA ÅTAGANDE-BEMYNDIGANDEN inklusive samfinansiering | a+c+d+e+f | 16,000 | 29,950 | 29,950 | 0,550 | 30,570 | 0,550 | 107,570 |

4.1.2. Förenlighet med den ekonomiska planeringen

( Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.

( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen.

( Förslaget kan kräva tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet[27] (dvs. flexibilitetsmekanismen eller revidering av budgetplanen).

4.1.3. Påverkan på inkomsterna

( Förslaget påverkar inte inkomsterna (gäller tekniska aspekter på genomförandet av en åtgärd)

( Förslaget påverkar inkomsterna enligt följande:

4.2. Personalresurser (t.ex. tjänstemän, tillfälligt anställda och extern personal) – uttryckt i heltidsekvivalenter – för ytterligare uppgifter se punkt 8.2.1.

Årsbehov | År 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Personal totalt (antal) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

5. BESKRIVNING OCH MÅL

5.1. Behov som skall tillgodoses på kort eller lång sikt

Undersökningarna om företagsstrukturen är viktiga för jordbruksstatistiken. Den totalräkning som görs vart tionde år och de urvalsundersökningar som görs däremellan ger en avsevärd mängd statistiska uppgifter om jordbruksföretagen i gemenskapen (företagens storlek, typ av jordbruk, användning av arbetskraft och maskiner osv.). I förslaget till förordning har det lagts till ytterligare en urvalsundersökning om de produktionsmetoder som jordbruksföretagen använder. Samtidigt har antalet mellanliggande urvalsundersökningar minskats från tre till två under en tioårsperiod.

Uppgifterna samlas in med hjälp av statistiska undersökningar, baserade på en enkät med ett antal variabler som är desamma för hela gemenskapen. Uppgifterna finns inte att tillgå någon annanstans. De används i första hand som underlag för genomförandet av gemenskapens jordbruks- och landsbygdsutvecklingspolitik, men är i högsta grad relevanta också för andra politikområden som inverkar på jordbruket, t.ex. regionalpolitik, socialpolitik och miljöpolitik. Resultaten används också i efterhandsutvärderingen av hur jordbruks- och landsbygdsutvecklingspolitiken påverkats, vilket är möjligt tack vare de stora mängder uppgifter som samlats in under en längre tid.

Genom undersökningarna får man även ett urvalsunderlag för andra undersökningar som kommissionen behöver och som avser vissa särskilda grödor eller husdjur.

5.2. Mervärdet av en åtgärd på gemenskapsnivå – förslagets förenlighet med övriga finansiella instrument – eventuella synergieffekter

Såsom konstateras i motiveringen kan insamlingen av jämförbar gemenskapsstatistik över företagsstrukturen och produktionsmetoderna inom jordbruket inte i tillräcklig utsträckning genomföras av medlemsstaterna. Detta mål kan bättre uppnås på gemenskapsnivå genom en gemenskapsrättsakt, eftersom endast kommissionen kan samordna den harmonisering som krävs för statistik på gemenskapsnivå.

Bidraget från gemenskapen täcker endast en mycket liten del av den totala kostnaden för att genomföra undersökningarna, men det uppväger åtminstone en del av medlemsstaternas merkostnader för att tillgodose kommissionens krav, framför allt när det gäller harmoniseringen av undersökningsvariabler och inrapporteringen av resultat i ett fastställt format och enligt en viss tidsplan.

5.3. Förslagets mål och förväntade resultat samt indikatorer för dessa inom ramen för den verksamhetsbaserade förvaltningen

Syftet med förslaget är att få fram jämförbar statistik över företagsstrukturen och produktionsmetoderna inom jordbruket i EU:s medlemsstater. Förslaget innehåller bestämmelser om vad undersökningarna skall omfatta, vilka variabler som skall samlas in samt vilka referensperioder, inrapporteringsdatum och precisionskrav som gäller. När medlemsstaterna skickar in sina validerade undersökningsresultat måste de också lämna en metodrapport där de redogör för hur undersökningen gått till.

Åtgärd 1

Undersökningarna år 2009 och 2010 skall omfatta en totalräkning av jordbruksföretag (”FSS 2010”) och en urvalsundersökning om produktionsmetoder inom jordbruket (”SAPM”).

Åtgärd 2

Undersökningarna år 2013 skall vara mellanliggande urvalsundersökningar om jordbruksföretagen.

Åtgärd 3

Underhåll och utveckling av de databehandlingssystem som krävs för att behandla resultaten från undersökningarna om företagsstrukturen i jordbruket och undersökningen om produktionsmetoder inom jordbruket.

Åtgärd 4

Undersökningarna år 2016 skall vara mellanliggande urvalsundersökningar om jordbruksföretagen.

Indikatorer

Följande nyckelindikatorer skall användas för att mäta hur väl målen uppnåtts:

- Hur väl medlemsstaterna respekterar tidsfristerna för att skicka in sina validerade undersökningsresultat och metodrapporter.

- Kvaliteten på metodrapporterna där medlemsstaterna redogör för hur undersökningen gått till.

- Hur snabbt kommissionen offentliggör resultaten.

5.4. Metod för genomförande (preliminär)

( Centraliserad förvaltning

( Direkt av kommissionen

( Indirekt genom delegering till

( genomförandeorgan

( organ som inrättats av gemenskapen enligt artikel 185 i budgetförordningen

( nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning

( Delad eller decentraliserad förvaltning

( Tillsammans med medlemsstaterna

( Tillsammans med tredjeländer

( Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)

Anmärkningar:

6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

6.1. Övervakningssystem

Bidragsavtalen skall innehålla bestämmelser om arbetsprogrammet och tidsplanen för när resultaten skall rapporteras in. Avtalen med externa uppdragstagare skall innehålla bestämmelser om arbetsprogrammet, förväntade resultat och tidsplanen för när resultaten skall rapporteras in. Innan slutbetalningen görs skall kommissionen göra en slutgiltig teknisk och ekonomisk utvärdering, där den skall kontrollera att bidragsavtalens villkor är uppfyllda, dvs. att godtagbara resultat lämnats in och att de metoder som använts och de avtal som ingåtts med externa uppdragstagare är godkända.

6.2. Utvärdering

6.2.1. Förhandsutvärdering

Åtgärden är en fortsättning på redan befintliga undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket, men med vissa nya inslag för att tillgodose nya politiska behov, minska svarsbördan och förenkla undersökningsförfarandena. Dessa förändringar har gjorts efter diskussioner med användare och med medlemsstaterna i ständiga kommittén för jordbruksstatistik.

6.2.2. Åtgärder som vidtagits med anledning av en interims- eller efterhandsutvärdering (lärdom som dragits av tidigare erfarenhet från liknande åtgärder)

Medlemsstaterna är skyldiga att informera kommissionen om hur de undersökningar som omfattas av denna förordning organiserats och vilka metoder som använts. Bland annat kommer de metodrapporter som medlemsstaterna lämnar in till kommissionen tillsammans med slutresultaten att utvärderas, och de måste godkännas innan slutbetalningen görs.

Hur arbetet med undersökningarna fortskrider kommer att bedömas med jämna mellanrum i ständiga kommittén för jordbruksstatistik.

6.2.3. Villkor och tidsintervall för framtida utvärderingar

Efter varje undersökning kommer genomförandet av och resultaten från undersökningen att utvärderas. Utvärderingsresultaten kommer att läggas fram för ständiga kommittén för jordbruksstatistik.

7. Bestämmelser om bedrägeribekämpning

a) Betalning för kontrakt och avtal som kommissionen ingår sker endast om resultaten uppnås.

b) Bland annat måste kostnaderna för åtgärderna granskas.

c) Den statistik som tas fram betraktas som ett objektivt verktyg för att utvärdera gemenskapens handlingsprogram och är på så sätt ett led i bedrägeribekämpningen.

8. NÄRMARE UPPGIFTER OM RESURSBEHOV

8.1. Kostnader för förslaget fördelade på mål (utom åtgärd 4 som kommer att omfattas av nästa budgetplan)

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 | År 2013 |

Tjänstemän eller tillfälligt anställda[28] (XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

Personal som finansieras[29] genom art. XX 01 02 |

Övrig personal[30] som finansieras genom art. XX 01 04/05 |

TOTALT | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

8.2.2. Beskrivning av de arbetsuppgifter som åtgärden för med sig

Ej tillämpligt

8.2.3. Beskrivning av hur behovet av personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna kommer att tillgodoses

( Tjänster som för närvarande avdelats för att förvalta det program som skall ersättas eller förlängas.

( Tjänster som redan har avdelats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för år n.

( Tjänster som kommer att begäras i samband med nästa årliga politiska strategi/preliminära budgetförslag.

( Tjänster som kommer att tillföras genom omfördelning av befintliga resurser inom den förvaltande avdelningen (intern omfördelning).

( Tjänster som krävs för år n, men som inte planerats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för det berörda året.

8.2.4. Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (XX 01 04/05 – Utgifter för administration)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Budgetrubrik (nummer och benämning) | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 | År 2013 | TOTALT |

Övrigt tekniskt och administrativt stöd |

- internt |

- externt |

Totalt tekniskt och administrativt stöd | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

8.2.5. Kostnader för personal och därtill hörande kostnader som inte ingår i referensbeloppet

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av personal | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 | År 2013 |

Tjänstemän och tillfälligt anställda (XX 01 01) |

Personal som finansieras genom artikel XX 01 02 (extraanställda, nationella experter, kontraktsanställda, etc.) (ange budgetrubrik) |

Totala kostnader för personal och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

8.2.6. Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) |

År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 | År 2013 | TOTALT |

XX 01 02 11 01 – Tjänsteresor |

XX 01 02 11 02 – Konferenser och möten |

XX 01 02 11 03 – Kommittémöten[32] |

XX 01 02 11 04 – Studier och samråd |

XX 01 02 11 05 - Informationssystem |

2 Andra administrativa utgifter, totalbelopp (XX 01 02 11) |

3 Övriga utgifter av administrativ karaktär (specificera genom att ange budgetrubrik) |

Totala administrativa utgifter, utom personalkostnader och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

[pic][pic][pic][pic][pic][pic]

[1] Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, KOM(2006) 689 slutlig: ”En strategisk översyn av programmet 'Bättre lagstiftning' inom Europeiska unionen”.

[2] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om minskning av svarsbördan, förenkling och prioriteringar i fråga om gemenskapsstatistik (KOM(2006) 693 slutlig).

[3] EGT L 56, 2.3.1988, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1890/2006 (EUT L 386, 29.12.2006, s. 12).

[4] EUT C […], […], s. […].

[5] EUT C […], […], s. […].

[6] EGT L 56, 2.3.1988, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1928/2006 (EUT L 406, 30.12.2006, s. 7).

[7] EUT L 277, 21.10.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2012/2006 (EUT L 384, 29.12.2006, s. 8).

[8] EGT L 52, 22.2.1997, s. 61. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 3.10.2003, s. 1).

[9] EGT L 293, 24.10.1990, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

[10] EUT L 154, 21.6.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr ../2007 (EUT L ……2007, s. ..).

[11] EUT L 209, 11.8.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 320/2006 (EUT L 58, 28.2.2006, s. 42).

[12] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

[13] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

[14] EGT L 179, 7.8.1972, s. 1.

[15] Förordning (EG) nr 1782/2003, EUT L 270, 21.10.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2217/2004 (EUT L 375, 23.12.2004, s. 1).

[16] Förordning (EG) nr 1760/2000.

[17] Förordning (EEG) nr 2092/91, EGT L 198, 22.7.1991, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1481/2004 (EUT L 272, 20.8.2004, s. 11).

[18] Åldersgrupper: (fr.o.m. den ålder då skolplikten upphör–24 år), (25–34), (35–44), (45–54), (55–64), (65 och äldre).

[19] I procent av årsverke med följande intervall: (0), (>0-<25), (e"25-<50), (e"50-<75), (e"75-<100), (100).

[20] Utbildningskoder: (endast praktisk erfarenhet av jordbruk), (grundläggande lantbruksutbildning), (högre lantbruksutbildning)

[21] Intervall: (e"0-d"1(0), (>0-<25), (≥25-<50), (≥50-<75), (≥75-<100), (100).

[22] Utbildningskoder: (endast praktisk erfarenhet av jordbruk), (grundläggande lantbruksutbildning), (högre lantbruksutbildning)

[23] Intervall: (≥0-≤10) .(>10-≤50) .(>50-<100)

[24] EGT L 160, 26.6.1999, s. 80.

[25] EGT L 220, 17.8.1985, s. 1.

[26] Utgifter som inte omfattas av kapitel xx 01 i avdelning xx.

[27] Utgifter som omfattas av artikel xx 01 04 i avdelning xx.

[28] Utgifter som omfattas av andra artiklar inom kapitel xx 01 än artiklarna xx 01 04 och xx 01 05.

[29] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.

[30] Kostnader för dessa ingår INTE i referensbeloppet.

[31] Kostnader för dessa ingår INTE i referensbeloppet.

[32] Kostnader för dessa ingår i referensbeloppet.

[33] Det skall göras en hänvisning till den särskilda finansieringsöversikten för rättsakt för det eller de berörda genomförandeorganen.

[34] Ange vilken typ av kommitté som avses samt vilken grupp den tillhör.