EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
Bryssel, 23.10.2001
KOM(2001) 582 slutlig
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET,
EUROPAPARLAMENTET OCH EKONOMISKA OCH SOCIALA
KOMMITTÉN
Mot en inre marknad utan skattehinder
En strategi för fastställande av en ko nsoliderad bolagsskattebas för företagens
verksamhet i EU
2INNEHÅLLSFÖRTECKNING
1. Inle dning .................................................................................................................... .3
2. Behovet att anpassa företagsbeskattnin gen i EU till nya förutsättningar ............ 4
3. Verkningarna av skillnader i effektiv företagsbeskattning på incitamenten att
investera på den inre marknaden............................................................................. 6
4. Undanröjande av skattehinder för grän söverskridande ekonomisk verksamhet
på den inre marknaden............................................................................................ 10
5. En konsoliderad bolagsskattebas för företagens verksamhet i EU ..................... 166. Framtida utveckling och sammanfattning............................................................. 21
Bilaga : Sammanfattning av kommissionens undersökning rörande "Företagsbeskattning på
den inre marknaden" [SEC(2001)1681]
31. I NLEDNING
En reformering av
företags-
beskattningen i EU
är av avgörande
betydelse för att nå
målen frånEuropeiska rådets
möte i Lissabon.Europeiska unionen har satt som strategiskt mål  "att … bli den mest
konkurrenskraftiga och dynamisk a kunskapsbaserade ekonomin i
världen…". Detta mål fastställdes först vid Europeiska rådets möte i
Lissabon i mars 2000 och upprepades vid Europeiska rådets möte iStockholm i mars 2001. Vid Europe iska rådets möte i Lissabon
efterlystes även generellt uppbyggna den av en allmän ram till stöd för
ekonomisk verksamhet i EU. Företags beskattningen kan spela en viktig
roll för att nå detta mål och för a tt skapa likvärdiga konkurrensvillkor för
företagen i EU. Medan viktiga steg har tagits inom andra politikområdenhar dock inte mycket hänt på de t här området och medlemsstaterna
använder i stort sett samma bolagsskatte system som de gjorde innan den
inre marknaden upprättades. Denna skevhet när det gäller utvecklingen
behöver nu åtgärdas och den nära fö restående utvidgningen av EU gör
saken ännu mera brådskande.
Kommissionen har
genomfört en
omfattande
undersökning avdetta ämne.I ett meddelande från maj 2001 om  "Skattepolitiken i Europeiska
unionen" [KOM(2001)260] fastställs  både allmänna mål och flera
särskilda prioriteringar när det gäller direkt och indirekt beskattning. Med
det här meddelandet går pr ocessen ett steg läng re genom att den mer
detaljerade frågan om direkt beskattning av företagen i Europeiskaunionen tas upp i meddelandet.
I undersökningen "Företagsbeskattning på den inre marknaden", av
vilken en sammanfattning återfinns som bilaga till detta meddelande,granskades huruvida den nuvarande företagsbeskattningen på den inre
marknaden skapar ineffektivitet och hindrar aktörerna från att till fulloutnyttja fördelarna med den inre marknaden. Detta skulle innebära envälfärdsförlust  i EU , undergräva EU-företagens konkurrenskraft och
därmed strida mot målen från Eu ropeiska rådets möte i Lissabon.
I enlighet med ett
särskilt mandatfrån rådet
förklarar
kommissionen sin
strategi när det
gäller företags-beskattning i EU
under de närmaste
åren.Detta meddelande kom pletterar och bygger på ovannämnda
undersökning. I meddelandet redogö rs för kommissionens synpunkter på
vad som behöver göras och vad som realistiskt kan göras på
företagsbeskattningsområdet i EU unde r de närmaste åren i syfte att
anpassa företagsbeskattningen i EU till den nya ekonomiska ramen
och åstadkomma en mer effektiv inre marknad utan inre
skattehinder . I detta syfte läggs flera konkreta initiativ fram i slutet av
det här meddelandet.
Båda dokumenten utgör tillsammans svaret på det mandat som
ministerrådet i juli 1999 gav kommissi onen att undersöka verkningarna
av skillnader i den effektiva företagsbeskattningen i medlemsstaterna påden geografiska placeringen av ekono misk verksamhet och investeringar,
och av skatteregler som utgör hinde r för gränsöverskridande ekonomisk
verksamhet på den inre marknaden, samt åtgärder för att komma till rättamed dessa förhållanden.
4Tidigare initiativ rörande företagsbeskattning på EU-nivå
Alltsedan upprättandet av Europeiska gemenskaperna har företagsbeskattningen tilldragit sig särskild
uppmärksamhet som en viktig faktor först för upprättandet och senare för fullbordandet av den inre
marknaden. Flera undersökningar såsom Neumar k-rapporten 1962 och Tempel-rapporten 1970 har
lagts fram och flera initiativ tagits, vilka var avsedda att uppnå en begränsad harmonisering av
bolagsskattesystemet, skattebasen och även skattesatserna. Kommissionen lade fram förslag till
direktiv 1975 samt, med en starkare inriktning på förlustutjämning, 1984 och 1985. Dessa återtogs
sedan. Ett utkast från 1988 till en harmonisering av företagens skattebas lades aldrig fram på grund av
motståndet från flertalet medlemsstater.
Samtidigt som den bristande framgången i samband med ovanstående initiativ erkändes, föreslogs det
i kommissionens meddelande om företagsbeskattning från 1990 [SEC(90)601] att med förbehåll för
subsidiaritetsprincipen borde alla initiativ fastställas genom en process som grundar sig på samråd
med medlemsstaterna. På den grundvalen, och mot ba kgrund av förslag från kommissionen från slutet
av sextiotalet, antogs slutligen tre åtgärder - två direktiv och en konvention - i juli 1990
/g91fusionsdirektivet 90/434/EEG, moder/dot terbolagsdirektivet 90/435/EEG och
skiljedomskonventionen 90/436/EEG]. Ett förslag rörande gränsöverskridande förlustutjämning
behandlas fortfarande av rådet [KOM(90)595]. Kommissionen återtog 1994 ett första förslag som
syftade till att avskaffa källskatt på gränsöverskridande ränte- och royaltybetalningar mellan bolag i
skilda medlemsstater. Ett nytt förslag lades emellertid fram 1998 [KOM(1998)67].
Angreppssättet från 1990 utvecklades ytterligare 1996/1997 i ett meddelande från kommissionen
[KOM(97)495]. Genom "skattepaketet" och särskilt uppförandekodexen rörande företagsbeskattning
har en ny dimension tillförts diskussionen. Det angreppssätt som grundade sig på den inre marknaden
kompletterades med målen att stabilisera medlemsstaternas inkomster och främja sysselsättningen.
Dessa mål tas nu upp och utvärderas på nytt i ovannämnda meddelande om prioriteringarna för
skattepolitiken i EU.
För att komplettera det pågående arbetet med det "skattepaket" som finansministrarna i EU kom
överens om i december 1997 begärde rådet 1999/2000 att en omfattande undersökning rörande
företagsbeskattningen skulle genomföras av kommissionen.
2. BEHOVET ATT ANPASSA FÖRETAGSBESKATTNINGEN I EU TILL NYA
FÖRUTSÄTTNINGAR
Ruding-rapporten
från 1992 hadeingen större
inverkan.Den senaste omfattande undersökningen  rörande företagsbeskattning i
Europeiska gemenskapen var "R apport från kommittén av oberoende
experter på företagsbeskattnin g 1992", allmänt känd som Ruding-
rapporten. Som svar på kommissionens  begäran undersöktes i rapporten
förhållandet mellan bolagsskattesy stemen och den kommande inre
marknadens funktion. De  detaljerade och värd efulla resultaten samt
rekommendationerna i rapporten fick dock begränsat stöd och ledde inte
till några större framsteg.
Den inre
marknaden ochglobaliseringen
har förändrat
ramen för företags-
beskattningen i
EU.Mot bakgrund av den allmänna utveck lingen krävs det idag en förnyad
bedömning av EU:s strategi på fö retagsbeskattningens område. Den
övergripande ekonomiska ramen har förändrats sedan början av
nittiotalet:
/g183 EU har upplevt en våg av intern ationella fusioner och förvärv.
/g183 Framväxten av elektronisk hande l och produktionsfaktorernas ökade
rörlighet gör det svårare att fastställa och bevara bolagsskattebasen.
5/g183 Den ekonomiska integra tionen på den inre marknaden och i den
ekonomiska och monetära unionen fort skrider, och ej skatterelaterade
ekonomiska, tekniska och instituti onella hinder för handeln över
gränserna fortsätter att avskaffas.
/g183 Stora företag i EU ser nu hela EU som sin "hemmamarknad" och
försöker i enlighet därmed att upprätta effektiva alleuropeiska
företagsstrukturer. Detta leder till omorganisationer över hela EU ochcentralisering av affärsfunktioner inom koncerner.
/g183 Skattebetalarnas oro, antingen det rör sig om företag eller om
enskilda personer, får nu större uppmärksamhet.
/g183 Genom uppförandekodexen för före tagsbeskattning, liknande
stödinsatser på OECD-nivå och även genomförandet av reglerna omstatligt stöd i EU finns det nu en verklig möjlighet att undanröjaskadliga system med skatteförm åner på den inre marknaden.
Alla delar av
bolagsskatte-
systemen i EU ökar
i betydelse.Mot bakgrund av den utvecklingen ökar betydelsen av alla aspekter av
bolagskattesystemen  nästan automatiskt. Detta beror på att
medlemsstaterna konkurrerar med alla delar av sina skattesystem, både
specifika och strukturella, för att investeringar och ekonomisk
verksamhet skall förläggas till deras territorium.
Utvidgningen
kommer att
framhäva den
utvecklingen.Många av dessa utvecklingssteg , som både ger upphov till nya problem
och framhäver befintliga problem med beskattningen av företag och derasverksamhet i hela EU, ko mmer att påskyndas genom utvidgningen . Det
finns följaktligen ett tydligt behov a tt anpassa företagsbeskattningen i EU
till dessa nya förhållanden.
Olika krav avgör
bolagsskatte-
systemets
effektivitet i EU
och EU-företagenskonkurrenskraft.
Men de
sammanlagda
välfärdseffekterna
kan endastfastställas genom
en bredare
ekonomisk
bedömning.För att bedöma den sammantagna be tydelsen av dessa problem och
möjliga lösningar är det nödvändigt att ta hänsyn till ekonomisk
effektivitet . Från ekonomisk synpunkt måste företagsbeskattningen på
den inre marknaden för att vara både effektiv och fördelaktig för EU-företagens konkurrenskraft
/g183 bidra till den interna tionella konkurrenskrafte n hos EU-företagen i
enlighet med det strategiska mål som fastställdes vid Europeiskarådets möte i Lissabon.
/g183 säkerställa att skattehänsyn i minsta möjliga utsträckning snedvrider
aktörernas ekonomiska beslut,
/g183 förhindra onödiga eller otillbörligt höga fullgörandekostnader och
skattehinder för ekonomisk ve rksamhet över gränserna,
/g183 undvika att hindra möjligheten till allmän skattekonkur rens samtidigt
som alla skadliga eller ekonomiskt ej önskvärda former avskattekonkurrens åtgärdas.
Ett system för företagsbeskattn ing som uppfyller dessa mål kommer
antagligen att öka välfärden. För att bedöma den sammanlagda
välfärdsnivån måste dock hänsyn även tas till finansiering och
tillhandahållande av offentliga varor och tjänster, deras sammansatta
6förhållande till skattei nkomsterna samt den offentliga förvaltningens
effektivitet.
Som konstateras i ovannä mnda meddelande om  "Skattepolitiken i
Europeiska unionen"[KOM(01)260] måste gemenskapens skattepolitik
dessutom stödja och förstärka andra politiska mål inom EU. Detta gälleräven för politiken på företagsbeskattningsområdet.
3. VERKNINGARNA AV SKILLNADER I EFFEKTIV
FÖRETAGSBESKATTNING PÅ INCITAMENTEN ATT INVESTERA PÅDEN INRE MARKNADEN
Syftet med analysen
Marginal-
skattesatserna och
de genomsnittligaeffektiva
bolagsskatte-
satserna beskrivs.I kommissionens undersökning av företagsbeskattning redogörs för
uppskattningar av de effektiva bolagssk attesatserna (mar ginalskattesatser
och genomsnittliga skattesatser) för inhemska och gränsöverskridandeinvesteringar i de femton EU-länderna (samt i vissa fall i Förenta staterna
och Kanada), samtidigt som hänsyn tas till olika former av investeringar itillverkningssektorn samt till olika finansieringskällor.
Metod för att beräkna effektiva skattesatser
De oftast använda indikatorerna vid analys av beskattningens inverkan på investeringsbeteendet
grundar sig på en framåtblickande analys och inbegriper en beräkning och jämförelse av det effektiva
skattetrycket för hypotetiska framtida investeringsprojekt, eller alternativt av det effektiva
skattetrycket för hypotetiska framtida modellföretags beteende, på grundval av de lagstadgade delarna
av skattesystemen.
Dessa angreppssätt möjliggör internationella jämförelser och är särskilt avpassade för att ge en
indikation på det allmänna mönster för incitament till investeringar som beror på olika nationella
skattelagstiftningar samt det internationella skattesystemets funktion.
Andra metodmässiga angreppssätt som grundar sig på historiska uppgifter kan även användas för att
beräkna det effektiva bolagsskattetrycket. Dessa är inriktade på andra frågor än de som tas upp i den
aktuella undersökningen och kan leda till andra resultat.
I kommissionens undersökning bygger huvuddelen av  beräkningen på en metod som inbegriper en
beräkning av det effektiva skattetrycket för hypotetiska framtida investeringsprojekt i
tillverkningssektorn. Rent tekniskt grundar sig analysen på en reviderad och utökad användning av den
så kallade King & Fullerton-metoden, som beskrivits av Devereux och Griffith (1998). Den
beräkningen är kompletterad med uppgifter från "European Tax Analyzer"-modellen, i vilken den
metod med typföretag som utvecklats av universitetet i Mannheim används.
Effektiva skattesatser kan beräknas för en så kallad "marginalinvestering" (där avkastningen efter skatt
endast är lika med den alternativa marknadsräntan), eller för "infra-marginal"-investeringar eller
"genomsnittliga" investeringar (dvs. investeringar som ger upphov till en extra vinst).
Det är värt att notera att de siffermässiga resultaten i stor utsträckning är avhängiga av de antaganden
som ligger till grund både för den hypotetiska investeringen och för det framtida företagets beteende
liksom av den ekonomiska ramen.
Dessa angreppssätt medger inte heller att alla relevanta delar av skattesystemen beaktas vid
beräkningen. De viktigaste aspekterna av skattesystemen, såsom skattesatserna och skattebasernas
huvudbeståndsdelar samt själva skattesystemet är dock inbegripna.
7Den ekonomiska
metoden möjliggör
värdefulla
allmänna
slutsatser, men
några varningsordär nödvändiga.Syftet med den stora mängd data som beräknats är inte att lägga fram
"allmänt gällande värden" beträffande det effektiva skattetrycket i olikaländer, utan snarare att ge  indikatorer, eller belysa inbördes
förhållanden i en rad relevanta situationer . De effektiva skattesatserna
i en enskild medlemsstat beror i själva verket på det specifikainvesteringsprojektets egenskaper och den metod som använts.
Flera allmänna slutsatser  kan dock dras på grundval av resultaten. Dessa
kan bidra till att förklara hur medlemsstaternas skattesystem skaparincitament för fördelning av resurser. Ett slående inslag i den kvantitativaanalysen är att de relevanta slutsatserna och tolkningarna förblir
relativt oförändrade i de olika situationerna.
Med hänsyn till att de kvantitativa resultaten i stor utsträckning är
avhängiga av de bakomliggande anta gandena och att de metoder som
tillämpats inte medger att hänsyn tas till alla relevanta aspekter avbeskattningen, bör de siffermässiga resultaten  förstås som en
summering och kvantifiering av skattesystemets viktigaste
grunddrag , vilket gäller för alla beräkningar som grundar sig på
framåtblickande metoder.
Beskattning är
endast en av de
avgörande
faktorerna vidinvesterings- och
finansieringsbeslut.Analysen som sådan ger inte någo t empiriskt stöd för beskattningens
inverkan på faktiska e konomiska beslut. Fastän empiriska
undersökningar visar att det finns ett samband mellan beskattning
och beslut om geografisk placering , ansågs det mot bakgrund av
svagheterna i de befintliga metoderna och deras begränsningar till följdav bristen på data att inget av de befintliga angreppssätten på ettmeningsfullt vis kunde ha använts vi d den aktuella undersökningen utan
att arbetets omfattning skulle ha utökats väsentligt.
Beskattning är naturligtvis endast en av de avgörande faktorerna vid
investerings- och finansieringsbeslu t. En rad andra strukturella och
ekonomiska villkor är viktiga faktorer  för investeringsbeteendet. Vilka av
dessa faktorer som relativt sett är de viktigaste beror mycket på slaget avinvesteringsbeslut i det enskilda fallet.
Neutralitet och snedvridande verkningar
Skillnaderna i de
effektivaskattesatserna är
stora inom EU.Även med hänsyn till ovanstående faktorer är resultaten av den
kvantitativa analysen för 1999 ganska upplysande. Det finns en stor
variation i det effe ktiva skattetryck  som investerare hemmahörande i
olika medlemsstater i EU drabbas av, samt i det sätt på vilket varje landbehandlar investeringar i eller från andra länder (se tabellerna i slutet av
detta meddelande).
Skillnaderna i de inhemska effektiva bolagsskattesatserna är omkring 37
procentenheter när det gäller margin alinvesteringar (mellan -4,1 % och
33,2 %) och omkring 30 procentenhet er när det gäller mer lönsamma
investeringar (mellan 10,5 % och 39,7 %).
I den internationella analysen kan skillnaderna i de effektiva
8skattesatserna för dotterbolag belägna i olika värdländer även överstiga
30 procentenheter. Likaså kan skillnaderna i de effektiva skattesatsernaför dotterbolag som är verksamma i ett visst land överstiga 30procentenheter beroende på va r deras moderbolag är beläget.
I varje medlemsstat har skattesystemen en tendens att gynna investeringar
i immateriella tillgångar och mask iner och från skattesynpunkt är
främmande kapital den mest effektiva finansieringskällan.
Över hela skalan av inhemska och gränsöverskridande indikatorer finns
det en anmärkningsvärd övere nsstämmelse när det gäller
medlemsstaternas relativa ställning, särskilt i den övre och undre delen avintervallet.
När den inhemska analysen uppd ateras så att hänsyn tas till
skattesystemen 2001, är den övergripa nde bilden i stort sett oförändrad
jämfört med 1999. Som en följd av ett mönster med allmänt sjunkande
lagstadgade skattesatser (fastän me d relativt små sänkningar, bortsett från
Tyskland) gynnades dock mer lönsa mma investeringar av sänkningar av
de effektiva skattesatserna i ett flertal länder. Till följd härav minskadeskillnaderna i de inhemska effektiva skattesatserna för en mer lönsaminvestering från 30 till 26 procentenheter.
Dessa stora skillnader kan påverka den internationella
konkurrenskraften för EU-företag som är belägna i olika
medlemsstater och utgör incitament för företagen att välja den från
skattesynpunkt mest gy nnsamma geografiska placeringen för sina
investeringar , vilket kanske inte är de n mest effektiva geografiska
placeringen om man bortser från skatterna. Om detta är fallet kanskillnader i företagsbeskattningens effektiva nivåer tyda på en ineffektivfördelning av resurser och därmed välfärdskostnader. I den härundersökningen har det inte gjorts någr a försök att kvantifiera storleken
på den eventuella effektivitetsförlust eller välfärdskostnad som kan hängasamman med de befintliga skillnaderna i de effektiva bolagsskattesatsernai Europeiska unionen. Storleken på skatteskillnaderna och
skattevariationerna  förtjänar likväl att uppmärksammas  även om en
del yttre faktorer liksom olika legitima mål för skattepolitiken kanberättiga en viss avvikelse från måle t att uppnå en neutral beskattning.
Den sammanlagda
nationellanominella
skattesatsen är den
skattefaktor som är
mest relevant för
konkurrenskraft,incitament till
geografisk
placering och
finansieringsbeslut.Skillnaderna i EU kan inte förklaras av något enskilt inslag i de nationella
skattesystemen. Analysen av de allmänna systemen visar emellertid attom man bortser från system med skatteförmåner kan olika nationella
nominella skattesatser (lagstadgade skattesatser, tilläggsavgifter ochlokala skatter) förklara flertalet av skillnaderna i de effektivabolagsskattesatserna mellan ländern a både i den inhemska och den
gränsöverskridande analysen. Skillnaderna i skattesatserna mer än
kompenserar för skillnaderna i skattebaserna . Hänsyn måste tas till
dessa slutsatser i diskussionerna om  de kompenserande verkningarna på
det effektiva skattetrycket av en bred skattebas jämfört med en relativt lågskattesats.  Skattesatsernas relativa vikt vid fastställandet av företagenseffektiva skattetryck ökar när investeringens lönsamhet ökar. Följaktligen
9tenderar eventuella kompenserande verkningar av en smalare
skattebas på de effektiva skattesatserna att försvinna när
lönsamheten ökar .
I den mån som
beskattningen har
någon betydelse
skulle införandet
av en gemensam
skattesats i EUsannolikt medverka
till att minska
ineffektiviteten med
avseende på
geografiskplacering.En isolerad simulering av verkni ngarna av en hypotetisk harmonisering
av särskilda aspekter av skattesystemen visar följande:
/g183 Införandet av en enhetlig lagstad gad skattesats i EU skulle få en
betydande inverkan genom att minska variationen  - både mellan
moderbolag och mellan do tterbolag - i marginalskattesatserna och de
genomsnittliga effektiva skattesatserna i EU-länderna. Inget annatpolitiskt scenario har en sådan betydande inverkan på variationen i deeffektiva skattesatserna.
/g183 Scenarier med en gemensam skattebas eller ett system som består
i att tillämpa definitionen av "home country tax base"
("skattebasen i en koncerns hemland") på ett multinationellt
företags vinster i EU tenderar at öka variationen i de effektiva
skattesatserna om de sammanlagda nominella skattesatserna hålls
konstanta .
Det bör emellertid noteras att dessa slutsatser är resultatet av en statisk
analys. Ingen bedömning görs därför av de dynamiska effekter ochmöjliga reaktioner som en harmonisering av särskilda aspekter avbeskattningen för med sig. I ett dynamiskt sammanhang är det möjligt attden öppenhet som sa mmanhänger med harmoniseri ngen av skattebasen
skulle medföra en konvergens mellan de lagstadgade bolagsskattesatserna
och således leda till en minskning i variationen i de effektivaskattesatserna.
Det är
medlemsstaternas
sak att besluta om
skattenivåerna.Den kvantitativa analysen i ko mmissionens undersökning ger med
utgångspunkt från en gedigen och internationellt känd teoretisk ram en
bild av skillnaderna i bolagsskattesatserna i EU och skälen till dessaskillnader. Kommissionen önskar dra uppmärksamhet till de viktigaste
resultaten av den här bilden. Skillnaderna i de effektiva skattesatserna ärhöga i EU och den sammanlagda natione lla skattesatsen är den viktigaste
faktorn från skattesynpunkt när det gäller dessa skillnader. När skadliga
system med skatteförmåner avskaffas i EU kommer skillnaderna i denominella skattesatserna att erbjuda alternativa möjligheter tillskatteplanering. I samband med den nära förestående utvidgningen kan
den här trenden komma  att förstärkas.
I kommissionens undersökning analyseras inte utvecklingen av de
effektiva skattesatserna över tiden och effekterna av skattekonkurrens.
Som nämns ovan görs det inte heller i kommissionens undersökning
någon bedömning av storleken på even tuella välfärdsförluster i samband
med de befintliga skillnaderna i effektiva bolagsskattesatser i EU:smedlemsstater. I nuläget finns det in te någon övertygande bevisning som
föranleder kommissionen att rekomme ndera specifika åtgärder rörande
tillnärmningen av de nationella bolagsskattesatserna eller fastställandet aven lägsta bolagsskattesats.
10Skatteneutralitetsmålet är uppenbarligen inte det enda legitima målet för
skattepolitiken och beskattningen utgör till sist ett politiskt val och enavvägning mellan ren ekonomisk effe ktivitet och andra legitima politiska
mål. I vilken utsträckning eventuell ineffektivitet kan godtas på den inremarknaden på grund av skillnader  i nationell praxis vad gäller
företagsbeskattning är till sist en fråga om ett politiskt val.
I det här sammanhanget är det värt att erinra om att "i enlighet med
subsidiaritet sprincipen ankommer det på medlemsstaterna att besluta
om nivån på skatterna  på detta område", såsom det nyligen
konstaterades i meddela ndet om skattepolitiken i Europeiska unionen
[KOM(2001)260].
Kommissionen kommer emellertid a tt noggrant övervaka utvecklingen av
de effektiva bolagsskattenivåerna i EU :s medlemsstater i syfte att bedöma
de dynamiska effekterna av pågående reformer.
4. UNDANRÖJANDE AV SKATTEHINDE R FÖR GRÄNSÖVERSKRIDANDE
EKONOMISK VERKSAMHET PÅ DEN INRE MARKNADEN
Avskaffande av hindren
Det finns
fortfarande
betydande
bolagsskattehinderför gräns-
överskridande
ekonomisk
verksamhet på den
inre marknaden.I kommissionens undersökning konstatera s det att det finns ett antal
områden där bolagsskattesystemen innehåller eller leder till hinder  för
gränsöverskridande handel, etableri ngar och investeringar eller hindrar
gränsöverskridande ekonomisk verksa mhet på den inre marknaden. De
ytterligare skatte- eller fullgörandekostnader som sammanhänger medaffärsverksamhet i mer än en medlemsstat och som förorsakas av dessahinder undergräver de europeiska företagens internationella
konkurrenskraft och innebär ett slöseri med resurser . De olika
hindren analyseras i detalj i undersökningen och i bifogadesammanfattning återfinns en översik t över de viktigaste frågorna, i
synnerhet följande:
/g183 Vinster måste fördelas på grundval  av marknadspriser (den s.k.
armslängdsprincipen) genom separa t redovisning, dvs. transaktion för
transaktion. Detta ger bland annat upphov till ett antal problem
rörande den skattemässiga behandlingen av transferprissättning
inom koncerner, särskilt i form av höga fullgörandekostnader ochpotentiell dubbelbeskattning.
/g183 Gränsöverskridande inkomstflöden mellan  närstående bolag
omfattas ofta av ytterligare beskattning. I synnerhet medför källskattpå betalningar av utdelning, räntor  och royalty inom koncerner, vilka
gjorts i god tro, en risk för dubbelbeskattning och denöverensstämmer inte med tanke n med den inre marknaden.
Räckvidden för moder/dotterbolag sdirektivet (90/435) är för
begränsad och genomförandet av det direktivet varierar i hög grad
mellan medlemsstaterna, vilket minskar dess effektivitet.
/g183 Det finns betydande begränsningar för gränsöverskridande
1115 skatteområden
på den inre
marknaden är
orsaken till
hindren.förlustavdrag , vilket kan leda till (e konomisk) dubbelbeskattning.
Förluster i dotterbolag har i allmänhet inte någon inverkan på
beskattningen av moderbolag i EU, och förluster i fasta driftsställen
kan endast kvittas mot huvudkontor ets vinster under särskilda
omständigheter.
/g183 Omstruktureringar över gränserna ger upphov till betydande
skatteuttag. Enligt fusionsdire ktivet (90/434) medges uppskov med
bolagsskatt vid sådana omstrukturer ingar, men direktivets räckvidd är
för begränsad och genomförandet av det varierar i hög grad mellan
medlemsstaterna, vilket minskar dess verkan. Skatterna pårealisationsvinster och överlåtelse skatterna vid gränsöverskridande
omstruktureringar är ofta oöverstigli gt höga, vilket gör att företagen
tvingas bibehålla organisationsst rukturer som inte är ekonomiskt
optimala.
/g183 Till följd av motstridiga beskattningsrätter föreligger det en avsevärd
risk för dubbelbeskattning. Detta  gäller alla frågor som har
konstaterats utgöra hinder. De sä rskilda problem som hänför sig till
dubbelbeskattningsavtal  i EU ökar svårigheterna.
/g183 Vissa skattesystem gynnar inhemska investeringa r. Detta gäller
t.ex. de avräkningssystem (imputation systems) som fleramedlemsstater fortfarande använde r, enligt vilka enbart inhemska
aktieägare beviljas särskilda skattelättnader.
/g183 De flesta av dessa problem härrör från det faktum att företagen i EU
måste rätta sig efter upp till femton olika uppsättningar av
bestämmelser . Med hänsyn till att dessa företag i ökande
utsträckning betraktar EU som en marknad , strider detta mot
ekonomiskt effektiva affärsplaner och affärsstrukturer. Mångfalden
vad gäller skattelagstiftning, avtal och praxis medför betydandefullgörandekostnader och utgör i si g ett hinder för gränsöverskridande
ekonomisk verksamhet.
Både riktade och
övergripande
lösningar är
nödvändiga för attövervinna dessa
hinder.Det finns två slag av lösningar för att undanröja bolagsskattehindren på
den inre marknaden, nämligen sådana som är inriktade på särskildahinder och sådana som på ett övergripande sätt avskaffar samtliga ellerflertalet hinder "i ett slag". Syftet  med samtliga lösninga r är att undanröja
risken för dubbelbeskattning och skatt på gränsöverskridandeomstruktureringar och att minska fullgörandekostnaderna och den
rättsliga osäkerheten. Samtliga medför specifika fördelar och nackdelar.
Enligt kommissionens mening  är det endast med en  tvådelad  strategi
som det finns någon realistisk möjlighe t att undanröja hindr en och således
säkerställa att den inre marknadens hela potential förverkligas och att
målen från möte t i Lissabon uppnås.
/g183 Riktade åtgärder kommer att bidra till att lösa de mest brådskande
problemen på kort- och medellång sikt.
12/g183 En övergripande lösning som innebär att företagen kan använda en
konsoliderad bolagsskattebas för si n verksamhet inom EU kommer
att utgöra en systematisk och mera långsiktig lösning.
Riktade åtgärder
på specifika
områden är
nödvändiga som ett
första steg.En övergripande lösning är ett bättre och mer definitivt svar på de
nuvarande problemen men det kr ävs fortfarande mer tekniskt
förberedelsearbete innan särskilda fö rslag kan läggas fram. De riktade
korrigeringsåtgärderna är under alla  omständigheter nödvändiga på kort
sikt för att förbättra den befintliga EU-lagstiftningen rörandeföretagsbeskattning och för att genom lämpliga initiativ avseende icke-bindande regler och samarbete med a lla berörda parter säkerställa att
dessa korrigeringsåtgärder tillämpas på ett samordnat sätt. Några riktadeåtgärder, exempelvis vad gäller problem med dubbelbeskattningsavtal,
kan samtidigt tjäna som förberedelser inför en övergripande ordning ,
medan andra kommer att fo rtsätta att vara nödvändiga  (t.ex. sådana som
är inriktade på gränsöverskridande omstrukturering). Under den närmaste
framtiden kommer tyngdpunkten således a tt ligga på en förbättring av de
nuvarande reglerna och tillämpningen av dem.
Riktade åtgärder
I samförstånd med
medlemsstaterna
kommer
kommissionen att
utarbeta
vägledningrörande
verkningarna av
EG-domstolens
rättspraxis.I undersökningen konstateras ett behov av att utveckla en mer allmän
förståelse för den inverkan som vik tiga domar från EG-domstolen har på
medlemsstaternas bolagsskatteregler och dubbelbeskattningsavtal.Kommissionen anser att offentliggörandet av riktlinjer på det här områdetskulle vara till hjälp inte bara för medlemsstaterna utan även för företagoch nationella domstolar. Så dana riktlinjer skulle underlätta efterlevnaden
av bestämmelserna i fördraget och väsentligt bidra till att skattehindrenundanröjs på den inre marknaden. Europaparlamentet bör i största
möjliga utsträckning vara involverat i detta genom befintliga mekanismer
för samråd med parlamentet.
→ Kommissionen föreslår att vägledning rörande viktiga domar
från EG-domstolen  utarbetas och att genomförandet av dessa
riktlinjer samordnas genom att kommissionen utfärdar
meddelanden. Kommissionen kommer därför att fortsätta och utöka
det program med möten med me dlemsstaterna som inleddes 2001.
Kommissionen
kommer att föreslå
en utökning och
förbättring av
gällande direktiv
om direktbeskattning.
Kommissionen
kommer att utfärda
vägledningModer/dotterbolagsdirektivet och fusionsdirektivet anses allmänt ha haft
stor betydelse för avskaffandet av  skattehinder för koncerner i EU.
Kommissionen lade 1993 fram försla g till ändringar av direktiven
[KOM(93)293]. Undersökningen visar a tt direktiven skulle kunna utökas
och förbättras på olika sätt för att t äcka ett bredare spektrum av företag,
skatter och transaktioner. I synnerhe t bör direktivens räckvidd inbegripa
alla enheter som omfattas av bolagsskatt och särskilt de företag som iframtiden kommer att drivas enligt Europabolagsordningen ( Societas
Europeae - SE).
Moder/dotterbolagsdirektivet behöver ä ndras så att det täcker både direkt
och indirekt aktieinnehav. Alternativt skulle ett lägre minimitröskelvärde
13rörande de
viktigaste frågorna
om genomförande.för innehav ha en liknande korrigera nde inverkan. Där fusionsdirektivet
är tillämpligt bör särskild överlåtelseskatt vid gränsöverskridandeomstruktureringar (särskilt för fast  egendom) innefattas i direktivet
rörande skatt på kap italtillskott [69/335/EEG och 85/303/EEG]. Vidare
behöver räckvidden för dessa direk tiv och vissa viktiga gällande
bestämmelser i direktiven klarläggas ytterligare.
→ Efter tekniska samråd med me dlemsstaterna under 2002 kommer
kommissionen att prioritera  framläggandet av nödvändiga
ändringar av de befintliga förslagen till en utökning av räckvidden
för fusionsdirektivet och mo der/dotterbolagsdirektivet 2003.
→ Samtidigt kommer kommissionen att utfärda en detaljerad
vägledning  för hur den anser att de ssa bestämmelser, särskilt
sådana som rör skatteflykt och missbruk, bör genomföras.
En innovativ
lösning krävs
beträffande
kvittning av
förluster över
gränserna.
Kommissionen
kommer under alla
omständigheter att
dra tillbaka sitt
nuvarande förslagtill direktiv på det
här området.Problemet med kvittning av förluster över gränserna är en av de
viktigaste frågorna för industrin oc h samtidigt den svåraste att komma till
rätta med genom särskilda åtgärder. I undersökningen har två ganskaolika riktade åtgärder studerats, vilka skulle ge följande alternativa
resultat:
/g183 En ändrad version av kommissionens  befintliga förslag
[KOM(90)595] på det här området. Den skulle göra det möjligt för
moderbolag att ta hänsyn till förluster både i fasta driftsställen och idotterbolag som är belägna i en annan medlemsstat.
/g183 En mer komplett ordning för konsolidering av koncernintäkter enligt
det danska sambeskattningssystemet , vilket i vissa fall gör det
möjligt för danska moderbolag samt deras filialer och även derasutländska dotterbolag att sambeskattas i Danmark. Härigenom kan
moderbolaget ta hänsyn till förluster i utländska dotterbolag (ochfilialer). Detta skulle vara ett försök att uppnå  en större symmetri
mellan beskattning av vinst och kvittning av förlust.
Mot bakgrund av att medlemsstaterna  har varit motvilliga att överväga
några EU-initiativ på det här området krävs det en ny omgång med
tekniska förberedande möten  innan någon åtgärd rimligen kan vidtas.
Vid diskussionerna måste beaktas att frågan om förlustutjämning ocheventuell koncernkonsolidering nära sammanhänger med de övergripande
lösningar som diskuteras nedan.
→ Kommissionen kommer att dra tillbaka sitt tidigare förslag till
direktiv  rörande gränsöverskridande kvittning av förluster och,
med början 2002, hålla rå dgivande möten med medlemsstaterna om
de tekniska möjligheterna att föra den här frågan framåt. Samtidigt
med utvecklingen av mer övergripande lösningar kommer
kommissionen särskilt att undersöka  den danska modellen och
lägga fram en rapport om sina avsi kter vad gäller la gstiftning på det
här området före utgången av 2003.
14Det finns
verkningsfulla
metoder för att
förhindra eller
undanröja
dubbelbeskattning isamband med
transfer-
prissättning.
"Förhandspris-
överenskommelser"(Advance Pricing
Agreements) och
samordning mellan
medlemsstaterna
och mellanmedlemsstaterna
och företagen bör
uppmuntras.
Skiljedoms-
konventionenmåste förbättras
och omvandlas till
ett instrument inom
ramen för
gemenskaps-
lagstiftningen.De hinder och problem som konstate rats rörande beskattningen av
transaktioner inom koncerner (transferp rissättning) är av varierande slag,
men samtliga blir allt viktigare och br ådskande åtgärder är nödvändiga.
Kommissionen anser det viktigt att ta hänsyn till skatteförvaltningarnasoch företagens berättigade oro och utveckla en allmänt godtagbar
praxis  på det här området. Detta kan uppnås genom en dialog på EU-
nivå.
Kommissionen önskar till exempel uppmunt ra medlemsstaterna att införa
eller utöka bilaterala eller multilaterala program rörande"förhandsprisöverenskommelser " (Advance Pricing Agreement ).
Kommissionen föreslår även en bättre samordning mellan
medlemsstaterna när det gäller kraven på dokumentation  och
tillämpningen av de olika metoderna . En sådan samordning bör bygga
på och komplettera OECD:s verksamhet på det här området. Allt dettaskulle minska fullgörandekostnaderna  och osäkerheten i samband med
transferprissättning.
På andra områden krävs en mer traditionell lösning.
Skiljedomskonventionen (vars förlängning fortfarande inte har ratificerats
i samtliga medlemsstater) har varit i kraft under många år, mentillämpningen av den ger fortfa rande upphov till många problem. Mot
bakgrund av omfattningen av dessa problem ochskiljedomskonventionens  unika karaktär, be traktar kommissionen
förbättringen av den som en prior iterad fråga. Konventionens brister
måste undanröjas och bestämmelser na i den bör omfattas av EG-
domstolens tolkning, helst genom att konventionen omvandlas till ettinstrument inom ramen för gemenskapslagstiftningen. Förutsatt att detfinns skyddsåtgärder för att förhindra aggressiv skatteplanering, börramar fastställas för förhandsöverenskommelse mellan berördaskatteförvaltningar eller åtminstone samråd innan skatteförvaltningarnagör ändringar av transferpriser.
→ Under första halvåret 2002 ko mmer kommissionen att sammankalla
ett stående " Gemensamt forum för transferprissättning " med
deltagande av medlemsstat erna och företrädare för företagen för att
- undersöka vilka frågor som kan åtgärdas utan
lagstiftningsinitiativ, t.ex. utarbetande och utbyte av bästa
metoder för "förhandsprisövere nskommelser" (Advance Pricing
Agreements) och dokumentationskrav,
- undersöka utrymmet för att förbä ttra och göra metoderna för
transferprissättning mer enhetliga inom ramen för OECD:s
riktlinjer,
- undersöka nödvändiga förbättri ngar av skiljedomskonventionen
i syfte att lägga fram ett form ellt förslag till direktiv 2003, vilket
innebär att den skulle omvandlas till ett instrument inom ramen
för gemenskapslagstiftningen.
15→ Kommissionen kommer att fastställa arten av ytterligare initiativ
mot bakgrund av disskussionerna i forumet, bland annat med
beaktande av att den nuvarand e skiljedomskonventionen löper ut
2005.
Ett gemensamt
angreppssätt vad
gäller frågor om
dubbel-
beskattningsavtal
kommer att bidratill att de
nuvarande
problemen
övervinns.
Kommissionen tror
på möjligheten av
en EU-version avOECD:s
modellavtal.Även om berörda medlemsstater naturligtvis måste fullborda sitt nät av
dubbelbeskattningsavtal med övriga medl emsstater, finns det inte någon
annan specifik åtgärd som framstår som en "uppenbar" lösning på dekomplicerade problemen i samband me d dubbelbeskattningsavtalen i EU.
Kommissionen anser emellertid att medlemsstaternas nuvarande
beskattningsavtal bör förbättras så att de bättre överensstämmer medprinciperna för den inre marknaden i EG-fördraget, och att en bättre
samordning  av avtalspolicyn i förhålla nde till trejdeländer är nödvändig.
Vidare finns det ett stort behov av ett bindande skiljedom sförfarande när
konflikter uppstår mellan avtalspart erna  om tolkningen och
tillämpningen av ett avtal, vilka kan leda till dubbelb eskattning eller
utebliven beskattning.
Enligt kommissionens mening är de n mest lovande vägen mot ett
sammanhängande förverkliga nde av dessa mål på lång sikt att enas om en
EU-version av OECD:s modellavtal med kommentarer  (eller av vissa
artiklar), som uppfyller de särskild a krav som sammanhänger med EU-
medlemsskapet. Detta skulle lämna det befintliga bilaterala systemetoförändrat. För en sådan uppgift krävs naturligtvis ett noggrant
förberedande tekniskt arbete tillsammans med medlemsstaterna.
→ Efter tekniska diskussioner med medlemsstaterna har
kommissionen för avsikt att 2004 lägga fram ett meddelande  om
behovet att anpassa vissa  bestämmelser i de
dubbelbeskattningsavtal  som grundar sig på OECD:s modell för
att de skall stämma överens med principerna i fördraget . Detta
kommer att utgöra ett första steg mot ett eventuellt utarbetande av
ett modellavtal för EU.
Hänsyn måste tas
till små och
medelstora företag.Gemenskapen och dess medlemsstater bör naturligtvis samtidigt fortsätta
att stödja OECD:s arbete både vad gäller transferprissättning ochdubbelbeskattningsavtal.
Det bör noteras att ingen av dessa möjliga korrigeringsåtgärder är särskilt
inriktad på stora eller små och medelstora företag. På grund av
problemens art och deras verkningar kommer emellertid internationellt
verksamma små och medelstora företag också att dra fördel  av
undanröjandet av skattehi ndren. I allmänhet finns de t goda skäl att bevilja
små och medelstora företag pr oportionerliga förenklings- och
standardiseringsarrangemang för att minska deras fullgörandekostnadervad gäller skatt. Beroende på slag av åtgärd bör sådana initiativ antingentas på nationell nivå eller, såsom för närvarande är fallet när det gällermervärdesskatt, uttryckligen stödjas på EU-nivå.
165. EN KONSOLIDERAD BOLAGSSKATTEBAS FÖR FÖRETAGENS VERKSAMHET
I EU
Behovet av ett övergripande angrepssätt
Endast en
konsoliderad
bolagsskattebas för
företagens
verksamhet i EU
kan slutligen lösade problem som
bolagsskatte-
systemen i EU står
inför idag.Ovannämnda riktade åtgärder sku lle i viss utsträckning undanröja
skattehindren. Även om samtliga åtgärder genomfördes skulle dock intedet bakomliggande problemet med upp till femton olika skattesystem
avhjälpas. Endast genom en konsoliderad bolagsskattebas  för de
multinationella företagens verksamhet i EU med hjälp av en enhetlig
ram för företagsbeskattning kommer merparten av skattehindren för
gränsöverskridande ekonomisk verksa mhet på den inre marknaden att
hanteras på ett systematiskt sätt. Företag med gränsöverskridande ochinternationell verksamhet inom EU bör i framtiden tillåtas att
/g183 beräkna en koncerns intäkter med användning av en enda uppsättning
regler,
/g183 upprätta konsoliderade räkenska per för skatteändamål (och
därigenom undanröja eventuella sk atteeffekter av rent interna
transaktioner inom koncerner).
Det är viktigt att notera att detta angreppssätt inte strider mot
medlemsstaternas behörighet att fastställa bolagsskattesatser. De skulletillämpa sin nationella skattesats på sin specifika andel av densammantagna skattebasen såsom den beräknas i enlighet med engemensamt överenskommen mekanism.
En konsoliderad bolagsskattebas för företagens verksamhet i EU är det enda medlet att
/g183 väsentligt minska fullgörandekostnaderna till följd av behovet att hantera femton skattesystem på
den inre marknaden,
/g183 inom EU undanröja problemen med transferprissättning,
/g183 möjliggöra kvittning och övergripande konsolidering av vinst och förlust på EU-nivå,
/g183 förenkla många internationella omstruktureringar,
/g183 utan att komma in på personbeskattningsområdet minska något av den komplexitet som beror på
den samtidiga förekomsten av det klassiska systemet och avräkningssystemet när det gäller
internationell beskattning,
/g183 förhindra många situationer med dubbelbeskattning, och
/g183 undanröja många diskriminerande situationer och begränsningar.
En konsoliderad
bolagsskattebas
kommer att
förbättra systemen
för bolagsskatt i
EU i ekonomiskt
avseende.En konsoliderad bolagsskattebas för fö retagens verksamhet i EU skulle
bidra till större  effektivitet, verkningsför måga, enkelhet och öppenhet
i bolagsskattesystemen och undanröj a de luckor som finns mellan de
nationella systemen och som utgör en  fruktbar grund för skatteflykt och
skattefusk. Den skulle leda till minskade fullgörandekostnader, göra detmöjligt för EU att dra full nytta av den inre marknaden och därigenomöka EU-företagens konkurrenskr aft och lägga grunderna till
förverkligandet av de mål som fastställdes vid Europeiska rådets möte iLissabon.
17Kommissionen anser därför att det endast är logiskt att dess politik
rörande företagsbeskattning inriktas på en övergripande lösning  på
problemet med de befintliga gränsöverskridande skattehindren på deninre marknaden. Det framtida arbetet bör inriktas på hur målet med enkonsoliderad bolagsskattebas med gräns överskridande förlustavdrag skall
kunna uppnås, och på hur man på bästa sätt kan utforma och enas om den
nödvändiga fördelningsmekanismen.
→ Kommissionen an ser att det är nödvändigt att
- säkerställa en konsoliderad bolagsskattebas för företagens
verksamhet i EU,
- utveckla en lämplig fördelningsmekanism s om kan godtas av
alla deltagare,
- medlemsstaterna beslutar om de nationella
bolagskattesatser som skall tillämpas.
Möjliga övergripande angreppssätt och tekniker
Det finns olika
tekniskamöjligheter att
uppnå en
konsoliderad
bolagsskattebas.I kommissionens undersökning kartläggs olika tekniska möjligheter  för
att förse företagen med den nödvändi ga konsoliderade skattebasen för
deras verksamhet i EU ("Home State Taxation" ("hemstatsbeskattning"),"Common (Consolidated) Base Taxation" ("beskattning på grundval avgemensam (konsoliderad) skattebas"), "European Corporate Income Tax"("gemensam europeisk bolagsskatt") oc h "harmonised single tax base in
the EU" ("harmoniserad enhetlig skattebas i EU"). Angreppssätten skiljersig huvudsakligen åt vad gäller ambiti onsgraden för en harmonisering av
skattebasen i EU, omfattningen av  de förändringar som krävs för
genomförandet och de politiska omständigheterna i samband med deteventuella införandet av dem. Angreppssätten beskrivs kortfattat ibifogade sammanfattning. Samtliga angreppssätt
/g183 har särskilda fördelar och nackdelar,
/g183 skulle kunna innebära en skattemässig lösning rörande
Europabolagsordningen ( Societas Europeae - SE),
/g183 ger fortfarande upphov till tekniska svår igheter, särskilt när det gäller
tillämpningen av dubbelbeskattningsavtal,
/g183 kräver att en avtalad mekanism utvecklas för fördelning av den
konsoliderade bolagsskattebasen me llan de olika medlemsstaterna,
/g183 i korthet : medför krav på ytterligare analys . Som undersökningen
visar är det inte möjligt att nu lägga fram och genomföra en vissteknisk lösning.
Konsolidering på
EU-nivå är den
viktigaste aspekten.Definitionsmässigt är koncernkonsoliderin g på EU-nivå ett viktigt inslag i
samtliga lösningar. För närvarande tillämpar inte alla medlemsstater denprincipen ens på inhemsk nivå, och endast två medlemsstater tillämparden på internationell nivå, på relativt restriktiva villkor. Enligt alla dessa
18Medlemsstaterna
beslutar om de
tillämpliga
bolagsskatte-
satserna.angreppssätt skulle medlemsstaterna behålla rätten att fastställa
bolagsskattesatserna, vilket enligt den kvantitativa analysen är denviktigaste faktorn för fastställandet av den effektiva skattesatsen. Dettaviktiga inslag i den na tionella behörigheten på
företagsbeskattningsområdet skulle - avsiktligt - förbli oförändrat ochmedlemsstaterna  skulle ha självbestämmanderätt  vad gäller ändringar
av den viktigaste faktorn för skatte inkomsterna. Införandet av en enhetlig
eller gemensam skatteba s skulle kunna leda till att några medlemsstater
anpassar sina skattesatser  för att återspegla förändringar av skattebasen,
men det skulle vara varje medlem sstats sak att besluta om detta.
Goda utsikter för praktiska framsteg
Närmare
samarbete kan
bidra till framsteg.I teorin skulle samtliga övergripande  angreppssätt kunna utformas så att
det inte är nödvändigt att alla medlemsstater delta r. Det är viktigt att
notera att i Nice-fördraget betonades möjligheten till närmare samarbetemellan en grupp av medlemsstater då de t är omöjligt att nå enighet mellan
alla femton medlemsstaterna, även om alla fördelarna med ettövergripande angreppsssätt bara kan uppnås om samtliga medlemsstater
deltar. Inte desto mindre kan detta vara särskilt lämpligt i samband med"Home State Taxation", som förutsätter att endast medlemsstater med enganska enhetlig skattebas deltar. En grupp av medlemsstater  skulle
dock på motsvarande sätt kunna dra förd el av den mekanism som anges i
fördraget för att införa något av de  andra övergripande angreppssätten. I
linje med de principer som överenskom s vid Europeiska rådets möte i
Nice får användningen av det här instru mentet emellertid exempelvis inte
undergräva den inre marknaden, utgöra ett hinder för eller en
diskriminering av handeln, leda till en  snedvridning av konkurrensen eller
påverka de icke deltagande medlem sstaternas befogenheter, rättigheter
och skyldigheter.
Skatte-
förvaltningarnakommer också att
få betydande
fördelar.Det bör noteras att det inte bara är företag som drabbas av alltför höga
fullgörandekostnader. Även skatte förvaltningarna drabbas av höga
kostnader. Transferprissättningen är ett sådant område. Den samtidigaförekomsten av femton olika bolagssk attesystem på en och samma inre
marknad skapar avsevärt utrymme för skattefusk och skatteflykt.
Följaktligen kommer eventuella korrigeringsåtgärder att i vissutsträckning vara till gagn för skatteförval tningarnas effektivitet och
verkningsförmåga . Eftersom alla korrigeringsåtgärder , riktade eller
övergripande, ställer krav på mer öm sesidigt bistånd och administrativt
samarbete mellan medlemsstaterna kommer detta att säkerställa attskatterevisionen fortsätter och faktiskt bör bli me r effektiv. Detta kommer
även att bidra till att säkra att ingen av de korrigeringsåtgärder somövervägs leder till skattefusk.
I viss utsträckning
kan IAS tjäna somutgångspunkt för
utvecklingen av en
gemensam
skattebas.Det är vidare värt att notera att nä r Europaparlamentet och rådet väl har
antagit  kommissionens förslag till förordning [KOM(2001)80], kommer
börsnoterade företag i EU från oc h med 2005 att vara skyldiga att
utarbeta sina konsoliderade räkenska per i enlighet med internationellt
accepterade redovisningsnormer (IAS ). Den tilltagande integrationen av
de finansiella marknaderna och sk apandet av alleuropeiska fondbörser
19kan förväntas ytterligare påskynda harmoniseringen av redovisningen.
Även om den här utvecklingen inte direkt sammanhänger med
beskattningen, kan den allmänt sett bidra till den framtida utvecklingenav en gemensam bolagsskattebas och i viss utsträckning kan IAS fungera
som en användbar referenspunkt.
Europabolagsordningen (S ocietas Europeae - SE)
En konsoliderad
bolagsskattebas är
mycket lovande för
Europabolags-ordningen.I överenskommelsen om Europabolag sordningen vid Europeiska rådets
möte i Nice i december 2000 betonas de t att situationen är brådskande.
Efter det formella antagandet av rättsakterna (dvs. de ändrade förslagentill rådets förordning (EEG) rörande Europabolagsordningen[KOM(91)174] och till ett direktiv  [KOM(91)174] rörande tillägg till
Europabolagsordningen vad gäller arbe tstagarnas ställning) kommer den
nya juridiska formen att vara tillgänglig för företagen under 2004. Tillden tidpunkten måste huvuddelen av den nuvarande och framtida EG-
lagstiftningen, t.ex. moder/dotterbolag sdirektivet och fusionsdirektivet,
göras tillgänglig för de företag som väljer denna nya juridiska form.
Detta är emellertid kanske inte tillräckligt för att göra
Europabolagsordningen till en attraktiv bolagsform. Samtliga fördelar
med inrättandet av ett Eu ropabolag (SE) kan bara uppnås om befintliga
företag kan bilda en sådan enhet utan att drabbas av ytterligare
skattekostnader vid bildandet, oc h undgå några av de befintliga
skattehindren i samband med verksamhet i mer än en medlemsstat.Hittills har inget av dessa krav beaktats och framgången medEuropabolagsordningen kan därför stå på spel. Idén medEuropabolagsordningen är nära för knippad med tanken på ett gemensamt
system för företagsbeskattning. Det arbete rörande tekniska frågor som ärnödvändigt för att företagen skall få en konsoliderad bolagsskattebas för
sin verksamhet i EU kommer därför att särskilt gagna framtida SE-företag, och ett lämpligt " försöksprojekt " skulle kunna införas för
sådana företag.
→ Kommissionen har för avsikt a tt se till att huvuddelen av den
nuvarande EU-lagstiftningen röra nde bolagsskatt kommer att vara
helt tillämplig på företag som bildas enligt
Europabolagsordningen  från och med 2004. Samtidigt kommer
den - parallellt med det övriga arbetet på det här området - att
undersöka de särskilda möjligheterna för en övergripande
bolagsskatteordning och en konsoliderad bolagsskattebas för
företagens verksamhet i EU, vilka skall gälla för SE-företag.
20Uppmuntran till en bred diskussion
Endast ett starkt
stöd kommer att
göra den
konsoliderade
bolagsskattebasentill den framgång
som är nödvändig
för att målen från
Europeiska rådets
möte i Lissabonskall uppnås.Kommissionens stödjande av de n grundläggande tanken med ett
gemensamt system för företagsbeskattning i form av en konsolideradbolagsskattebas för den inre marknade n som den mest lovande vägen för
att öka effektiviteten oc h företagens konkurrenskraft är ett viktigt steg.
Trots de möjligheter som skulle öppnas genom ett närmare samarbete,
eller införandet av Home State Taxation-systemet av en grupp av
medlemsstater, är en förändring av den här storleksordningen en stor
uppgift. Det krävs ett starkt stöd från många olika berörda parter ochoperativa beslut om att eventuellt föra fram ett övergripande angreppssättkan endast bedömas mot bakgrund av medlemsstaternas reaktioner på det
här meddelandet.
Kommissionen anser därför att det första steget bör vara en strukturerad
dialog med deltagande av alla berö rda parter: medlemsstaterna och
kandidatländerna, företrädare för företagen och ekonomiskaaktörer, erfarna fackmän på skatteområdet och akademiker, samt
arbetsmarknadens parter . Dialogen kommer att äga rum i rådet, i
Europaparlamentet och i Ekono miska och sociala kommittén, men
eftersom kommissionen inser att de t finns ett behov att utvidga den
institutionella debatten öns kar den involvera andra specifika forum .
Syftet är tvåfaldigt. För det första att lägga fram det här meddelandet och
öka medvetenheten om att utan åtgärder rörandeföretagsbeskattningssystemen kommer den inre marknaden inte attmedföra alla de ekonomiska förd elar som den skulle kunna ge upphov
till, och att gemenskapen och dess medborgare därför riskerar att gå miste
om potentiell tillväxt, sysselsättning och välfärd. För det andra att säkrastöd för en nödvändig ytterligare analys och utveckling av ett eller fleraav de beskrivna angreppssätten så att förslag till genomförande formelltkan läggas fram.
21→ Kommissionen kommer därför att under första halvåret 2002 i
samarbete med ordförandeskapet arrangera en europeisk
konferens rörande bolagsskatt  för höga företrädare för
regeringarna i EU:s medlemsst ater och i kandidatländerna,
företagsledare, ekonomiska aktörer, högre fackmän på
skatteområdet, arbets marknadens parter och akademiker rörande
företagsbeskattningens framtid på den inre marknaden. Målen
kommer att vara
- att skapa ett forum för att lägga fram olika övergripande
angreppssätt,
- att främja diskussioner mellan berörda parter,
- att bistå kommissionen med att fast ställa hur proj ektet på bästa
sätt kan föras vidare.
Efter konferensen och den följande bredare diskussionen i EU har
kommissionen för avsikt att till 2003 framlägga en rapport om sina
slutsatser vad gäller den följande strategin.
6. FRAMTIDA UTVECKLING OCH SAMMANFATTNING
Kommissionen
föreslår en
åtgärdsstrategi för
att uppnå en
konsoliderad
bolagsskattebas för
företagens
verksamhet i EU.Ett antal specifika och allmänna åtgärder på företagsbeskattningsområdet
har kartlagts i det hä r meddelandet och kommissionen föreslår en
tvådelad strategi  som samtidigt är inriktad på
/g183 omedelbar handling när det gäller riktade åtgärder, och
/g183 inledandet av en bredare dis kussion om generella övergripande
åtgärder,
med målet  att
/g183 säkerställa att företage n i EU får en konsoliderad bolagsskattebas för
sin verksamhet i EU.
22Kommissionen kommer att
– ge vägledning om och samordna genomförandet av EG-domstolens rättspraxis genom att ge
ut meddelanden från kommissionen ,
– öka sina ansträngningar att övervaka medlemsstaternas genomförande av EU:s
skattelagstiftning och i samarbete med medlemsstaterna utarbeta en gemensam vägledning
på det här området,
– ändra sina befintliga förslag om utvidgat tillämpningsområde för fusionsdirektivet och
moder/dotterbolagsdirektivet i syfte att utöka räckvidden och täckningen när det gäller såväl
enskilda skatter som olika slag av transaktioner,
– dra tillbaka sitt gamla förslag till direktiv rörande gränsöverskridande förlustavdrag i syfte
att ersätta det efter tekniska diskussioner med medlemsstaterna och andra berörda parter,
– lägga fram ett förslag till direktiv i syfte att förnya och förbättra skiljedomskonventionen,
– inrätta ett "gemensamt forum för transferprissättning i EU",
– utarbeta ett meddelande om frågor som anknyter till medlemsstaternas
dubbelbeskattningsavtal i syfte att eventuellt sluta ett multilateralt avtal eller träffa en
överenskommelse om en EU-modell,
– kräva att den nuvarande EU-lagstiftningen rörande bolagsskatt kommer att vara helt
tillämplig på företag som bildas enligt Europabolagsordningen från och med 2004. Samtidigt
kommer den - parallellt med det övriga arbetet på det här området - att undersöka de
särskilda möjligheterna för en övergripande bolagsskatteordning och en konsoliderad
bolagsskattebas för företagens verksamhet i EU, vilka skall gälla för SE-företag,
– starta en bred diskussion om företagsbeskattningens framtid på den inre marknaden och
behovet av en grundläggande reformering för att uppnå EU:s mål att bli den mest
konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomin i världen, enligt
överenskommelsen vid Europeiska rådets möte i Lissabon i juni 1999. I det här
sammanhanget kommer kommissionen att åta sig att i samarbete med ordförandeskapet
arrangera en europeisk konferens rörande bolagsskatt för höga företrädare för regeringarna i
EU:s medlemsstater och i kandidatländerna, företagsledare, ekonomiska aktörer, erfarna
fackmän på skatteområdet, arbetsmarknadens parter och akademiker rörande
företagsbeskattningens framtid på den inre marknaden. Målen kommer att vara
– att skapa ett forum för att lägga fram olika övergripande angreppssätt,
– att främja diskussioner mellan berörda parter,
– att bistå kommissionen med att fastställa hur projektet på bästa sätt kan föras
vidare.
– Efter konferensen och den följande bredare diskussionen i EU har kommissionen för avsikt
att till 2003 framlägga en rapport om sina slutsatser vad gäller den följande strategin.
23Tabell 1 Kapitalkostnad och e ffektiv marginalskattesats  (EMTR) per land, åren 1999
and 2001
Tabell 2 Effektiv genomsnittlig ska ttesats per land, åren 1999 and 2001
Tabell 3 Effektiv genomsnittlig skattesats (EATR) när dotterbolaget finansieras med
balanserade vinstmedel, år 1999
Tabell 4 Effektiv genomsnittlig skattesats (EATR) när dotterbolaget finansieras med
nytt eget kapital, år 1999Tabell 5 Effektiv genomsnittlig skattesats (EATR) när dotterbolaget finansieras med
främmande kapital, år 1999
24Tabell 1 Kapitalkostnad och effektiv marginalskattesats (EMTR) per land, åren 1999 och 2001
-per tillgång, finansiering skälla och sammantaget
-endast bolagsskatter
2001 1999 KAPITALKOSTNAD 1999 EMTR 1999
Land
 Bolags-
skattesatser
(1)
Kapitalkost
nad
EMTR
Bolags-
skattesatser
(1)
Ka-
pitalkost-
nad
EMTR
Immat.
tillgångar
Industri-
byggnader
Maskiner
Finansiella
tillgångar
Varulager
Balanserade
vinstmedel
Nytt eget
kapital
Främmande
kapital
Balanserade
vinstmedel
Nytt eget
kapital
Främmande
kapital
Österrike 34,00 5,7 12,6 34,00 6,3 20,9 5,9 6,1 5,9 7,3 6,3 7,5 7,5 4,0 33,3 33,3 -25,0
Belgien 40,17 6,4 22,4 40,17 6,4 22,4 5,2 7,0 5,3 8,0 6,7 8,0 8,0 3,5 37,5 37,5 -42,9
Danmark 30,00 6,4 21,6 32,00 6,4 21,9 4,2 8,1 5,4 7,1 7,1 7,5 7,5 4,4 33,3 33,3 -13,6
Finland 29,00 6,4 21,3 28,00 6,2 19,9 6,1 6,1 5,6 6,8 6,8 7,2 7,2 4,5 30,5 30,5 -11,1
Frankrike 36,43 7,3 31,8 40,00 7,5 33,2 5,2 8,5 8,4 8,0 7,4 9,0 9,0 4,6 44,4 44,4 -8,7
Tyskland 39,35 6,8 26,1 52,35 7,3 31,0 5,4 7,2 5,8 10,0 7,9 9,7 7,6 3,2 48,4 35,5 -56,2
Grekland 37,50 6,0 16,9 40,00 6,1 18,2 6,8 5,1 6,1 5,1 7,4 7,6 7,6 3,4 34,2 34,2 -47,1
Irland 10,00 5,7 11,7 10,00 5,7 11,7 5,3 6,8 5,2 5,5 5,5 5,9 5,9 5,2 15,2 15,2 3,8
Italien 40,2514,3 -15,9 41,2524,8 -4,1 2,9 4,6 3,8 7,7 5,0 5,5 5,5 3,6 10,0 10,0 -38,9
Luxemburg 37,45 6,3 20,7 37,45 6,3 20,7 5,2 6,8 5,3 7,7 6,5 7,7 7,7 3,7 35,1 35,1 -35,1
Nederländerna 35,00 6,5 22,7 35,00 6,5 22,6 5,1 6,9 5,9 7,4 6,9 7,7 7,7 4,1 35,1 35,1 -21,9
Portugal 35,20 6,3 21,0 37,40 6,5 22,5 6,7 6,2 5,2 7,7 6,5 7,9 7,9 3,9 36,7 36,7 -28,2
Spanien 35,00 6,5 22,8 35,00 6,5 22,8 6,5 6,7 5,4 7,4 6,4 7,7 7,7 4,1 35,1 35,1 -21,9
Sverige 28,00 5,8 14,3 28,00 5,8 14,3 5,0 6,0 5,0 6,6 6,6 6,7 6,7 4,3 25,4 25,4 -39,5
Förenade
kungariket30,00 6,7 24,8 30,00 6,6 24,7 5,5 8,2 5,6 6,9 6,9 7,7 7,7 4,8 35,1 35,1 -25,0
Anmärkning: Varje tillgångskolumn motsvarar ett genomsnitt för alla tre finansieringsslagen, sammanvägt med 55 % för balanserad e vinstmedel, 10 % för nytt eget kapital och 35 % för
främmande kapital. Varje finansieringskolumn visar ett icke vägt genomsnitt för alla fem tillgångsslagen. Det sammanlagda genom snittet är ett genomsnitt för alla femton slagen av
investeringar, med samma vikter.(1) Inklusive tilläggsavgifter och lokala skatter.(2) Enligt det italienska systemet med "dubbla intäkter" sänks den lagstadgade bolagsskattesatsen på 36 % 2001 och 37 % 1999 (e xklusive tilläggsavgifter och lokala skatter) till 19 % i vissa
fall. I ovanstående marginalskattefall gäller denna lägre skattesats, med undantag för främmande kapital där den högre skattesa tsen är tillämplig.
25Tabell 2 Effektiv genomsnittlig ska ttesats per land, åren 1999 och 2001
- per tillgång, finansiering skälla och sammantaget
- endast bolagsskatter
EFFEKTIVA GENOMSNITTLIGA SKATTESATSER
1999 1999 Land
Bolagsskattesatser
(1)
2001
Totalt
genomsnitt
2001
Bolagsskattesatser
(1) 1999
Totalt
genomsnitt
1999
Immat.
tillgångar
Industri-
byggnade r
Maskiner
Finansiella
tillgångar
Varulager
Balanserade
vinstmedel
Nytt eget
kapital
Främmande
kapital
Österrike 34,00 27,9 34,00 29,8 28,6 29,2 28,4 33,2 29,9 33,9 33,9 22,3
Belgien 40,17 34,5 40,17 34,5 30,7 36,1 31,0 39,2 35,3 39,1 39,1 25,8
Danmark 30,00 27,3 32,00 28,8 21,3 34,7 25,3 31,2 31,2 32,3 32,3 22,1
Finland 29,00 26,6 28,00 25,5 24,8 24,8 23,1 27,3 27,3 28,8 28,8 19,3
Frankrike 36,43 34,7 40,00 37,5 30,6 40,6 40,1 39,0 37,1 42,1 42,1 28,8
Tyskland 39,35 34,9 52,35 39,1 33,9 39,0 34,9 46,8 40,8 46,1 40,1 27,7
Grekland 37,50 28,0 40,00 29,6 35,5 30,4 33,4 11,6 37,1 34,4 34,4 20,8
Irland 10,00 10,5 10,00 10,5 8,9 15,8 8,2 9,8 9,8 11,7 11,7 8,2
Italien 40,25 27,6 41,25 29,8 24,9 29,8 27,4 36,1 31,1 31,8 31,8 26,1
Luxemburg 37,45 32,2 37,45 32,2 28,6 33,7 29,2 36,6 32,9 36,6 36,6 24,0
Nederländerna 35,00 31,0 35,00 31,0 26,7 32,4 29,2 34,2 32,5 35,1 35,1 23,3
Portugal 35,20 37,0 37,40 32,6 33,2 31,8 28,6 36,5 32,8 37,0 37,0 24,5
Spanien 35,00 31,0 35,00 31,0 31,1 31,8 27,4 34,2 30,7 35,2 35,2 23,3
Sverige 28,00 22,9 28,00 22,9 19,6 23,4 19,7 25,7 25,7 26,0 26,0 17,1
Förenade
kungariket30,00 28,3 30,00 28,2 24,2 33,7 24,7 29,3 29,3 31,8 31,8 21,6
Anmärkning: Varje tillgångskolumn motsvarar ett genomsnitt för alla tre finansieringsslagen, sammanvägt
med 55 % för balanserad vinst, 10 % för nytt eget  kapital och 35% för fr ämmande kapital. Varje
finansieringskolumn visar ett icke vägt genomsnitt för alla fem tillgångsslagen. Det sammanlagda
genomsnittet är ett genomsnitt för alla femton slagen av investeringar, med samma vikter.
(1) Inklusive tilläggsavgifter och lokala skatter.
26Tabell 3 Effektiv genomsnittlig skattesats (EATR) när do tterbolaget finansieras med ba lanserade vinstmedel, år 1999
- endast bolagsskatter; vägt genomsni tt av finansiering från moderbolaget
EATR
%
till
Österrike
Belgien
Danmark
Finland
Frankrike
Tyskland
Grekland
Irland
Italien
Luxemburg
Nederländern
a
Portugal
Spanien
Sverige
Förenade
kungariket
Genomsnitt
från:
Österrike (33,9) * 39,1 32,3 28,8 42,1 46,1 34,4 11,7 31,8 36,6 35,1 37,0 35,2 26,0 31,8 33,4
Belgien 29,9 (39,1) 28,7 25,0 38,1 42,1 30,4 8,1 28,0 32,6 31,2 33,0 31,2 22,2 27,9 29,2
Danmark 30,1 35,4 (32,3) 25,0 38,4 42,4 30,6 7,8 28,1 32,8 31,3 33,2 31,4 22,2 28,0 29,8
Finland 30,6 35,9 29,2 (28,8) 38,9 42,9 31,0 8,3 28,6 33,3 31,8 33,7 31,9 22,7 28,5 30,5
Frankrike 29,5 34,8 28,3 24,5 (42,1) 41,8 30,0 7,5 27,6 32,3 30,8 32,7 30,8 21,7 27,5 28,6
Tyskland 20,1 26,4 18,8 14,3 29,8 (46,1) 25,4 -5,7 17,9 23,4 21,6 23,8 21,7 11,0 17,7 19,0
Grekland 32,9 34,5 32,9 31,8 37,5 41,5 (34,4) 27,9 27,5 33,4 33,5 33,9 33,5 30,3 33,2 33,2
Irland 32,7 38,0 31,2 27,6 41,0 45,0 33,2 (11,7) 30,7 35,4 34,0 35,8 34,0 24,8 30,6 33,8
Italien 30,3 35,5 29,0 25,3 38,4 42,4 30,7 8,4 (31,8) 32,9 31,5 33,3 31,5 22,5 28,2 30,0
Luxemburg 29,4 34,8 28,2 24,4 37,8 41,8 29,9 7,1 27,5 (36,6) 30,7 32,6 30,7 21,6 27,3 28,8
Nederländerna 33,9 39,1 32,3 28,8 42,1 46,1 34,4 11,7 31,8 36,6 (35,1) 37,0 35,2 26,0 31,8 33,3
Portugal 30,2 35,5 29,0 25,2 38,4 42,3 30,7 8,3 28,3 32,9 31,4 (37,0) 31,5 22,5 28,2 29,6
Spanien 29,7 35,1 28,4 24,6 38,1 42,1 30,2 7,4 27,8 32,5 31,0 32,9 (35,2) 21,8 27,6 29,2
Sverige 30,8 36,1 29,4 25,7 39,1 43,1 31,2 8,5 28,8 33,5 32,0 33,9 32,1 (26,0) 28,7 30,9
Förenade
ki k t30,3 35,6 29,0 26,5 38,6 42,7 32,9 22,1 28,3 33,1 31,6 33,5 31,6 24,8 (31,8) 31,5
Kanada 40,1 44,5 32,3 33,4 43,8 50,4 34,4 11,7 38,3 38,5 37,1 48,4 41,2 28,4 31,8 37,0
Förenta staterna 31,8 36,9 30,3 29,1 39,7 43,5 33,0 25,0 29,9 34,4 33,0 38,6 35,0 27,6 30,7 33,2
Genomsnittligt 30,0 35,4 29,0 25,5 38,4 43,0 31,1 9,9 28,0 32,9 31,2 33,3 31,6 22,9 28,4 30,1
 * Uppgifterna inom parentes visar motsvarande inhemska effektiva genomsnittliga skattesatser
27Tabell 4 Effektiv genomsnittlig skatte sats (EATR) när dotterbolaget finans ieras med nytt eget kapital, år 1999
- endast bolagsskatter; vägt genomsni tt av finansiering från moderbolaget
EATR
%
till
Österrike
Belgien
Danmark
Finland
Frankrike
Tyskland
Grekland
Irland
Italien
Luxemburg
Nederländern
a
Portugal
Spanien
Sverige
Förenade
kungariket
Genomsnitt
från:
Österrike (33.9)** 39.1 32.3 28.8 42.1 40.1 34.4 11.7 31.8 36.6 35.1 37.0 35.2 26.0 31.8 33.0
Belgien 30.6 (39.1) 29.3 25.6 38.8 36.9 31.1 8.8 28.7 33.3 31.9 33.7 31.9 22.9 28.6 29.4
Danmar k 30.1 35.4 (32.3) 25.0 38.4 36.4 30.6 7.8 28.1 32.8 31.3 33.2 31.4 22.2 28.0 29.3
Finlan d 30.6 35.9 29.2 (28.8) 38.9 36.9 31.0 8.3 28.6 33.3 31.8 33.7 31.9 22.7 28.5 30.1
Frankrike 29.9 35.2 28.6 24.9 (42.1) 36.2 30.4 7.8 27.9 32.6 31.1 33.0 31.2 22.1 27.8 28.5
Tysklan d 21.0 27.2 19.6 15.1 30.7 (40.1) 29.2 -4.8 18.7 24.2 22.4 24.7 22.5 11.9 18.6 20.1
Greklan d 36.0 34.5 36.6 37.4 37.5 35.5 (34.4) 39.5 27.8 34.8 36.1 35.3 36.1 36.6 38.0 35.8
Irlan d 32.7 38.0 31.2 27.6 41.0 39.0 33.2 (11.7) 30.7 35.4 34.0 35.8 34.0 24.8 30.6 33.4
Italien 30.9 36.1 29.6 25.9 39.0 37.1 31.4 9.0 (31.8) 33.6 32.1 34.0 32.2 23.1 28.8 30.2
Luxembur g 33.9 39.1 32.3 28.8 42.1 40.1 34.4 11.7 31.8 (36.6) 35.1 37.0 35.2 26.0 31.8 32.8
Nederländerna 33.9 39.1 32.3 28.8 42.1 40.1 34.4 11.7 31.8 36.6 (35.1) 37.0 35.2 26.0 31.8 32.9
Portu gal 30.8 36.1 29.6 25.9 39.0 37.1 31.3 9.0 28.9 33.5 32.1 (37.0) 32.1 23.1 28.8 29.8
Spanien 29.7 35.1 28.4 24.6 38.1 36.1 30.2 7.4 27.8 32.5 31.0 32.9 (35.2) 21.8 27.6 28.8
Sveri ge 30.8 36.1 29.4 25.7 39.1 37.1 31.2 8.5 28.8 33.5 32.0 33.9 32.1 (26.0) 28.7 30.5
Förenade 30.3 35.6 29.0 27.5 38.6 36.7 34.1 29.8 28.3 33.1 31.6 33.5 31.6 26.5 (31.8) 31.9
Kanada 45.2 49.5 32.3 36.8 45.4 50.3 34.4 11.7 43.3 40.2 38.8 58.4 46.2 30.1 31.8 39.6
Förenta staterna 33.5 38.5 31.7 32.4 41.4 39.5 34.6 34.7 31.6 36.1 34.7 43.6 38.4 31.5 33.1 35.7
Genomsnitt 30.8 35.9 29.8 26.5 39.0 37.5 31.9 11.9 28.6 33.3 32.0 33.9 32.3 24.0 29.2 30.4
* Uppgifterna inom parentes visar motsvarande inhemska effektiva genomsnittliga skattesatser
28Tabell 5 Effektiv genomsnittlig skatte sats (EATR) när dotterbolaget finansieras med främmande kapital, år 1999
- endast bolagsskatter; vägt genomsni tt av finansiering från moderbolaget
EATR
%
till
Österrike
Belgien
Danmark
Finland
Frankrike
Tyskland
Grekland
Irland
Italien
Luxemburg
Nederlände r
na
Portugal
Spanien
Sverige
Förenade
kungariket
Genomsnitt
från:
Österrike (22,3) * 33,1 29,2 26,8 36,2 35,0 28,3 15,9 33,5 31,4 30,8 31,9 30,8 24,5 29,1 29,7
Belgien 32,3 (25,8) 31,5 29,3 38,4 37,3 30,7 18,6 35,8 33,8 33,2 34,2 33,2 27,0 31,5 31,9
Danmark 29,4 32,7 (22,1) 26,4 35,7 34,6 27,9 15,4 33,1 31,0 30,3 31,4 30,4 24,1 28,7 29,4
Finland 28,5 31,8 27,9 (19,3) 34,9 33,7 27,0 14,5 32,2 30,1 29,4 30,6 29,5 23,2 27,8 28,7
Frankrike 31,7 34,9 31,0 28,7 (28,8) 36,8 30,2 17,9 35,3 33,2 32,6 33,7 32,7 26,4 31,0 31,1
Tyskland 27,8 31,5 26,7 24,3 35,0 (27,7) 31,9 11,7 31,9 29,6 28,9 30,1 28,9 21,6 26,9 27,6
Grekland 36,0 34,4 36,6 37,4 37,5 36,3 (20,8) 39,5 35,2 34,8 36,1 35,3 36,1 36,6 38,0 36,4
Irland 24,5 29,6 24,2 21,5 31,0 29,9 26,4 (8,2) 28,3 26,2 25,5 28,3 25,5 19,3 23,8 26,0
Italien 31,5 34,7 30,8 28,5 37,7 36,5 30,0 17,8 (26,1) 33,0 32,4 33,4 32,4 26,3 30,8 31,1
Luxemburg 30,6 33,9 29,9 27,6 36,9 35,7 29,1 16,7 34,2 (24,0) 31,5 32,6 31,6 25,3 29,9 30,4
Nederländerna 30,1 33,3 29,4 27,0 36,4 35,2 28,5 16,1 33,7 31,6 (23,3) 32,1 31,0 24,7 29,3 29,9
Portugal 31,6 34,8 30,9 28,6 37,8 36,6 30,1 17,9 35,1 33,1 32,5 (24,5) 32,5 26,4 30,9 31,3
Spanien 30,1 33,3 29,4 27,0 36,4 35,2 28,5 16,1 33,7 31,6 31,0 32,1 (23,3) 24,7 29,3 29,9
Sverige 28,2 31,5 27,6 25,1 34,5 33,4 26,6 14,2 31,8 29,8 29,1 30,2 29,1 (17,1) 27,4 28,5
Förenade
ki k29,0 32,3 28,3 27,5 35,3 34,1 30,0 29,8 32,6 30,6 29,9 31,0 29,9 26,5 (21,6) 30,5
Kanada 40,1 42,8 31,4 34,7 40,8 44,4 30,6 18,3 43,1 36,3 35,7 49,3 40,9 29,7 31,4 36,6
Förenta staterna 32,7 35,8 31,7 32,4 38,7 37,6 31,9 34,7 36,2 34,2 33,6 39,7 36,2 31,5 33,1 34,7
Genomsnitt 30,1 33,0 29,5 27,5 36,0 35,0 28,9 18,7 33,3 31,4 30,9 31,9 31,0 25,5 29,6 30,2
* Uppgifterna inom parentes visar motsvarande inhemska effektiva genomsnittli ga skattesatse r
29Bilaga
Sammanfattning av kommissionens undersökning rörande
FÖRETAGSBESKATTNING PÅ DEN INRE MARKNADEN
[SEC(2001)1681]
Inledning
1) I slutsatserna från Ecofin-rådets möte i december 1998 ombads kommissionen
att genomföra en analytisk undersökning  rörande företagsbeskattningen i
Europeiska unionen. I undersökningen sku lle skillnader i företagsbeskattningens
effektiva nivå belysas och de viktigas te skattebestämmels er som kan hindra
ekonomisk aktivitet över gränserna på den inre marknaden fast ställas. På den
grundvalen skulle en bedömning göras av verkningarna på den geografiskaplaceringen av ekonomisk verksamhet oc h investeringar. I juli 1999 omformade
de ständiga representanternas kommitté (Coreper) denna begäran till ett formelltmandat för kommissionen, vilket inbegrep en begäran om en faktaanalys och en
bedömning av olika strategier för företagsbeskattning inom EU.
2) Två särskilt inrättade expertpaneler, en inriktad på metoden för att beräkna de
effektiva skattesatserna i medlemsstat erna, och den andra inriktad på de
kvarstående skattemässiga hindren för de n inre marknadens funktion, har bistått
kommissionen. Den första pa nelen bestod av akademiker med lämplig bakgrund
och vetenskapligt anseende när det gäller relevant teor etiskt arbete. Den andra
panelen inbegrep experter på geme nskapsnivå från affärsvärlden och
arbetsmarknadens parter. De enskilda medlemmarna i den a ndra panelen utsågs
av sina respektive organisationer.
Ruding-rapporten och inverkan på den inre marknaden
3) I denna undersökning tas hänsyn till rapporten från den kommitté av oberoende
experter på företagsbeskattning so m av kommissionen 1990 ombads fastställa
om olikheter i företagsbeskattning och skattetryck för företagen imedlemsstaterna ledde till stora snedvridningar som påverkade den inremarknadens funktion, och undersöka alla tänkbara kor rigeringsåtgärder (Ruding-
kommittén). Den grundläggande analysen  i den tidigare undersökningen är i
huvudsak fortfarande aktuell. I det sa mmanhanget skall det noteras att inga
större framsteg i fråga om företagsbeskattning har gjorts till följd avundersökningsresultaten och rekommend ationerna i den. Bakgrunden för en
undersökning av företagsbeskattning i EU har emellertid ändrats på olika sätt
sedan dess. Det mandat so m rådet gav kommissionen beträffande den nuvarande
undersökningen är bredare än det som expertkommittén fick av kommissionen
1990, eftersom mandatet uttryckligen inbegriper en begäran om en analys avskattehinder på de n inre marknaden.
4) Den övergripande ekonomis ka ramen har ändrats väsentligt sedan början av
nittiotalet. En aldrig tidigare skådad våg av internationella företagsfusioner ochförvärv, framväxten av elektronisk handel och produktions faktorernas ökade
30rörlighet med den tilltagande utvecklingen av "skatteparadis" har tillsammans
ändrat förutsättningarna för medlemsstaternas beskattning av företagsvinster.Denna allmänna globala utveckling pågår fortfarande och är särskilt märkbar påden inre marknaden.
5) Viktigast att hålla i minne t är att den inre marknade n ännu inte hade upprättats
1990. Detsamma gäller den ekonomiska  och monetära unionen. Den
utvecklingen påverkar hur systemen fö r företagsbeskattning inom EU skall
utvärderas. Allt eftersom den ekonomiska integrationen fortskrider på den inre
marknaden fortsätter de ekonomiska, tekniska och in stitutionella hindren för
handeln över gränserna att minska. Samtidigt anpassades skattesystemen endastgradvis till denna process. Internationella investerin gar kommer därför sannolikt
att bli alltmer känsliga för skillnader över gränserna vad gäller bestämmelsernaom bolagsskatt, i en miljö som nu kännetecknas av fullständig rörlighet förkapital. Medan avsevärda framsteg har gjorts när det gäller borttagandet av de
många hindren för upprättandet av den inre marknaden (inbegripet den nya
överenskommelsen om Europabolagsor dningen), blir skattehindren för
verksamhet över gränserna på den inre marknaden allt mer betydelsefulla. Dessaaspekter inbegriper viktig a EU-specifika dimensioner av företagsbeskattningen,
vilka inte fanns på samma sätt 1990.
6) Företagen i EU verkar idag på e tt enhetligt ekonomiskt område med femton
olika system för företagsbeskattning.  Detta leder till förluster i ekonomisk
effektivitet och särskilda fullgörandekostnader och bidrar till en bristandeöppenhet. Den inre marknaden och den ekonomiska och mone tära unionen har
även en stor inverkan på det sätt på vilket företag inom EU bedriver
affärsverksamhet inom gemenskapen, och utgör ett avsett incitament att skapa
effektiva alleuropeiska affärsstrukturer. Orsaken till detta är att företag i EU iökande grad inte längre definierar en me dlemsstat, utan snarare hela EU, som sin
"hemmamarknad". De str ukturella förändringar so m detta ger upphov till leder
till EU-omspännande omorganisationer och centralisering av affärsfunktioner
inom koncerner, där många av de ingående  företagen tidigare fanns i flera eller
till och med samtliga medlemsstater. En  sådan omorganisation kan uppnås
genom interna omgrupperingar, företa gsfusioner och förvärv eller genom
skapandet av utländska filialer. Dessa tendenser inverkar i sin tur påbeskattningen av företagen. Företagen i EU hävdar att deras uppfattning om EU
som sin "hemmamarknad" i allmänhet inte motsvarar verkligheten i
skattehänseende, i motsats till förhållandena i Förenta staterna när det gälleramerikanska företag. Olika rättsliga oc h ekonomiska faktorer bildar därför en
särskild "EU-dimension" av företagsbeskattningsanalysen.
Företagsbeskattningens  effektiva nivå i EU
7) I fråga om ekonomisk effektivitet bör ska ttesystemen helst vara "neutrala" när
det gäller ekonomiska val.  Inom denna analytiska ram bör valet av en
investering, finansieringen av den elle r dess geografiska placering i princip inte
styras av skattemässiga övervägande n. Från den utgångspunkten, och i ett
internationellt perspektiv, bör likartade investeringar inte drabbas av mycketolika effektiva skattenivåer enbart på grundval av i vilket land investeringarna
sker. Skillnader i företagsbeskattningens effektiva nivå kan i själva verket ge
31upphov till välfärdskostnader, eftersom ekonomisk verksamhet kanske inte
bedrivs på den plats där kostnaderna är lägst (före skatt), av tillverkare med delägsta kostnaderna. Om skillnader i skattesystemen gynnar en plats framför enannan, eller en tillverkare framför en annan, kan varorna komma att tillverkas tillen högre kostnad före skatt. Storle ken på dessa ska tteskillnader och
skattevariationer förtjänar därför att uppmärksammas.
8) En fullständig bedömning av välfärdskos tnaderna på grund av skillnader i de
effektiva bolagsskattesatserna kräver en bredare analys, där hänsyn tas till andraskatter och andra ekonomiska parametr ar, liksom nationella preferenser vad
gäller aktiekapital och tillhandahållande av kollektiva nyttigheter. I denomfattning som det dessutom redan förekommer snedvridningar ellerimperfektioner i marknadse konomin (brister i marknade ns funktion) kan skatter
användas för att överföra dessa externa kostnader (exempelvis för föroreningar)
på företagen och därigenom förbättr a den ekonomiska effektiviteten. Det är
omöjligt att exakt kvantifiera storleken på de skatteskillnader som krävs för atträtta till eller mildra brister i marknadens funktion. Ju större skatteskillnaderna
är, desto större måste emellertid bristern a i marknadens funktion vara om inte en
effektivitets- och välfärdsförslust ska ll uppstå. Det bör under strykas att det i
denna undersökning inte gjorts några fö rsök att kvantifiera storleken på den
effektivitetsförlust eller välfärdskostnad som kan hänga samman med debefintliga skillnaderna i de effektiva bolagsskattesatserna i Europeiska unionen.
9) Under alla omständigheter är beskattningen till sist en fråga om politiska val och
där det görs en avvägning mellan ren ekonomisk effektivitet och andra legitima
nationella politiska mål och preferenser. När en bedömning görs av skillnadernai medlemsstaternas effektiva skattesatser måste i gemenskapssammanhanghänsyn dessutom tas till subsidiaritetsprincipen och medlemsstaternasbehörighet på besk attningsområdet.
10) Syftet med analysen av skillnaderna i den effektiva företagsbeskattningen i EU
är dubbelt.  För det första ger den en  översikt över det övergripande relativa
incitament (eller brist på incitament) som följer av varje lands skattelagstiftningnär det gäller olika typer av investeringar i hemlandet eller i en annanmedlemsstat i EU. För det a ndra fastställs i analysen de viktigaste faktorer i
skattehänseende som påverkar det effektiv a skattetrycket, dvs. betydelsen av var
och en av de viktigaste delarna i skattesystemen för det effektiva skattetrycket.
11) Analysen innefattar inte någon bevisnin g vad gäller beskattningens inverkan på
konkreta ekonomiska beslut. Fastän empi riska undersökningar visar att det finns
ett samband mellan beskattning och beslut  om geografisk placering, ansågs det
mot bakgrund av svagheterna i de befin tliga metoderna och deras begränsningar
till följd av bristen på data att inget av de befintliga angreppssätten på ettmeningsfullt sätt kunde ha a nvänts vid den aktuella undersökningen utan att
arbetet skulle ha ökat väsentligt i omfattning.
12) Beskattning är naturligtvis endast en  av de faktorer som är avgörande för
investerings- och finansieringsbesluten. Förekomsten av och kvaliteten påekonomisk infrastruktur, tillgången på kva lificerad arbetskraft, liksom de kort-
och medelfristiga framtidsutsikterna på olika marknader och i olika länder är
32bland de övriga avgörande faktorerna nä r det gäller investeringar. Marknadernas
geografiska tillgänglighet, transportkos tnader, miljönormer, lönenivåer, sociala
trygghetssystem och myndigheternas allmänna  inställning spelar även en viktig
roll. Vilka av dessa faktorer som relativt sett är de viktigaste beror mycket påslaget av investeringsbeslut i det en skilda fallet. Allt eftersom den ekonomiska
integrationen inom EU fortskrider inom ramen för den ekonomiska och
monetära unionen och den inre marknaden, i en miljö där kapitalet är helt rörligt,kommer mönstret för internationella investeringar sannolikt att alltmer påverkasav skillnader över gränserna när det gäller bestämmelser om företagsbeskattning.
13) I undersökningen redogörs för uppskattningar av de effektiva
bolagsskattesatserna för inhemska och gränsöverskridande investeringar i de
femton EU-länderna (samt i vissa fall i Förenta staterna och Kanada) med
utgångspunkt från de skattesystem so m var i kraft 1999. Dessutom redogörs för
uppskattningar av effektiva bolagsskattesa tser för inhemska investeringar för
EU:s medlemsstater 2001. Med hänsyn till omfattningen av och strukturen på
den tyska skattereform som godkändes 2000, analyseras separat verkningarna av
den reformen från och med den 1 ja nuari 2001. Beräkningarna avser primärt
bolagsskatten i varje land, men innefa ttar även effekterna av skatt på
privatinkomster från utdelning, ränta och realisationsvinster.
14) De oftast använda indikatorerna vid analys av beskattningens inverkan på
investeringsbeteenden grundar sig på  framåtblickande angreppssätt som
möjliggör internationella jämförelser, och som är särskilt avpassade för att ge enindikation på det allmänna mönster för investeringsincitament som är avhängigtav olika nationella skattelagar, samt på de mest relevanta faktorer i
skattehänseende som påverkar det effektiva skattetrycket. I den härundersökningen bygger huvuddelen av be räkningen av det effektiva
bolagsskattetrycket på en metod som innebär att det effektiva skattetrycketberäknas för ett hypotetiskt framtida investeringsprojekt i tillverkningssektorn.
Rent tekniskt grundar sig analysen på en reviderad och utökad användning av
den så kallade King & Fu llerton-metoden, som beskri vits av Devereux och
Griffith (1998). Den beräkningen är kom pletterad med uppgifter från "European
Tax Analyzer"-modellen, i vilken den me tod med typföretag som utvecklats av
universitetet i Mannheim oc h ZEW används (1999). Eftersom varje metod
grundar sig på olika hypoteser och begränsningar, gör en jämförelse av
resultaten av dessa metoder det möjligt att testa, och eventuellt att bekräfta, de
allmänna utvecklingstendenser som beräkningarna ger vid handen.
15) Resultaten av en tillämpning av dessa angreppssätt är starkt beroende av de
antaganden som ligger till grund både för definitionen av den hypotetiska
investeringen vad gäller tillgångar och finansiering, eller av företagets framtidabeteende vad gäller sammanlagda kassainbetalningar och utgifter, tillgångar ochskulder över tiden, samt av den e konomiska ramen. När det gäller den
ekonomiska ramen är realränt ans storlek av avgörande betydelse. De befintliga
undersökningar som grundar sig på de näm nda angreppssätten förutsätter olika
hypoteser rörande den ekonomiska ramen och definitionen av investeringen. I
den här undersökningen, liksom i Ruding -rapporten, beräknas de effektiva
33skattesatserna vid en given avkastni ng efter skatt, medan den effektiva
skattesatsen i andra undersökningar1 beräknas på en given avkastning före skatt.
Skillnader i de antaganden som ligger till grund för den hypotetiskainvesteringen och den ekonomiska ramen kan ge upphov till något olika
siffermässiga resultat.
16) Av metodmässiga skäl medger inte dessa angreppssätt att alla relevanta inslag i
olika skattesystem och deras funktion beak tas vid beräkningen. Effekterna av att
konsolidera vinster och förluster inom hela  EU är exempelvis inte inbegripna,
eftersom det i modellen antas att alla investeringar är lönsamma. Det är inteheller möjligt att kvantifiera eller ta med fullgörandekostnader. De viktigasteinslagen i skattesystemen, såsom ska ttesatserna och sk attebasernas och
skattesystemens viktigaste beståndsdela r är dock inbegripna. Resultaten bör
därför förstås som en sammanfattning och kvantifiering av de viktigaste inslageni skattesystemen.
17) Effektiva skattesatser kan beräknas för en så kallad "marginalinvestering" (där
avkastningen efter skatt endast är lik a med den alternativ a marknadsräntan),
eller för "infra-marginal"-investerin gar (dvs. investeringar som ger upphov till
en extra vinst). I undersökningen har indikatorer på (genomsnittlig) effektiv
bolagsskatt både vid "marginalinvesteringa r" och "infra-marginal"-investeringar
undersökts. Dessa återspeglar olika hy poteser som hänger samman med den
bakomliggande metoden, liksom med den inhemska eller internationellageografiska placeringen av investeringen, eller investeringens eller det aktuellaföretagets lönsamhet och företagens st orlek och beteende. Beräkningarna har
kompletterats med en "känslighetsanalys" som testar olika hypotesers inverkanpå resultaten.
18) Syftet med den stora mängd data som be räknats är inte a tt lägga fram "allmänt
gällande värden" beträffande det effektiva skattetrycket i olika länder, utansnarare att ge indikationer eller belysa inbördes förh ållanden i olika relevanta
situationer. De effektiva skattesatserna i en enskild medlemsstat beror i självaverket på det specifika investeringspr ojektets egenskaper och den metod som
använts.
19) Ett antal allmänna slutsatser beträffande skillnaderna i effektivt skattetryck och
identifieringen av de mest relevanta faktorer i skattehänseende som påverkardetta skattetryck kan ändå formuleras med utgångspunkt från  resultaten. Det kan
därigenom förklaras hur medlemsstaternas skattesystem skapar incitament till
fördelning av resurser. Ett slående inslag i den kvantitativa analysen är att derelevanta slutsatserna och tolkningar na förblir relativt konstanta i olika
situationer.
20) När det gäller inhemska investeringar tyder analysen avseende 1999 på att det
effektiva skattetrycket för investerare hemmahörande i de olika medlemsstaterna
i EU varierar avsevärt, beroende på slag et av investering och finansieringen av
                                                
1 Se t.ex. Baker & McKenzie, Survey of the Effective Tax Burden in the EU, Amsterdam, 1999
och 2001.
34den. Medlemsstaternas skattelagstiftning tenderar dock att gynna samma
investeringsformer vad gäller tillgångar och finansieringskällor. Skillnaderna ide nationella effektiva bolagsskattesatserna, när hänsyn inte tas tillpersonbeskattning, är omkring 37 procentenheter när det gäller
marginalinvesteringar (mellan -4,1 % och 33,2 %), och omkring 30
procentenheter när det gäller mer löns amma investeringar (mellan 10,5 % och
39,1 % när den hypotetiska investerings metoden tillämpas oc h mellan 8,3 % och
39,7 % när "Tax Analyser"-modellen a nvänds). När hänsyn tas också till
personbeskattning ökar det effektiva skattetrycket och de observerade
skillnaderna väsentligt. Vidare visar analysen att i praktiskt taget varje situationsom analyserats tenderar skattesystemen att gynna investeringar i immateriellatillgångar och maskiner, och från ska ttesynpunkt är främmand e kapital den mest
effektiva finansieringskällan.
En undersökning som Baker and McKenzie nyligen genomfört med
utgångspunkt från olika hypoteser om den ekonomiska bakgrunden ochtillämpliga skattesystem, visa r att i den ekonomiska s ituation som mest liknar
den som man utgått ifrån i den här undersökni ngen (avkastning på 6 % före skatt
jämfört med en avkastning på 5 % ef ter skatt i kommissionens undersökning), är
variationen 32 procentenheter för en  marginalinvestering (från 4,9 % till 36,8
%). När avkastningen före skatt fastst älls till 10 % (utgångspunkten i Bakers och
McKenzies beräkning) är variationen 23 procentenheter (från 6,8 till 30,1). I den
här undersökningen visas även att främma nde kapital är den mest effektiva
finansieringsmetoden från skattesynpunkt, och att skattesystemen tenderar att
gynna investeringar i immateriella tillgångar och maskiner.
21) Skillnaderna i effektivt skattetryck mellan EU:s medlemsstater kan vara viktiga
av två skäl. För det första kan skillnader i de effektiva skattesatserna för företagsom är hemmahörande i olika länder,  men konkurrerar på samma marknad,
påverka deras internationella konkurre nskraft. Två olika företag som
konkurrerar på samma marknad kan omfattas av två olik a skattesatser. För det
andra, när multinationella företag endast omfattas av skattesatsen i det land därverksamheten äger rum, kan skillnader i den effektiva skattesatsen mellan länderäven påverka valet av geografisk placering av enskilda verksamheter. Detta kaninträffa antingen som ett resultat av bestämmelser i internationellskattelagstiftning, exempe lvis när hemsändning av vinst genom utdelning från
ett dotterbolag till ett mode rbolag inte leder till någon ytterligare beskattning
eftersom utdelningen är befriad från skatt, eller som ett resultat avskatteplanering. Ett multinationellt företag kan därför omfattas av olikaskattesatser, beroende på var dess verksamheter är belägna. Som nämnts är dettaekonomiska resonemang gr undat på rent sk attemässiga över väganden och kan
inte i sig förklara företa gens faktiska beteende.
22) Skillnaderna i EU kan inte förklaras av något enskilt inslag i de nationella
skattesystemen. Analysen av de allmänna systemen visar att, om man bortserfrån system med skatteförmåner, olika nationella nominella skattesatser påvinster (lagstadgade skattesatser, tilläggsavgifter och lokala skatter) kan förklaramånga av skillnaderna i de effektiva bolagsskattesatserna mellan länderna.Fastän skattesystemen är utformade som mer eller mindre integrerade system (iallmänhet verkar det finnas ett samband me llan höga skattesatser  för vinster och
35en smalare skattebas och tvärtom), tenderar skillnader  i skattesatser att uppväga
skillnaderna i skattebaserna. Den kvantitativa analysen visar även attskattesatsernas relativa betydelse för företagens effektiva skattebörda ökar närinvesteringens lönsamhet öka r, och att kompenserande effekter av en smalare
skattebas på de effektiva skattesatserna följaktligen tenderar att försvinna närlönsamheten ökar. I den undersökning som gjorts av Baker och McKenziefastställdes det att skattebasens sammansättning i allmänhet inte har någon störreinverkan på det effektiva skattetrycket och att skattesatsens nivå är den absolutviktigaste faktorn när det gäller skillnader i skattetryck.
23) Vad gäller investeringar över gränsern a visar resultaten för 1999 skillnader i det
sätt på vilket varje land behandlar inve steringar i och från andra länder. Det
effektiva skattetrycket för ett dotterbolag som har sitt moderbolag i ett visst landberor ytterst på var detta dotterbolag är  beläget. På grundval av antagandena i
den här undersökningen kan skillnaderna i det effektiva skattetrycket för
dotterbolag i olika värdländer översti ga 30 procentenheter, oberoende av
metoden för finansiering av dotterbolaget . Detta utgör ett incitament för företag
att välja den från skatte synpunkt mest gynnsamma geografiska placeringen för
sin investering, vilket kanske inte är den mest gynnsamma geografiskaplaceringen om man bortser från skatten. Dotterbolag som är verksamma i ettvisst land drabbas av ett effektivt skattetr yck som varierar beroende på var deras
moderbolag är beläget. Även i detta fall kan skillnaden överstiga 30procentenheter.
24) Analysen av det effektiva skattetrycket för investeringar över gränserna ger även
en antydan om den internationella beska ttningens fördelningseffekter genom att
visa i vilken utsträckning den skattemä ssiga behandlingen av investeringar över
gränserna utgör incitament till gränsöverskridande i stället för inhemskainvesteringar. Uppgifterna visar att i EU beskattas utgående och ingående
investeringar i genomsnitt hårdare än i övrigt identiska inhemska investeringar,och att de ytterligare inslag som hä nger samman med det gränsöverskridande
systemet följaktligen i viss mån höjer den effektiva skattesatsen förinvesteringar.
36Bolagsskattesatser 1999 - lagstadgade (statutory rate) och effektiva genomsnittliga 
bolagsskattesatser vid vinst före skatt (EATR) på 20 % och 40 %
0,00%5,00%10,00%15,00%20,00%25,00%30,00%35,00%40,00%45,00%50,00%
IrlandFinland
Sverige
För. kungariket 
Danmark
Österrike
Nederländerna
Spanien
Portugal
Luxemburg
Frankrike
GreklandBelgien
Italien
TysklandEATR @ 20%
EATR @ 40%
Statutory Rate
25) I den utsträckning som företag fritt kan välja den från  skattesynpunkt mest
fördelaktiga investeringsformen fungerar det internationella skattesystemetemellertid så att utländska multinationella företag som är verksamma i ettvärdland sannolikt har ett lägre effektivt skattetryck än inhemska företag. Dettaförefaller att gälla även när behandlingen av multinationella företag jämförs medden mer gynnsamma inhems ka behandlingen av små och medelstora företag.
26) Den variation i de effek tiva skattesatserna som konsta terats i den internationella
analysen är resultatet av ett komplicerat samspel mellan olika skattesystem.Variationen kan inte förklaras enbart av ett inslag i beskattningen. Analysenvisar dock att, liksom vid inhemska i nvesteringar, den övergripande nominella
skattesatsen är den mest relevanta skatteaspekt som skapar incitament tillgränsöverskridande geografisk pl acering och till att välja en särskild
finansieringsform. Den är i allmänhet en viktig faktor i skattehänseende närskatteincitamenten att använda olika finansieringskällor och välja en vissgeografisk placering bedöms. Skattebasen har emellertid en större inverkan i
särskilda situationer när ett land exempelvis tillämpar särskilt fördelaktigaavskrivningsordningar.
27) Det är värt att notera att över hela sk alan av inhemska och gränsöverskridande
indikatorer på det effektiva skattetr ycket på företagsnivå finns det en
anmärkningsvärd överensstämmelse när det gäller medlemsstaternas relativaställning, särskilt i den övre och nedre delen av intervallet. Tyskland ochFrankrike har i allmänhet det högsta sk attetrycket medan Irland, Sverige och
Finland befinner sig i den nedre delen av intervallet. Endast Italiens ställning
37ändras väsentligt när investeringens lönsamhet förändras. På grund av det
tvådelade intäktssystemet subventioneras i själva verket marginalinvesteringar,
medan mer lönsamma investeringar drabbas av ett effektivt skattetryck somligger i mitten av intervallet.
28) När den inhemska analysen uppdateras  så att hänsyn ta s till skattesystemen
2001, förblir den sammantagna bilden i stort sett oförändr ad jämfört med 1999.
Till följd av ett mönster me d allmänt sjunkande lagstadgade skattesatser (fastän
med relativt små sänkningar bortsett från Tyskland) gy nnades emellertid mer
lönsamma investeringar av sänkningar av  de effektiva skattesatserna i flera
länder. Som ett resultat av detta minskade skillnaderna vad gäller inhemskaeffektiva skattesatser för mer lönsamma investeringar från 30 till 26procentenheter.
29) Den tyska skattereform som trädde i kr aft den 1 januari 2001 är en betydelsefull
reform som innebär en avsevärd sänkning av bolagsskattesatsen ochinkomstskattesatserna. De n finansieras delvis genom en breddning av
skattebasen, inbegripet avskaffandet av "split rate"-systemet ochavräkningssystemet. Trots dessa förä ndringar har den tyska skattereformen
endast en mindre inverkan på Tysklands relativa ställning vid en jämförelse av
EU-länderna. Både den övergripande nationella bolagska ttesatsen och det
effektiva skattetrycket är fort farande bland de högsta i EU.
30) En simulering av verkningarna på de ef fektiva skattesatserna av en hypotetisk
harmonisering av särskilda aspekter  av skattesystemen visar följande:
Införandet av en enhetlig lagstadgad skattesats i EU skulle få en betydande
inverkan genom att minska variationen - både mellan mode rbolag och mellan
dotterbolag - i marginalskattesatserna och de genomsnittliga effektivaskattesatserna i EU-länderna. I den mån som beskattningen spelar någon roll,skulle ett sådant scenario sannolikt i viss utsträckning minska ineffektivitetennär det gäller geografisk placering i EU.
Inget annat scenario skulle ha en likna nde inverkan. Införandet av en gemensam
skattebas, eller ett syst em där definitionen av "home country tax base"
(skattebasen i en koncerns hemland) tillämpas på multinationella företags vinsteri hela EU, tenderar exempelvis att öka variationen i de effektiva skattesatsernaom de övergripande nominella skattesatserna hålls konstanta.
Vidare måste två anmärkningar göras till dessa resultat beträffande en
gemensam skattebas. För det första medger inte de metoder som tillämpats att
hänsyn tas till skattebasernas alla delar. I "Tax Analyzer"-modellen, vars resultatliknar resultaten från simuleringarna av hypotetiska investeringar, tas det dockhänsyn till fler inslag i skattebaserna. För det andra är det inte möjligt att pågrundval av den metod som använts i de n här rapporten utarbeta någon modell
över de fördelar som en gemensam kons oliderad skattebas eller "home country
tax base" skulle ge upphov till, såso m förlustutjämning och förenklad
transferprissättning.
38Det är värt att betona att dessa resultat grundar sig på en statisk analys och inte
kan återge de dynamiska effekter  och reaktioner som uppkommer genom en
harmonisering av särskilda aspekter av beskattningen.
31) Den potentiella snedvridning i fördelninge n av resurser som beskrivs i analysen
av investeringar över gränserna tyder på att det kan finnas incitament för företag
att ändra sitt beteende för att minimera sin sammanlagda skattebörda. I studieningår därför några typexempel på företags skatteoptimeringsstrategier viafinansföretag som fungerar som me llanhand, med tonvikten lagd vid de
sannolika verkningarna av avskaf fandet av dessa skattereducerande
finansieringsstrukturer. Borttagandet av möjligheterna till enoptimiseringsstrategi kommer dock inte i sig att bidra till att lösa problemet medfelallokering av resurser på grund av ska tter. Eftersom den viktigaste faktor i
skattehänseende som påverkar faktiska skillnader i skattesatserna är den totalanationella skatte satsen, kommer företag i "högskatteländer" att kunna
kompensera för borttagandet av finans iella mellanhänder genom att i större
utsträckning utnyttja skillnader i de generella skattesatserna och strukturera sinainvesteringar för att dra fördel av lägre skattesatser.
Skattehinder för gränsöverskridande ekonomisk verksamhet på den inre
marknaden
32) I rådets mandat begärs även en "bel ysning av återstående skattehinder för
gränsöverskridande ekonomisk aktivitet på den inre marknaden" och ett
klarläggande av "de viktigaste skattebestämmelser som kan hindra
gränsöverskridande ekonomisk aktivitet på  den inre marknaden". Därför är den
aktuella undersökningen inriktad på de ytterligare sk attebördor eller
fullgörandekostnader som företagen drabbas av när de gör affärer i mer än enmedlemsstat och som därför utgör ett hinder för handel, etableringar och
investeringar över gränserna.
33) Den bakomliggande orsaken till dessa ytterligare skattebördor och
fullgörandekostnader är att det finns femton olika skattesystem på den inre
marknaden. Effekterna av att varje medlemsstat utgör ett särskilt skatteområdeär bl.a. följande:
/g183 Företagen måste genom separat re dovisning, dvs. transaktion för
transaktion, fördela vinsterna på varje skatteområde på grundval av
marknadspriser.
/g183 Medlemsstaterna är ovilliga att bevilja lättnader för förluster i närstående
bolag vars vinster inte omfa ttas av deras beskattningsrätt.
/g183 Omorganisationer över gränserna, som medför att en medlemsstat
förlorar sin beskattningsrätt, kan ge upphov till
realisationsvinstbeskattn ing och andra avgifter.
/g183 Dubbelbeskattning kan förekomma på  grund av beskattningsrätter som
står i strid med varandra.
3934) Varje medlemsstat har dessutom sina egna regler, i synnerhet lagar och
konventioner om affärsbokföring, regler för fastställande av  beskattningsbar
vinst, förfaranden för uttag och förvaltning av skatt, och sitt eget nät avskatteavtal. Nödvändigheten att följa en mängd olika bestämmelser leder till
avsevärda fullgörandekostnader och ut gör i sig ett betydande hinder för
ekonomisk verksamhet över gränserna. Ko stnaderna för och riskerna med att
behöva rätta sig efter mer än ett syst em kan i synnerhet avhålla små och
medelstora företag från att ägna sig åt verksamhet över gränserna.
35) Dessa grundläggande problem hindrar gr änsöverskridande verksamhet på den
inre marknaden och påverkar de europe iska företagens konkurrenskraft negativt.
I ekonomiska termer leder de till en pot entiell välfärdsförlust för EU. Den nära
förestående utvidgningen av EU gör de t ännu mer brådskande  att hitta lämpliga
lösningar.
36) I viss utsträckning återspeglar de problem som EU står inför allmänna
svårigheter när det gäller beskattning av internationell verksamhet. OECD:s ochdess föregångares arbete har la gt grunden till ett omfattande nät av
huvudsakligen bilaterala dubbelbeskattn ingsavtal mellan medlemsstaterna.
OECD har även offentliggjort riktlinjer i olika internationella skattefrågor, isynnerhet avseende tillämpningen av metoder för transferprissättning och kravenpå dokumentation. Dessutom har EU tagit flera initiativ i syfte att undanröja
skattehinder för gränsöverskridande sa marbete och verksamhet: direktiv 90/434
("fusionsdirektivet”) vad gäller uppskjuta ndet av beskattning vid omorganisation
över gränserna, direktiv 90/435 ("mode r/dotterbolagsdirektivet”) vad gäller
förhindrandet av dubbelbeskattning av gränsöverskridande utbetalning av
utdelning mellan moder bolag och dotterbolag, samt skiljedomskonventionen
(90/436) rörande ett skiljedomsförfarande på transferprissättningsområdet. Även
om dessa direktiv är ett steg på väge n mot att undanröja hindren för verksamhet
över gränserna, utgör de inte någon lösning som håller jämna steg med dentilltagande integrationen på den inre marknaden.
37) Ett grundläggande önskemål bland före tag som är verksamma på den inre
marknaden är undanröja ndet av skattehinder fö r inkomstflöden mellan
närstående företag. Genom moder/dotte rbolagsdirektivet avskaffas källskatt på
utdelning mellan närstående företag i olika medlemsstater. Direktivets verkan
minskas emellertid genom att det inte omfattar alla företag som är skyldiga att
betala bolagsskatt och endast är tillämpligt på direkta innehav på minst 25 %.
38) Oberoende av direktivet är det dessu tom ett problem att vissa system för
företagsbeskattning automatiskt gynnar inhemska investeringar. Enligt deavräkningssystem som tillämpas i flera medlemsstater beviljas exempelvisinhemska aktieägare (enskilda eller företag) en skattelättnad för den skatt sombetalats på företagsnivå. Den skattelättnaden är normalt inte tillgänglig förutländska aktieägare och beviljas vanligtvis inte för utdelning från utlandet. Detfinns tecken på att sådana syst em utgör ett allvarligt hinder för
företagssammanslagningar över gränse rna i EU, och att de kan påverka
affärsbeslut i samband me d dessa (t.ex. rörande den geografiska placeringen av
ett företags säte).
4039) Vid betalning av ränta och royalty mellan närstående företag i skilda
medlemsstater måste källskatt fortfarande ofta betalas, vilket i själva verketskapar situationer med dubbelbeskattning.  Kommissionen har redan lagt fram ett
förslag till direktiv i denna fråga /g91KOM(1998)67 /g93, och förslaget förväntas bli
antaget i samband med "skattepaketet".
40) Utöver hinder för inkomstflöden kan omst rukturering av företag även påverkas
av engångskostnader som mer direkt sammanhänger med självaomstruktureringen. Den sk attekostnad som uppstår vid företagsfusioner över
gränserna, förvärv och intern omorganisa tion i form av realisationsvinstskatt och
olika överlåtelseskatter är ofta oöverstig ligt hög och tvingar företagen att välja
organisationsstrukturer som ur ekonomisk synvinkel inte är optimala. Sådana
hinder medför en nackdel för befintliga företag i EU, eftersom företag utanförEU i egenskap av nya aktörer i allmänhe t lättare kan bygga upp den lämpligaste
organisationsstrukturen.
41) I fusionsdirektivet föreskrivs att rea lisationsvinstbeskattningen får skjutas upp i
flera olika situationer. Ett antal problem återstår emellertid:
/g183 För det första omfattar direktivet inte samtliga situationer. Liksom
moder/dotterbolagsdirektivet omfattar det inte alla företag som är
skyldiga att betala bolagsskatt. Det omfattar inte alla slag avskattekostnader (t.ex. överlåtelse skatt på värdepapper) som kan uppstå
vid en omstrukturering. Vidare omfattar det inte alla typer av
verksamheter som kan vara inbegrip na i en omstrukturering, t.ex.
centralisering av tillverkning eller andra aktiviteter. Omvandlingen avbefintliga verksamheter (dotterbolag) till filialer kan äventyra framtidaförlustavdrag som ansamlats före en omvandling.
/g183 För det andra begränsas nyttan med direktivet genom att det för
närvarande inte finns någon bolagsrä ttslig ram i EU för företagsfusioner
över gränserna. Företagen tvingas därför använda sig av utbyte av aktiereller överföring av tillgångar. Den nya överenskommelsen omEuropabolagsordningen kommer i ett avseende att förändra den
situationen genom att företag från och med 2004 får slås samman i en ny
juridisk struktur.
/g183 För det tredje varierar genomförandet av direktivet avsevärt mellan
medlemsstaterna. Även om sådana skillnader i viss mån beror på det
rättsliga instrumentet "direktiv" i sig, konstateras i undersökningen
betydande skillnader som undergräve r de övergripande syftena med
direktivet. I synnerhet har medl emsstaterna vid genomförandet av
direktivet för att förhindra skatteflykt infört skilda villkor för detuppskov med beskattningen som stadgas i direktivet , vilket i några fall
väsentligt begränsat direktivets räckvidd och gjort att
dubbelbeskattningen inte undanröjts.
42) I undersökningen fastställs särs kilda svårigheter när det gäller
gränsöverskridande förlustutjämning, som ur affärssynpunkt utgör ett av de
viktigaste hindren för ekonomisk verksamhet över gränserna. De nuvarande
41bestämmelserna i medlemsstaterna tillåter i allmänhet endast kvittning av
förluster i utländska fasta driftsställen, men inte i dotterbolag som hör till sammakoncern men är belägna i olika EU-länder. Om förlustutjämning förekommer,sker den ofta enbart på  moderbolagsnivå eller sk juts upp i förhållande till
inhemska förluster (vilket ger upphov till betydande räntekostnader). De
skillnader som finns i medlemsstaternas inhemska förlustutjämningsförfarandenpåverkar även affärsbesluten.
43) De nuvarande förlustutjämningsförf arandena medför en risk för
dubbelbeskattning när förluster inte kan ab sorberas lokalt. Den situationen utgör
ett incitament till inhemska investeringar och investeringar i störremedlemsstater.
44) När det gäller transferprissättning har skatteproblemen i samband med
gränsöverskridande ekonomisk verksamhet  på den inre marknaden ökat under de
senaste åren, och de ökar fortfarande.  Problemen består huvudsakligen i höga
fullgörandekostnader och potentiell dubbe lbeskattning av transaktioner inom
koncerner. Enligt företrädare för företagen är det ett problem a tt de transferpriser
som beräknas av skattemässiga  orsaker ofta inte längre från affärssynpunkt har
någon förnuftsmässig grund på den in re marknaden. I sa mband med handeln
inom koncerner i EU finns det framför allt en tilltagande benägenhet bland störreföretag att fastställa sta ndardiserade transferpriser i euro för mellanprodukter,
oavsett från vilken produktionsanläggning varorna köps inom koncernen.
45) Det finns även en tendens bland medl emsstaterna, som fruktar en manipulation
av transferpriserna, att ställa a llt högre krav på dokumentationen rörande
transferprissättningen. Tillämpningen av olika metoder för att fastställa det"korrekta" (dvs. "marknadsmässiga") tran sferpriset för en viss transaktion inom
en koncern blir alltmer komplicerad och kostnadskrävande. Ny teknik och nyaaffärsstrukturer (som bl.a. medför att större vikt läggs vid immateriellatillgångar) leder till ökande svårigheter att identifiera de jämförbaraokontrollerade transaktioner som ofta är nödvändiga för att fastställa ett
marknadsmässigt pris. Vidare föreligger det avsevärda skillnader mellanmedlemsstaterna vad gäller den närmare tillämpningen av metoderna förtransferprissättning. Detsamma gäller för medlemsstaternas genomförande avtillämpliga OECD-riktlinjer. Företag i EU drabbas därför av osäkerhet omhuruvida deras transferpriser  kommer att godtas av skatteförvaltningarna vid en
senare revision. Undersökningen tyder på a tt den kombinerade effekten av dessa
svårigheter för företagen kan vara en väsentlig ökning avfullgörandekostnaderna i samband med internationell verksamhet.
46) Dubbelbeskattning i samband med transferprissättning uppkommer när
skatteförvaltningen i en medlemsstat ensidigt justerar det pris ett företagfastställt för en gränsöverskridande tr ansaktion inom en koncern utan att den
justeringen utjämnas genom en motsva rande justering i de n eller de andra
berörda medlemsstaterna. Äv en om förfrågningar som kommissionen gjort bland
medlemsstaterna tyder på att antalet tvister mellan medlemsstaterna rörandetransferprissättning är relativt begränsat, anges det i en översikt över
42multinationella företag från revisionsföretaget Ernst & Young2 att det
förekommer ett stort antal fall av dubbelbeskattning till följd av justeringar av
transferprissättningen. Detta överensstä mmer med påpekanden från företrädare
för företagen, som dessutom klagar över att den kostnad och den tid som hänför
sig till de nuvarande tvistlösningsförfarande na ofta är alltför betungande för
företagen, vilket innebär att det ofta är mindre kos tnadskrävande att godta
dubbelbeskattningen. I de t sammanhanget noteras det i den aktuella
undersökningen att skiljedomskonventione n 90/436/EEG, genom vilken man
försökt fastställa ett bindande tvistlösningsförfarande, sällan kommer tillanvändning och att vissa av bestämmelserna i den kan a vhålla skattebetalare från
att använda sig av den.
47) I korthet konstateras det i undersökning en att även om det finns bevis på
aggressiv transferprissättning från företage ns sida, finns det även en verklig oro
för företag som i god tro försöker följa komplicerade och ofta motstridigabestämmelser om transferprissättning i olika länder. Denna oro håller på att bliden viktigaste internationella skattefrågan bland företagen.
48) I undersökningen anges även dubbelbeska ttningsavtal som en  potentiell källa till
hinder och snedvridning av gränsöverskridande ekonomisk verksamhet i EU.
Även om nätet av dubbelbeskattningsavta l inom EU i stort sett är fullbordat,
finns det ändå några luckor. De flesta  avtalen inom EU följer OECD-modellen,
men det finns betydande skillnader när det gäller de olika avtalen och tolkningenav dem. Det förekommer även att parterna i avtalen tillämpar dem på olika sätt,vilket leder till dubbelbeskattning eller ut ebliven beskattning. Företrädare för
företagen hänvisar också till den tilltagande komplexiteten iavtalsbestämmelserna som en orsak till fullgörandekostnader och osäkerhet.Undersökningen visar även att bestämme lser i skatteavtal som grundar sig på
OECD-modellen, i synnerhet artiklarna om icke-diskriminering, inte ärtillräckliga för att säkerställa att principen i EU-lagstiftningen om likabehandlingiakttas. Vidare kan bris ten på samordning när de t gäller medlemsstaternas
avtalspraxis i förhållande  till tredjeland, exempelvis beträffande begränsning av
förmåner enligt avtalen, ge upphov till sne dvridning och uppdelning av den inre
marknaden.
49) I undersökningen konstateras även att vi ssa beskattningsområ den som inte ingår
i företagsbeskattningen ändå kan leda till betydande hinder för
gränsöverskridande ekonomisk verksa mhet i EU. Detta gäller särskilt
beskattning av löneförmåner och aktieoptioner, tilläggspensioner samtmervärdesskatt. Det är viktigt att notera att tillsammans med bolagsskattehindrenhar dessa svårigheter en kumulativ inverkan på de berörda företagen.
Beträffande mervärdesskatt gäller detta särskilt för små och medelstora företag.Även om de olika skattehindren för gr änsöverskridande ekonomisk verksamhet i
allmänhet är av samma slag, drabbas dessa företag av oproportionerligt - ochibland oöverstigligt - höga fullgörande kostnader för att övervinna hindren.
                                                
2 Översikt från Ernst & Young: Transfer pricing 1999 Global Survey: Practices, Perceptions, and
Trends for 2000 and beyond.
43Åtgärder för att undanröja skattehindren på den inre marknaden
50) Det finns i grunden två tänkbara met oder för att undanröja de hinder som
företagsbeskattningen orsaka r på den inre marknaden:
/g183 Riktade lösningar för att komma till rätta med enstaka hinder.
/g183 Mer övergripande lösningar som är  inriktade på de bakomliggande
orsakerna till hindren.
51) Ett övergripande angreppssätt, som ge r företagen i EU en enhetlig gemensam
konsoliderad skattebas för sin verksamhet i EU, skulle undanröja de flesta av de
skattemässiga hinder för ekonomisk verksamhet över gränserna som har
konstaterats. Det är inte sannolikt att detta på ett jämförba rt sätt kan uppnås
enbart genom punktinsatser. Det bör även  noteras att samtliga förslag helt klart
ger upphov till ett antal tekniska frågor so m måste analyseras mer i detalj.
52) Oavsett vilket grundläggande angreppssä tt som väljs för korrigeringsåtgärderna,
är det viktigt att notera att i avsaknad av politiska lösningar har skattebetalarnatvingats till rättsprocesser för att övervinna diskriminerande bestämmelser ochandra hinder. EG-domstolen har därför  utvecklat en omfattande rättspraxis
rörande de nationella skattebestämmelsernas förenlighet med fördraget. Likasåställs nationella domstolar  i ökande utsträckning inför uppgiften att avgöra
frågor på detta område. Medan EG-domstolen väsentligt har bidragit tillundanröjandet av skatte hinder för företag, är det inte sannolikt att en tolkning av
fördraget är tillräcklig för att undanröja a lla skattehinder för gränsöverskridande
verksamhet. Dessutom är EG-domstolens avgöranden begränsade till desärskilda fall som hänskjutits till den, och avgörandena hänför sig därför enbarttill enskilda aspekter av en mer allmän fråga. Det åligger medlemsstaterna attgenomföra EG-domstolens domar, men medl emsstaterna underlåter ofta att dra
mer generella slutsatser av dessa avgöranden. Det förefaller därför finnas ett
utrymme för att införa en gemenskapsram för utbyte av synpunkter påverkningarna av viktiga avgöranden från EG-domstolen.
53) Ett viktigt exempel på den tidigare nämnda principen är problemet med
benägenheten att gynna inhe mska investeringar i vissa
företagsbeskattningssystem, särskilt avräkningssystemen, för vilka domstolenspraxis har särskild betydelse. Avgöranden som fällts nyligen, exempelvisrörande Safir, Verkooijen  och Saint-Gobain, tyder på att skattesystem som utgör
ett hinder för gränsöverskridande verksamh et eller investerin gar kan strida mot
bestämmelserna i fördraget om de grundl äggande friheterna. Sådana avgöranden
väcker viktiga frågor om utformningen av medlemsstat ernas skattesystem, för
vilken det vore önskvärt med fler riktlinjer på EU-nivå.  
Riktade korrigeringsåtgärder
54) Olika problem som hänger samman med skillnader i tillämpningen av (både
gällande och framtida) EU-direktiv rörande beskattning i medlemsstaterna skullekunna lösas genom regelbundet utbyte av information om bästa metoder eller
någon form av ömsesidig granskning ("peer  review"). Detta skulle även vara ett
44tillfälle att utveckla en mer gemensam förståelse i EU för viktiga begrepp när det
gäller företagsbeskattning, i synnerhet skatteflykt. Att sä kerställa en mer
enhetlig tillämpning av skattelagstiftningen i EU är ett viktigt steg för att minskafullgörandekostnaderna och öka företa gsbeskattningens effektivitet i EU.
Samtidigt skulle nödvändigheten a tt tillgripa rättstvister minska.
55) Bristerna i fusionsdirektivet och moder/dotterbolagsdirektivet
 tyder på att det är
nödvändigt att ändra dessa direktiv. Kommi ssionen har redan lagt fram förslag
till ändringar av direktiven, som i huvuds ak innebär att direktivens räckvidd
utökas till andra enheter som omfattas av företagsbeskattning /g91KOM(93)293 /g93. I
syfte att klarlägga räckvidden för vissa viktiga bestämmelser i direktiven, i
synnerhet sådana som avser skatteflykt och bedrägeri, skulle ytterligareändringar av direktiven eller mer detaljerade riktlinjer för hur dessabestämmelser bör genomföra s också kunna vara till nytta.
56) När det gäller fusionsdirektivet konsta teras det i undersökningen att det finns
vissa andra områden där ytterlig are ändringar skulle underlätta
omstruktureringar över gränserna. I en lighet med tankegången i det gällande
direktivet skulle det för det första kunna undersökas i vilken utsträckning en
särskild överlåtelseskatt i samband me d omstruktureringar över gränserna (i
synnerhet för fast egendom) skulle kunna be aktas. För det andra skulle direktivet
kunna förtydligas så att det klarlä ggs att ekonomisk dubbelbeskattning bör
undvikas. Ett exempel på detta sku lle kunna vara att föreskriva att
realisationsvinsten vid försäljning av aktier som erhållits i utbyte mot aktier ellertillgångar skall beräknas på grundval av marknadsvärdet vid tidpunkten förutbytet, vilket medför att tidigare ac kumulerade "dolda reserver" upplöses utan
omedelbara skattekonsekvenser. En mer genomgripande förändring av direktivet
skulle vara att öka dess räckvidd så att skatteu ttaget kan skjutas upp när
tillgångar flyttas till en annan medlemsstat, samtidigt som medlemsstaternasskattefordringar bibehålls . Moder/dotterbolagsdirektivet skulle kunna ändras så
att både direkt och indirekt  aktieinnehav omfattas, eller alternativt så att tröskeln
för minsta innehav sänks.
57) Det kan slutligen noteras att den nya överenskommelsen om
Europabolagsordningen kommer att ge en bolagsrättslig ram för företagsfusioner
över gränserna. Nyttan med fusionsdirektivet har hittills undergrävts på grund avatt en sådan ram saknats.
58) När det gäller gränsöverskridande kvittning av förluster lade kommissionen
1990 fram ett förslag till ett direktiv /g91(KOM(90)595 /g93, enligt vilket moderbolag
får ta hänsyn till förluster i fasta driftsställen och dotterbolag i en annanmedlemsstat. Rådet antog inte förslaget och har slutat att diskutera det. En
översyn av förslaget som genomfördes som en del av den aktuella
undersökningen visar att flera tekniska ändringar av förslaget skulle kunna
göras. Förluster skulle exempelv is kunna beräknas i enlighet med
bestämmelserna i den medl emsstat där moderbolaget är hemmahörande , i stället
för som enligt förslaget i den medlemsstat där dotterbolaget är hemmahörande.
59) Som ett alternativ sku lle ett liknande re sultat ur företagets synvinkel kunna
uppnås genom att en ordning som li knar det danska systemet med
45"sambeskattning" införs. Enligt det dans ka förfarandet beskattas en koncern med
ett danskt moderbolag som om den vore organiserad enligt en filialstruktur,vilket innebär att Danmark beska ttar koncernens konsoliderade resultat.
Fördelen med denna metod jämfört me d kommissionens förslag är den större
symmetrin mellan beskattningen av vinst och kvittningen av förluster.
60) Det finns ett antal åtgärder som sku lle kunna bidra till att avhjälpa de olika
problemen med transferprissättning. Den praktiska tillämpningen av
skiljedomskonventionen skulle utan  tvekan kunna förbättras, och
bestämmelserna i den s kulle kunna underkastas domstolens tolkning. Vidare
skulle medlemsstaterna kunna uppmuntras att införa eller utvidga bilaterala eller
multilaterala program för "förhandsprisöverenskommelser" ("Advance PriceAgreement"). Även om sådana instrume nt är kostnadskrävande, utgör de ett
effektivt medel för att hantera osäkerhet i samband med transferprissättning.Förutsatt att det finns skyddsåtgärder för att förhindra aggressiv skatteplanering,skulle det även kunna övervägas  att ramar fastställs för
förhandsöverenskommelse eller samråd innan skatteförvaltningarna görändringar av transferpriser.
61) Fullgörandekostnaderna och osäkerhete n skulle kunna minskas genom en bättre
samordning mellan medlemsstaterna  av kraven på dokumentation och
tillämpningen av de olika metoderna, exempelvis genom att utveckla bästametoder. En sådan samordning skulle  kunna äga rum i en EU-arbetsgrupp och
den bör bygga på och komplettera OECD :s verksamhet på detta område. Det
skulle vara möjligt att utveckla den processen ytterligare så att även företagensönskemål beaktas. Om kommissionen inrättar ett gemensamt forum förtransferprissättning, bestående av företrädare för skattemyndigheter och företag,skulle det kunna leda till a tt de båda sidornas olika synsätt kan jämkas samman.
Medan skatteförvaltningarna ser transferprissättning som en vanlig metod förskatteflykt eller skattefusk bland företagen och som en orsak till skadligskattekonkurrens mellan medlemsst aterna, anser företagen att
skattemyndigheterna åsamkar dem opropor tionerligt höga fullgörandekostnader.
I undersökningen konstateras att båda si dorna har befogade önskemål som det är
nödvändigt att försöka tillmötesg å på ett balanserat sätt genom en dialog på EU-
nivå. Ett mer enhetligt tillvägagångssätt bland EU:s medlemsstater skulle ocksåbidra till en starkare ställning i förhållande till tredjeländer.
62) Det skulle vara till hjälp om de få återstående hålen i det befintliga nätet av
dubbelbeskattningsavtal inom EU tä pptes till. Medlemsstaternas nuvarande
beskattningsavtal skulle kunna förbättr as så att principerna för den inre
marknaden iakttas, i synnerhet när det gäller förmåner enligt dessa avtal. Enbättre samordning av avtalspolitiken i förhållande till tredjeländer skulle ocksåvara till gagn. Vidare konsta teras det i undersökningen att det eventuellt finns ett
behov av bindande skiljedomsf örfarande när konflikter uppstår mellan parter i
avtalen vid tolkning och tillämpning av avtal, vilka kan leda tilldubbelbeskattning eller utebliv en beskattning. Den mest  fullständiga lösningen
på dessa problem skulle vara att ett multilateralt skatteavtal, som ger domstolentolkningsbehörighet och ingås mellan medlemsstaterna enligt artikel 293 i
fördraget. En annan möjlighet, vilken inte ändrar det befintliga bilateralasystemet, skulle vara att utarbeta en  EU-version av OECD:s modellavtal med
46kommentarer (eller av vissa artiklar), v ilken uppfyller de särskilda krav som
sammanhänger med EU-medlemsskapet.
63) Även om fullgörandekostnaderna minsk ar proportionellt med fö retagets storlek,
konstateras det i undersökninge n att hindren i huvudsak är av samma slag för
samtliga företag. Särskilda initiativ i skattehänseende för små och medelstoraföretag förefaller därför inte motiverad e. Det finns emellertid undantag från
detta grundläggande synsätt vilka i huvuds ak med fördel skulle kunna åtgärdas
på medlemsstatsnivå. Exempelvis bör de administrativa skatteformaliteterna,redovisningskraven etc. för små och me delstora företag vara mindre omfattande
än för större företag, även när det gäller verksamhet över gränserna. Svårighetermed gränsöverskridande kvittning av förluster drabbar dessutom små ochmedelstora företag särskilt hårt, och särskilda korrigeringsåtgärder förefallerdärför krävas på detta område.
Övergripande metoder för företagsbeskattning i EU
64) I undersökningen behandlas även mer ge nerella korrigeringsåtgärder som syftar
till att minimera eller undanröja hindren på ett mer övergripande sätt, och flera
övergripande metoder som lagts fram för kommissionen analyseras. Samtligametoder syftar till att undanröja de olika skattehindren genom att ge
multinationella företag en gemensam  konsoliderad skattebas för deras
verksamheter i hela EU:
/g183 Enligt metoden med ömsesi digt erkännande inom ramen för "Home State
Taxation" (hemstatsbeskattning) skulle skattebasen beräknas i enlighet
med skattelagstiftningen i företage ts hemstat (dvs. där huvudkontoret är
beläget), och följaktligen bygga på befintliga skattesystem samterfarenheter och kunskaper i samba nd därmed. Detta tillvägagångssätt är
tänkt som ett alternativt system för företag i medlemsstater medtillräckligt likartade skattebaser.
/g183 En ytterligare möjlighet skulle vara att utforma helt nya harmoniserade
bestämmelser inom EU om faststä llande av en gemensam skattebas på
europeisk nivå. Även detta skulle vara ett alternativt system förföretagen och det skulle fungera som ett parallellt system vid sidan av
nuvarande nationella best ämmelser. Detta system , som i allmänhet går
under beteckningen "Common (Consolidated) Base Taxation"(beskattning på grundval av gemens am skattebas), förespråkas i
synnerhet av vissa företrädare för företagen.
/g183 En ytterligare modell som föreslås i en del litteratur på området är
"European Corporate Income Tax" (gemensam europeisk bolagsskatt).
Fastän den ursprungligen utvecklades som en obligatorisk ordning förstora multinationella företag, s kulle den också kunna utgöra ett
alternativt system som fungerar tillsammans med nationellabestämmelser. Enligt den här mode llen skulle skatte n kunna tas ut på
europeisk nivå och en del av intäkterna eller samtliga intäkter gå direkttill EU.
47/g183 Slutligen skulle det mer traditionella tillvägagångssättet vara att
harmonisera nationella be stämmelser om företagsbeskattning genom att
utforma en gemensam skattebas och ett skattesystem för företag i EU,som ersätter de befintliga nationella systemen.
65) De viktigaste grundläggande fördelarna  med att företagen i EU får en enhetlig
konsoliderad skattebas för sina verksamhet er i hela EU, oavsett formen för dem,
är följande:
/g183 Fullgörandekostnaderna till följd av att det är nödvändigt  att rätta sig
efter femton skattesystem på den inre marknaden skulle minska
väsentligt.
/g183 Problemen med transferprissättning inom koncerner skulle försvinna,
åtminstone inom EU.
/g183 Vinst och förlust skulle i princip automatiskt konsolideras på EU-nivå.
/g183 Många internationella omstruktureringar skulle bli enklare i
skattehänseende och mindre utgiftskrävande.
66) Företagens företrädare i den expert panel som bistått kommissionen betonade
dessa grundläggande punkter. Inom ramen för en övergripande metod skulle,
oavsett den exakta utformninge n, fullgörandekostnaderna minska,
dubbelbeskattning i många fall förhi ndras, och många situationer som
kännetecknas av diskriminering och restriktioner undanröjas.
67) Definitionsmässigt är koncernkonsoliderin g på EU-nivå ett viktigt inslag i
samtliga lösningar. Alla medlemsstater tillämpar för närvarande inte den
principen ens på inhemsk nivå, och endast två medlemsstater tillämpar den på
internationell nivå. En ligt samtliga metoder (eve ntuellt med undantag för
"European Corporate Income Tax"), sku lle medlemsstaterna bibehålla rätten att
fastställa bolag sskattesatserna.
68) I varierande grad skulle samtliga överg ripande metoder kunna utformas så att
det inte är nödvändigt att a lla medlemsstater deltar. I det sammanhanget är det
viktigt att notera att i Nice-fördraget utökades möjligheten till närmaresamarbete mellan en grupp av medlemsstater  när det är omöjligt att nå enighet
mellan alla femton medlemsstater. Detta kan vara särskilt lämpligt i sambandmed "Home State Taxation", som förutsätter att endast medlemsstater med enganska enhetlig skattebas deltar. En grupp av medlemsstater skulle dock även
kunna utnyttja den mekanismen för att in föra någon av de andra metoderna.
69) En ytterligare viktig aspekt när det gäller samtliga övergripande system är
mekanismen för fördelning av den ge mensamma konsolider ade skattebasen till
de olika medlemsstaterna. För det ända målet använder Förenta staterna och
Kanada ett fördelningssystem som innebär att skattebasen fördelas enligt ennyckel bestående av faktorer som löne kostnader, fast egendom eller omsättning.
En annan möjlig lösning för EU skulle vara att fördela skattebasen enligt den(justerade) mervärdesskattebasen för de berörda företagen. Inom ramen för
48samtliga dessa system skulle medlemsstaterna tilldelas en specifik andel av den
övergripande skattebasen i enlighet med fördelningsnycklar och tillämpa sinnationella skattesats  på den andelen.
70) Samtliga nämnda modeller skulle lösa problemen i så måtto att kravet att rätta
sig efter upp till femton olika skattesy stem försvinner, de problem med
transferprissättning  som uppstår ge nom separat redovisn ing i stort sett
undanröjs och möjlighet fa ktiskt ges till förlustutjämning över gränserna.
Modellerna innebär även en skattemä ssig lösning för Europabolagen. Vid en
utvärdering av de olika modellerna bör hänsyn tas till deras respektiveegenskaper.
71) En viktig punkt att notera är att "H ome State Taxation" inte innebär att
medlemsstaterna måste enas om en ny gemensam skattebas för EU, eftersomsystemet grundar sig på principen om  medlemsstaternas ömsesidiga erkännande
av varandras skattelagstiftning. De övriga metoderna innebär att enöverenskommelse måste nås om en helt ny skattelagstiftning.
72) Till skillnad mot en obligatorisk harmoniserad skattebas fungerar "Home State
Taxation", "Common (Consolidated) Base  Taxation" och "European Corporate
Income Tax" parallellt med och ersätter inte helt de befintliga nationellasystemen. Under vissa omständigheter kan detta emellertid innebära en nackdel
genom att konkurrerande företag i olik a medlemsstater omfattas av skilda
skatteregler. Exempelvis skulle enligt "Home State Taxation"-systemet trekonkurrerande detaljhandlare i Tyskland beräkna sina skattebaser enligt
belgiska, franska eller tyska regler bero ende på om den koncern som de ingår i
har Belgien, Frankrike eller Tyskland som hemstat. Eftersom ett av antagandenabakom "Home State Taxation" är att delta gande medlemsstater skall ha likartade
skattebaser kan skillnaderna emellertid vara ganska små. Enligt "Common(Consolidated) Base Taxation" eller "E uropean Corporate Income Tax" kan
konkurrerande företag antingen omfattas av lokala best ämmelser eller
bestämmelser inom ramen fö r "Common (Consolidated) Base
Taxation"/"European Corporate Income Tax", som väsentligt kan skilja sig frånvarandra. Det skulle dock kunna vara möjlig t att tillåta l okala bolag att välja att
använda de senare systemen, exempelvis om det finns anledning till det frånkonkurrenssynpunkt.
73) De lösningar som grundar sig på ett parallellt snarare än  på ett enhetligt
obligatoriskt system ger dessutom upphov till flera tekniska frågor som kräver
ytterligare undersökning. Bland de viktigas te frågorna är de som hänför sig till
omstrukturering, inkomster från utla ndet och dubbelbeskattningsavtal, samt
minoritetsintressen.
/g183 När det gäller omstrukturering skulle  för det första den metod enligt
vilken ett företag beräknar sin skattebas kunna ändras varje gång
företaget byter ägare och dess aktier säljs, eftersom ett företags skattebasinom ramen för "Home State Taxation" fastställs enligt bestämmelsernai moderbolagets hemstat. Detta är enligt gängse terminologi likställt medett potentiellt byte av hemvist och kan vara mycket kostnadskrävande.Ett belgiskt dotterbolag som säljs av sitt tyska moderbolag, vilket
49omfattas av "Home State Taxation"-systemet, till ett franskt moderbolag
skulle kunna hamna i den s ituationen att de ss skattebas ändras från tyska
till franska förhållanden eller, om Frankrike inte omfattas av "HomeState Taxation", tillbaka till en belgisk skattebas. Eftersom det inomramen för "Common (Consolidated) Ba se Taxation" endast skall finnas
en skattebas, skulle däremot en sådan försäljning inom ett område somomfattas av "Common (Consolidated) Base Taxation" inte medföranågon sådan förändring. Även om ett företag säljs till ett nyttmoderbolag i en medlemsstat som inte omfattas av "Common(Consolidated) Base Taxation", skulle det kanske ändå kunna behandlasi enlighet med det systemet.
/g183 För det andra kompliceras behandlinge n av inkomster från utlandet inom
ramen för "Home State Taxation" , "Common (Consolidated) Base
Taxation" och "European Corporate Income Tax" av den nuvarandesituationen med bilate rala dubbelbeskattnings avtal, den samtidiga
förekomsten av "exemption"- och avräkningssystem och behovet av ettfördelningssystem. Ett dotterbolag i en stat som använder sig avavräkningssystemet, med en f ilial i tredjeland, kan enligt sitt
dubbelbeskattningsavtal vara berättig at till avräkning av den utländska
skatt som betalats av  filialen. Detta kan ge upphov till krav enligt
dubbelbeskattningsavtalet på avräkni ng av utländsk skatt även om
inkomsterna från utlandet är befriad e från skatt enligt bestämmelserna
för "Home State Taxation".
/g183 För det tredje kan minoritetsaktieägare komma att erhålla utdelning
enligt ett beskattningssystem som är oförenligt med det gällande lokala
systemet för personbeskattning. Exempelvis kan en minoritetsaktieägareerhålla utdelning som utbetalats enligt "Common (Consolidated) BaseTaxation" eller "European Corpor ate Income Tax", under det att
utdelningen tidigare betalades ut enligt det lokala traditionella systemet.Detta kan endast undvikas om betalning av utdelning från dotterbolag
till minoritetsaktieägare även i fortsättningen omfattas av den lokalaskattelagstiftningen, vilket är den metod som förutses inom ramen för"Home State Taxation". Detta skulle  medföra utökade redovisningskrav.
74) Dessa frågor skulle inte uppstå om  medlemsstaterna enades om den mer
traditionella lösningen med ett enhetligt harmoniserat system förföretagsbeskattning, dvs. en ge mensam konsoliderad bas med ett
överenskommet fördelningssystem och en metod för fördelning av utdelning.
Trots sina nackdelar uppfyller de övrig a lösningarna dock målet att undanröja
hinder för verksamhet över gränserna utan att en sådan genomgripandeförändring är nödvändig. Allmänt sett s kulle samtliga lösningar kunna bidra till
större effektivitet, verkningsf örmåga, förenkling och öppenhet i
bolagsskattesystemen i EU och undanröja luckor mellan de na tionella systemen,
vilka utgör en fruktbar grund för skatteflykt och skattefusk.
75) Bedömningen av skattehindren på den inre marknaden visa r att många av de
faktorer som ger upphov till fullgörandekostn ader även har en tendens att öka
skatteförvaltningarnas administrativa kostnader. Detta är särskilt tydligt när det
50gäller transferprissättning. Förekomsten av femton olika bolagskattesystem på
den inre marknaden lämnar dessutom avsevärt utrymme för skattefusk ochskatteflykt. Många av korrigeringsåtgärderna kommer därför även i vissutsträckning att vara till gagn för skatteförvaltningarnas effektivitet ochverkningsförmåga. Slutligen skulle nästan alla korrigeringsåtgärder, såvälriktade som övergripande, leda till krav på utökat ömsesidigt bistånd ochadministrativt samarbete mellan medlemsstaterna, vilket är ett pålitligt sätt attsäkerställa att skatterevisioner även fortsättningsvis kommer att utföras pålämpligt sätt och att ingen av de korrigeringsåtgärder som övervägs leder tillorättmätigt eller olagligt skattefusk.
76) Sammanfattningsvis fastslås  det i rapporten att det ka n finnas betydande fördelar
med att genom en verkligt övergripa nde lösning förse företagen med en
gemensam konsoliderad skattebas för de ras verksamhet i hela EU. Rapportens
resultat grundar sig eme llertid huvudsakligen på forskningens nuvarande
stadium, och ytterligare arbete är nödvändigt för att genomföra någon av de
övergripande metoderna. Varje lösning i den riktningen måste naturligtvis även
ta hänsyn till konkurrensreglerna i EG-förd raget, i synnerhet reglerna rörande
statligt stöd. Som redan kons taterats tyder resulta ten av den kvantitativa
analysen dessutom på att den totala nationella skattesatsen är en viktig faktor vidfastställandet av den effektiva skattesatsen, och det är tydligt att en enhetlig ellergemensam bas utan ytterligare anpassnin gar i praktiken nästan "automatiskt"
skulle framhäva detta.