-ft * 
-fr ->!r 
>v -JJ- -& EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 31.05.1995 
KOM(95) 223 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
EUROPEISKA UNIONEN OCH RYSSLAND: FRAMTIDA FÖRHÅLLANDE 

Europeiska unionen och Ryssland: framtida förhållande 
Kommissionens meddelande till rådet 
INNEHÅLL 
Inledning sid. 2 
Ryssland: den nuvarande situationen sid. 3-4 
Europeiska unionen och Ryssland: nuvarande förhållande sid. 5-6 
Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Ryssland: ytteriigare öveiyäganden sid. 7-9 
Europeiska unionens mål och prioriteringar tor det framtida 
förhållandet mellan Europeiska unionen och Ryssland sid. 10-15 
* 
Medföljande dokument: utkast till gemensamt ställningstagande om förbindelserna 
mellan Europeiska unionen och Ryssland 
Bilaga A: Den ekonomiska situationen och den ekonomiska reformen i Ryssland 
Bilaga B: Samarbetet mellan Europeiska unionen och Ryssland 
A CL 
Europeiska unionen och Ryssland: framtida förhållande 
Kommissionens meddelande till rådet 
Inledning 
1.1 De band som förenar Ryssland och länderna i Europeiska unionen är många hundra 
år gamla. Rysslands historia är politiskt, kulturellt och kommersiellt nära sammanvävd 
med dess europeiska partners historia. Samarbete har sedan länge tagits för givet, men 
ändå inte till fullo utnyttjats, av skäl som huvudsakligen är förknippade med den klyfta 
som under Sovjettiden skilde de västerländska demokratierna fiån en totalitär stat. 
1.2 Under så kort tid som ett årtionde har Ryssland genomgått en långtgående 
ekonomisk och politisk omvandling. Reformer har genomförts trots de utmaningar det 
innebär att tå det postsovjetiska samhället att införliva och acceptera dem. Det kommer 
att ta många år för Ryssland att övervinna arvet från Sovjettiden och ingen säker prognos 
kan ges om den väg Ryssland kommer att följa mot politisk och ekonomisk reform. Den 
avgörande frågan är om landet kommer att vända sig inåt och försöka genomföra reformer 
och utveckla sin ekonomi med begränsad insats av utländsk expertis och utländska 
investeringar, eller om det kommer att inta sin plats i världsekonomin i ett fullständigt 
och ansvarsfullt partnerskap med Europeiska unionen och med andra. 
1.3 För Europeiska unionen är förhållandet till Ryssland ytterst betydelsfullt av följande 
skäl: 
i) Ryssland intar som ständig medlem av FN:s säkerhetsråd och som kärnvapenmakt en 
huvudroll på världsarenan. 
ii) Ryssland är därtill en av de viktigaste medverkande till stabiliteten på hela den 
europeiska kontinenten. 
iii) Ryssland har en avsevärd ekonomisk, kommersiell och vetenskaplig potential. 
iv) Dessutom är Europeiska unionen i dag Rysslands viktigaste handelspartner och eller 
Finlands anslutning även dess närmaste granne. 
1.4 Det är dags för Europeiska unionen och Ryssland att erkänna sin historiska kallelse 
som de två viktigaste europeiska makterna och av gemensamt intresse försöker att 
utveckla ett nära och ömsesidigt berikande partnerskap som återspeglar deras politiska, 
sociala och ekonomiska betydelse, samtidigt som de visar den lyhördhet och den respekt 
för mänskliga rättigheter utan vilken samarbetet kommer att förbli ofullbordat och 
innehållslöst. 
De nyss inträffade händelserna i Tjetjenien innebär i detta sammanhang en belastning på 
de nuvarande förbindelserna, som skadas av Rysslands otillräckliga uppfyllelse av ofta 
diskuterade villkor för att förbättra situationen. 
1.5 I detta meddelande - som tillkännagavs vid det informella mötet med Europeiska 
unionens utrikesministrar i Carcassonne den 18-19 mars - utvecklas en strategi som skall 
styra Europeiska unionens förbindelser med Ryssland under kommande år. Strategin 
måste förverkligas genom en gemensam insats tillsammans med Ryssland, i nära 
samarbete med Europeiska unionens viktigaste partner, särskilt dem på andra sidan 
Atlanten, och på grundval av följande mål: 
- Förstärkning av politisk, social och ekonomisk stabilitet i Ryssland och de andra 
länderna i regionen. 
- Fortsatt utveckling som leder till förbättrad levnadsstandard för Rysslands befolkning. 
- Förbättrat samarbete för att angripa de viktigaste regionala och globala problemen. 
Europeiska unionen erkänner i detta sammanhang Rysslands territoriella integritet 
samtidigt som den stödjer dess utveckling som en stat där minoriteters rättigheter 
respekteras i enlighet med internationellt erkända principer. 
I meddelandet föreslås ett gemensamt ställningstagande (se bifogade dokument) om 
förbindelserna mellan Europeiska unionen och Ryssland. 
Ryssland: den nuvarande situationen 
2.1 Ändringsprocessen i Ryssland under det gångna decenniet har varit djupgående men 
en stabil jämvikt har ännu inte uppnåtts. 
2.1.1 På den politiska sidan byggs demokratiska institutioner upp. Men dessa är sköra och 
rättssäkerheten är ofta oviss. En tradition av auktoritärt hemligt styre som påminner om 
gångna tider förefaller faktiskt ha vunnit terräng under de senaste månaderna. Ett civilt 
samhälle har börjat upprättas men är ännu långt ifrån den livskraftiga grund som krävs 
för en framgångsrik politisk demokrati. Militären fortsätter precis som under Sovjettiden 
att ha stor betydelse för Rysslands politiska liv och slukar ekonomiska resurser som inte 
står i proportion till vad Ryssland tor närvarande har råd med (uppskattningsvis 20-25 % 
av 1995 års budget). Den organiserade brottsligheten och korruptionen sprider sig och kan 
i själva verket komma att underminera den demokratiska och ekonomiska utvecklingen 
om de inte kontrolleras effektivt. 
Som ett arv från Sovjetimperiet lever 25 miljoner människor av ryskt ursprung utanför 
Rysslands gränser - en synnerligen känslig sida av den ryska utrikespolitiken - och cirka 
150 etniska grupper lever inom Rysslands gränser. Centralregeringen har gjort framsteg 
i att förbättra förbindelserna med olika folkgrupper inom Ryska federationen, men dess 
ingripande i Tjetjenien har förmörkat utsikterna att federationen skall kunna hantera sin 
regionala och etniska mångfald på ett demokratiskt och civiliserat sätt. 
Mot denna bakgrund framträder vissa positiva inslag. Hotet om en 
kärnvapenkonfrontation har undanröjts, även om tiotusentals kärnvapen fortfarande finns 
kvar, ofta under oklara säkerhets- och lagringsförhållanden, och utgör ett hot om 
kärnvapenspridning som skulle vara svårkontrollerbar. Den politiska debatten är öppen 
och livlig och en oberoende press kritiserar fritt regeringens politik. Den ryska allmänna 
opinionen, som nu kan informera och uttrycka sig själv, är en ny och viktig faktor i rysk 
politik. 
2.1.2 Den ryska ekonomin befinner sig i en vansklig situation. Från Sovjetunionen 
övertog det nya Ryssland en utsliten industriell bas, som förslösat resurser och gett 
upphov till en rad miljökatastrofer, samt ett starkt subventionerat och förvånansvärt 
ineffektivt jordbrukssystem som inte kunnat tillgodose de grundläggande behoven. Knappt 
tre år efter det att reformerna påbörjades har framsteg gjorts inom många av 
stRikturreformens områden, bl.a. i form av frisläppande av priserna, upprätthållen yaluta-
konvertibilitet och privatisering. 
Dessa reformer har ändrat den ekonomiska miljön. Marknadskrafterna spelar en nyckelroll 
inom betydande delar av det ekonomiska livet. Den underutvecklade tjänstesektorn 
expanderar i rask takt, vilket är positivt, även om den explosiva tillväxten inom områden 
som bankväsendet inger oro pä grund av bristen på reglering och insiktsfull tillsyn. Å 
andra sidan har tillverkningssektorn minskat drastiskt, vilket orsakar allvarliga sociala 
störningar, men det är ändå en oundviklig korrigering av Rysslands favorisering av tung 
industri. 
Under dessa tre år har ändå en makroekonomisk stabilisering visat sig svåruppnåelig. 
Inflationen har fortsatt att vara alldeles för hög, underblåst av ett stort budgetunderskott 
som i sin tur orsakats av ett ras i skatteintäkterna och av ett starkt utgiftstryck. Flera 
stabiliseringsförsök har misslyckats i den splittrade och segmenterade miljö där det 
politiska beslutsfattandet sker i många konkurrerande maktcentrer. Detta har lett till 
upprepade omsvängningar av politiken och till att sektoriella eller regionala 
påtryckargrupper har fått kostsamma privilegier. 
Den omfattande kapitalflykten är ett tecken på de ryska ekonomiska aktörernas låga tilltro 
till sin egen ekonomi och i själva verket till hela den ekonomiska reformprocessen. 
Utländska investerare kan knappast väntas träda in där ryska investerare inte vågar träda. 
Den ekonomiska politikens omedelbara och allt överskuggande prioritet är att få stopp 
på inflationen. Man måste fa igång en god cirkel av återställt förtroende, återkomst av 
utfluget kapital, investeringar och rekonstruktion. Det senaste stabiliseringsprogrammet 
- för första gången stött av ett stand-by-avtal med Internationella valutafonden (IMF) -
innebär en verklig möjlighet att åstadkomma detta. Ändå kommer det att vara en veritabel 
utmaning för regeringen att förbli enig och hålla fast vid detta program, när de 
inledningsvis åtstramande effekterna börjar att bli märkbara, i synnerhet under kampanjen 
före valen i slutet av 1995 och mitten av 1996. (Se även bilaga A.) 
Europeiska unionen och Ryssland: nuvarande förhållande 
3.1 Hittills har Europeiska unionen försökt att utveckla sitt förhållande till Ryssland 
genom en mängd olika förbindelser, medel och program: 
Avtdsmässiga förbindelser 
Samarbetsavtalet med Sovjetunionen från 1989 - varigenom denna beviljades behandling 
som mest gynnad nation i fråga om tullar och avgifter och en dialog inleddes genom en 
gemensam kommitté - är fortfarande den formella ramen för förbindelserna mellan 
Europeiska gemenskapen och Ryssland. Partnerskaps- och samarbetsavtalet som 
undertecknades på Korfu i juni 1994 har en myckel mer ambitiös uppläggning och 
omfattar en lång rad handelsmässiga, affärsmässiga och ekonomiska förbindelser mellan 
Europeiska gemenskapen och Ryssland. Det upprättar en politisk dialog på olika nivåer 
upp till regeringscheferna och placerar respekten för mänskliga rättigheter och den 
demokratiska processen i centrum av förhållandet. Klausulen om mänskliga rättigheter, 
som finns med i både interimsavtalet och partnerskaps- och samarbetsavtalet, är ett viktig 
instrument. Den tjänar som påminnelse om grundvalen för förhållandet mellan Europeiska 
unionen och Ryssland och ger vardera parten möjlighet att genomdriva dessa principer. 
I avvaktan på att partnerskaps- och samarbetsavtalet ratificeras av Europaparlamentet och 
medlemsstaternas nationella parlament - en process som nu har försenats på grund av 
händelserna i Tjetjenien - är det meningen att handelsbestämmelserna i partnerskaps- och 
samarbetsavtalet skall sättas i kraft genom ett interimsavtal. Undertecknandet av 
interimsavtalet är nu också uppskjutet med hänsyn till situationen i Tjetjenien vad gäller 
mänskliga rättigheter. 
Ytterligare steg mot ett undertecknande av interimsavtalet har gjorts beroende av att ett 
antal villkor uppfylls på ett tillfredsställande sätt: slutande av ett eldupphöravtal, framsteg 
mot en politisk lösning, fritt tillträde för humanitära biståndsinsatser och upprättandet av 
en OSSE-stödgrupp i Tjetjenien. 
Trots att partnerskaps- och samarbetsavtalets avtalsmässiga ram saknas, har den politiska 
dialogen i praktiken upprätthållits från tiden för undertecknandet av den politiska 
förklaring som Rysslands president och Europeiska rådets och Europeiska kommissionens 
respektive ordförande skrev under i Bryssel i december 1993.1 denna förklaring förutsågs 
upprättandet av "en fortlöpande politisk dialog och ett system för regelbundna samråd på 
olika nivåer om hela skalan av politiska, ekonomiska och andra ämnen av gemensamt 
intresse". 
Handel och affärer 
Inom det ekonomiska området har Europeiska gemenskapen blivit Rysslands överlägset 
viktigaste handelspartner och svarade under första halvåret 1994 för 37 % av Rysslands 
hela utrikeshandel, jämfört med 24 % för handeln med andra länder i Oberoende staters 
samvälde (OSS), 6 % för handeln med Kina, 4 % för handeln med USA och 3 % för 
handeln med Japan. Exporten från Ryssland till Europeiska gemenskapen uppgick 1993 
till 15,5 miljarder ecu och importen steg till 11,5 miljarder ecu, vilket gav Ryssland ett 
överskott på nästan 4 miljarder ecu. Europeiska gemenskapens låga tullnivå för importen 
från Ryssland (en genomsnittlig, viktad tullsats på mindre än 1 %) är dock ett bekymmer 
med hänsyn till den fortgående höjningen av de tullar som belastar den ryska importen 
från Europeiska gemenskapen (en genomsnittlig, viktad tullsats som för närvarande 
uppskattas till mer än 18 %). Eftersom handelsöverskottet till största delen är 
energirelaterat uppmanar Europeiska gemenskapen redan Ryssland att genomföra 
Europeiska energistadgef ordraget, vars syfte är att skapa en rättsligt bindande ram för att 
utveckla handeln och främja utländska investeringar inom energisektorn. 
Inflödet av utländska investeringar fortsätter att vara lågt (ca 1 miljard US-dollar per år) 
i förhållande till Rysslands storlek och potential. 
En rad handelsmässiga och affärsmässiga problem i förbindelserna mellan Europeiska 
gemenskapen och Ryssland är fortfarande olösta. Det gäller bl.a. följande: antidumping, 
där en systematisk dialog mellan experter har inletts; provnings- och 
certiiieringslbrfaranden, där en arbetsgrupp har inrättats som skall föreslå lösningar till 
de problem som uppstår på grund av de överdrivna ryska kraven på provning och 
certifiering; effekterna av utvidgningen, där den ryska sidan i princip intar en positiv 
inställning till den nuvarande Europeiska unionen, och till framtida utvidgningar av denna 
men önskar att så långt möjligt mildra de negativa konsekvenserna för sin export till de 
nya medlemsstaterna; handeln med nukleära produkter, trots att ingåendet av 
Energistadgefördraget i Lissabon den 17 december 1994 bidrog till att lösa en långvarig 
tvist mellan Ryssland och Europeiska unionen om försörjningsbyråns roll och om 
tolkningen av Euratomfördraget vad avser handeln med nukleära produkter; rätten att 
flyga över Sibirien. 
A ndra samarbetsformer 
Samarbetet mellan Europeiska gemenskapen och Ryssland har byggts upp genom att ett 
stort antal verksamheter och program har genomförts, bl.a. TAOS (Technical Assistance 
to the Commonwealth oflndependent States), transeuropeiska transport-, energi- och tele­
kommunikationsnätverk, och även inom andra områden som utbildning, miljö, energi, 
humanitärt bistånd, industriellt samarbete, forskning och utveckling, såsom framgår av 
översikten i bilaga B. 
Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Ryssland: ytteriigare överväganden 
När de framtida förbindelserna mellan Europeiska unionen och Ryssland övervägs bör en 
rad faktorer beaktas: 
4.1 Med hänsyn till svårigheterna att med någon tillförlitlighet förutse framtiden ens på 
medellång sikt för ett land som Ryssland, är det svårt att med säkerhet ange Europeiska 
unionens strategi på medellång sikt gentemot detta land. En viktig faktor kommer att vara 
den ryska regeringens och presidentens identitet och politiska övertygelse efter de nästa 
valen. Med hänsyn till den svaga demokratiska strukturen i Ryssland förefaller det 
sannolikt att spänningen kommer att bestå mellan ledningen i Ryssland och iakttagandet 
av mänskliga rättigheter, mellan centrum och regionerna, mellan upprätthållande av 
politisk kontroll och växande kriminalitet. 
4.2 I säkerhetsmässiga, politiska och ekonomiska sammanhang innebär detta en 
intensifiering av Europeiska unionens ansträngningar att ta större hänsyn till de särskilda 
egenskaperna i förhållandet mellan Europeiska unionen och Ryssland och att säkerställa 
att den ryska regeringen och allmänna opinionen tillmäter Rysslands förhållande till 
Europeiska unionen tillbörlig vikt. 
4.2.1 Säkerhet 
Det är viktigt att Europeiska unionens ekonomiska strategi gentemot Ryssland samordnas 
med en politisk strategi som beaktar ryska säkerhetsintressen. 
När en utvidgning av NATO till förmån för central- och östeuropeiska länder nu klart kan 
förutses, är det nödvändigt att beakta den ryska regeringens intressen. Om utvidgningen 
av NATO emellertid skulle leda till en permanent opposition från Rysslands sida och 
slutligen till en upprustning av landets militära kapacitet, skulle målet om en ökad 
stabilitet för Europeiska unionen uppenbart inte uppnås. Följaktligen finns det behov av 
att intensifiera dialogen om utvecklingen av Europas framtida säkerhetskonstruktion, 
inbegripet sådana aspekter som utvidgningen av NATO, Partnerskap för fred, förstärkning 
av Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och utveckling av 
förbindelserna mellan Ryssland och Västeuropeiska unionen. 
OSSE fortsätter att stärka sin ställning som ett viktigt organ för europeisk säkerhet. Dess 
helhetssyn på säkerhet, breda medlemskap och höga normer gör den till ett lämpligt 
forum för att hantera förändringar och hindra att nya uppdelningar uppstår. De pågående 
diskussionerna om "säkerhetsmodellen" bygger på en heltäckande definition av säkerhet. 
Europeiska unionen bör fortsätta att arbeta för att stärka den OSSE-ram inom vilken 
Rysslands betydelse för europeisk säkerhet erkänns. 
4.2.2 Politik 
Det förefaller troligt att Europeiska unionens politiska förhållande till Ryssland under de 
kommande månaderna kommer att överskuggas av tragedin i Tjetjenien, precis som 
Rysslands politiska scen sannolikt kommer att domineras av Tjetjenien i kampanjerna för 
två avgörande händelser: valet till den lagstiftande församlingen i december 1995 och 
presidentvalet i juni 1996. Under denna period måste Europeiska unionen hitta en balans 
mellan att uttrycka sin oro över Rysslands brott mot de mänskliga rättigheterna i 
Tjetjenien och behovet av att underlätta reformprocessen i Ryssland. 
Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Ryssland skulle bäst tjänas av att den 
politiska dialogen befästes, så att frågor av politiskt intresse kan väckas i tid och på ett 
sätt som ger tillbörligt inflytande. Europeiska unionen behöver stärka sina band med ett 
bredare spektrum av ryska ledare, opinionsbildare och institutioner både innanför och 
utanför regeringen, både i Rysslands centrum och i regionerna och engagera fler EU-
institutioner och nationella institutioner i detta. Europaparlamentet har en särskild uppgift 
när det gäller att bygga upp kontakten med både duman och den federala kammaren och 
därigenom fördjupa förhållandet till nationella och regionala politiker. 
Problemet med etniska ryssar som lever utanför Rysslands gränser är ett mycket känsligt 
ämne för den ryska allmänna opinionen och en fråga som nationella politiker gärna spelar 
på. Här kan Europeiska unionen genom att utöva sitt politiska inflytande spela en 
medlande roll i lösandet av konflikten, på samma sätt som den gjorde i fråga om 
förbindelserna mellan Ryssland och de baltiska staterna genom att främja stabilitetspakten, 
och som den fortsätter att göra genom deklarationer och démarcher som bygger på en 
nära övervakning av situationen. Europeiska gemenskapen och medlemsstaterna kan även 
ge direkt stöd, t.ex. genom finansiering av språkutbildning för att främja integrering och 
förvärvande av medborgarskap. 
De steg som tas mot en ytterligare utvidgning av Europeiska unionen kommer med 
ökande angelägenhetsgrad under kommande år att väcka frågor om betydelsen av och 
innehållet i Europeiska unionens förhållande till alla länder i Oberoende staters samvälde 
(OSS) och särskilt till Ryssland. När effekterna av processen mot en utvidgning börjar 
att bli påtagliga i de central- och östeuropeiska länderna, kan det väntas att OSS-länderna 
för sin del kommer att intensifiera sin strävan efter närmare band med Europeiska 
unionen. Eftersom en anslutning enligt Europeiska unionens mening inte är ett alternativ 
för dessa länder, måste nätverket av partnerskaps- och samarbetsavtal (för närvarande 
ingångna med Vitryssland, Kazakstan, Kirgisistan, Moldavien, Ryssland och Ukraina) ge 
den ram som skall göra det möjligt att överbrygga det politiska och ekonomiska gapet 
mellan de länder som ansluts till Europeiska unionen och deras grannar i öst. Deltagandet 
i en vidare europeisk välståndszon kan även främjas genom regionala organisationer 
såsom de regionala organen för Baltikum och Barents hav. 
4.2.3 Ekonomi 
4.2.3.1 De ekonomiska förbindelserna mellan Europeiska unionen och Ryssland 
Det finns en stor potential för en framtida tillväxt av de ekonomiska förbindelserna 
mellan Europeiska gemenskapen och Ryssland. För att förverkliga potentialen måste ett 
starkt ömsesidigt förtroende byggas upp, så att det framstår som meningsfullt för både* 
Europeiska gemenskapen och dess ryska affärspartner att investera pengar och 
ansträngningar i den ryska ekonomin. Industriellt samarbete mellan Europeiska 
gemenskapen och Ryssland kommer att bli allt viktigare för att stödja den 
mikroekonomiska reformpelaren. Ryssland måste öka sina insatser för att ge utländska 
direktinvesterare stabila, genomskinliga och förutsebara ramvillkor. TACIS-programmet 
underlättar utvecklingen av industriellt samarbete genom att bidra till företags-
privatisering, rekonstruktion och modernisering i Ryssland. 
Både för Ryssland och Europeiska gemenskapen kommer partnerskaps- och 
samarbetsavtalet, när det väl ratificeras, att vara den ram inom vilken ett ömsesidigt 
förtroende kommer att växa fram. När handeln växter och breddas från sin nuvarande 
smala bas är det oundvikligt att meningsskiljaktigheter kommer att uppstå. Båda parter 
kommer att behöva utnyttja bestämmelserna i interimsavtalet och partnerskaps- och 
samarbetsavtalet till fullo for att se till att problemen snabbt hanteras på ett sätt som 
tillgodoser Europeiska gemenskapens och den ryska ekonomins intressen. 
E)et bör noteras att de två parterna i partnerskaps- och samarbetsavtalet skall genomföra 
en gemensam granskning år 1998 för att se om omständigheterna tillåter att förhandlingar 
inleds om upprättandet av ett frihandelsområde. 
När den bilaterala handeln tilltar mellan å ena sidan Europeiska gemenskapen och å andra 
sidan de central- och östeuropeiska länderna och OSS-ländema, är det viktigt att inte 
glömma bort den potential som finns för handeln mellan OSS-länderna själva och mellan 
dem och de central- och östeuropeiska länderna. Det kommer att vara i Europeiska 
unionens intresse att verka för att de band som klipptes av när Sovjetunionen föll samman 
åter knyts samman på ett sätt som passar en marknadsekonomi, i synnerhet genom att 
regionalt och gränsöverskridande samarbete främjas. 
4.2.3.2 Rysslands roll i det globala ekonomiska-systemet 
I fråga om den institutionella ramen för Rysslands internationella handelsförbindelser är 
den största utmaningen för Ryssland på kort och medellång sikt dess anslutning till 
Världshandelsorganisationen (WTO), en process som fortfarande befinner sig på ett tidigt 
stadium. Europeiska gemenskapen har inlett en systematisk dialog med den ryska sidan 
för att förbereda anslutningsförhandlingar, som kommer att ge ytterligare tillfälle att 
avlägsna hinder som begränsar tillträdet till den ryska marknaden för Europeiska 
gemenskapens varor och tjänster. Gemenskapen är politiskt engagerad i processen både 
som ett medel att permanent integrera Ryssland i världshandelssystemet och att genom 
WTO-anslutningen förstärka den inhemska reformprocessen. Det måste ändå erkännas att 
vägen till medlemskap ibland kommer att bli svår. En snabb anslutning kan innebära att 
Ryssland är tvunget att åta sig en rad särskilda skyldigheter som en del av 
10 
anslutningspaketet. Med tiden, alltefter som reformprocessen fullbordas, kommer behovet 
av sådana särskilda disciplinerande bestämmelser att minska. 
Ryssland har ett samarbetsavtal med Organisationen för samarbete och utveckling 
(OECD), som genom sitt expertkunnande i ekonomi- och handelsfrågor kan göra 
värdefulla insatser för att hjälpa Ryssland att ta plats i det världsekonomiska systemet. 
Fullt medlemskap kan väntas så snart Ryssland har genomfört anslutningsprocessen till 
WTO. 
G7 har varit ett viktigt forum för diskussionen av västerlandets ekonomiska politik mot 
Ryssland. Den har haft en nyttig funktion, särskilt för att förbättra samordningen mellan 
bilaterala och multilaterala givare, i synnerhet efter toppmötet i Tokyo. Ryssland har 
uttryckt stort intresse av att öka sitt deltagande i G7:s ekonomiska verksamhet. Detta 
kommer dock att vara beroende av de resultat Ryssland uppnår när det gäller att utveckla 
en marknadsekonomi. 
Europeiska unionens mål och prioriteringar för det framtida förhållandet mellan 
Europeiska unionen och Ryssland 
5.1 Det finns ett samförstånd - vilket visade sig vid det informella mötet med 
Europeiska unionens utrikesministrar i Carcassonne - om att Europeiska unionen i hela 
den europeiska kontinentens intresse måste sköta sina förbindelser med Ryssland på ett 
sådant sätt att det bidrar till dess utveckling som en demokratisk och utvecklingsvänlig 
nation. 
Europeiska unionen bör därför - tillsammans med Ryssland och i nära samarbete med 
unionens viktigaste handelspartner, särskilt dem på andra sidan Atlanten - arbeta för att 
uppnå följande ömsesidigt beroende mål: 
- Förstärkning av politisk, social och ekonomisk stabilitet i Ryssland och i länderna i 
den regionen. 
- Fortsatt utveckling som leder till förbättrad levnadsstandard för Rysslands befolkning. 
- Förbättrat samarbete för att angripa de viktigaste regionala och globala problemen. 
Detta är mål som Europeiska unionen inte får förlora ur sikte när den ställs inför 
kortsiktiga svårigheter i förhållandet mellan Europeiska unionen och Ryssland. 
5.2 Vissa prioriteringar följer av dessa mål: 
- Fortsatt deltagande av Ryssland i utvecklingen av den europeiska 
säkerhetskonstruktionen, vars mest angelägna mål är att undvika nya uppdelningar 
av Europa. 
1 1 f^^^te 
- Fortsatt utveckling av demokratiska nonner, institutioner och handlingssätt samt 
respekt för mänskliga rättigheter, individuella friheter och rättssäkerhet. 
- Fortsatta framsteg mot ekonomisk reform och främjande av det ekonomiska 
samspelet mellan Europeiska gemenskapen och Ryssland för att säkerställa 
Rysslands ekonomiska liberalisering och upprättandet av en marknadsekonomi, samt 
att Ryssland i ökande grad deltar i en bredare zon av ekonomiskt välstånd och i det 
världsekonomiska systemet. 
- Intensifiering av det bilaterala och multilaterala samarbetet inom andra områden, 
bl.a. rättsväsende, inrikespolitik och brottsförebyggande samt förebyggande och 
hantering av kriser. 
Utbredning av en öppen och konstruktiv dialog som täcker alla frågor av 
gemensamt intresse - särskilt säkerhet, stöd för politisk och ekonomisk reform i 
Ryssland och förebyggande och lösande av kriser - till olika nivåer och olika 
forum, så att Europeiska unionen och Ryssland kan framföra sina synpunkter i rätt 
tid och på lämplig nivå. I detta sammanhang bör man försöka utveckla den politiska 
dialogen med Ryssland, i enlighet med den politiska förklaring som undertecknades 
av Rysslands president och Europeiska rådets och Europeiska kommissionens 
respektive ordförande i Bryssel den 9 december 1993. 
5.3 Ytterligare ett antal åtgärder föreslås som medel för att förverkliga dessa mål och 
prioriteringar när det gäller Europeiska unionens förbindelser med Ryssland under 
kommande år. 
5.3.1 Säkerhet 
Europeiska unionen bör fördjupa diskussionen med Ryssland om utvecklingen av Europas 
framtida säkerhetskonstruktion, inbegripet sådana frågor som utvidgning av NATO, 
Partnerskap för fred, förstärkande av OSSE och utveckling av förbindelserna mellan 
Ryssland och Västeuropeiska unionen. En orubblig hållning bör intas mot Rysslands 
tvekan om att ratificera START II och genomföra CFE-avtalet (Treaty on Conventional 
Armed Forces in Europe), liksom mot varje tillbakaträdande från internationellt 
överenskomna åtaganden, särskilt på nedrustningsområdet. Andra åtgärder inom 
säkerhetsområdet inbegriper samarbete med Ryssland för att motverka nukleär smuggling, 
ett ökat ryskt deltagande i multilaterala ordningar angående spridning av nukleära, 
biologiska, kemiska och ballistiska vapen, liksom ryskt medlemsskap i Nya forumet (ett 
exportkontrollsystem som efterträtt kontrollkommittén för export till kommunistländerna, 
COCOM). 
Efter diskussionerna i Carcassone bör Europeiska unionen arbeta för en intensifiering av 
dialogen mellan Ryssland och NATO, framför allt inom ramen för Partnerskap för fred 
och Nordatlantiska samarbetsrädet. 1 detta sammanhang bör man ytterligare överväga 
12 
tanken på ett särskilt arrangemang mellan Ryssland och Atlantpakten som skulle innebära 
upprättande av regelmässiga förfaranden för samråd och dialog i särskilda frågor. 
5.3.2 Politik 
På grund av den långa tiden för nationella rati fi ceringsförfaranden kan partnerskaps- och 
samarbetsavtalet inte ens i det mest optimistiska scenario träda i kraft före 1997. På kort 
sikt är således Europeiska gemenskapens intresse begränsat till frågan om interimsavtalet 
och dess undertecknande. Syftet med interimsavtalet är att sätta i kraft partnerskaps- och 
samarbetsavtalets handelsbestämmelser, utan vilka 1989 års avtal med Sovjetunionen 
fortsätter att vara tillämpligt. Det är därför av grundläggande betydelse - vilket vid flera 
tillfällen har gjorts klart för den ryska ledningen - att villkoren för undertecknandet av 
interimsavtalet uppfylls. Ansvaret för detta vilar helt och hållet på den ryska regeringen. 
Under tiden kan Europeiska gemenskapen dock vidta de åtgärder som krävs för att 
säkerställa att interimsavtalet skyndsamt kan undertecknas och att Europaparlamentet och 
de nationella parlamenten omgående kan inleda den formella behandlingen av 
ratificeringen av partnerskaps- och samarbetsavtalet, så snart villkoren har uppfyllts. 
När det gäller stöd till den demokratiska processen och upprättandet av mänskliga 
rättigheter i Ryssland, kommer Europeiska kommissionen att fortsätta att förbättra 
genomförandet av TACIS demokrat i program (som uppgår till 11 miljoner ecu under 1995, 
av vilka 55-60 % kommer att gä till verksamheter i Ryssland). Programmet är av särskild 
betydelse under perioden fram till de kommande parlaments- och presidentvalen. I 
samverkan med medlemsstaternas egna program kommer programmet även att stödja 
samarbetet mellan ryska och europeiska opinionsbildare, parlamentariker och företrädare 
för regeringsorgan och frivilligorganisationer, både i centrum och i regionerna. Dessutom 
kommer nya informationsverksamheter att genomföras för att säkerställa att de ryska 
opinionsbildarna och den ryska allmänheten får en djupare förståelse för Europeiska 
unionens inblandning och intressen. 
Europeiska unionen har tidigare stött Rysslands anslutning till Europarådet, men dock vid 
en tidpunkt och enligt villkor som det rådet självt skall besluta. Händelserna i Tjetjenien 
har hejdat anslutningsförfarandet. Rådet är redan engagerat i att tillsammans med 
Europeiska unionen stödja Ryssland för att förbättra mekanismerna för demokrati och 
mänskliga rättigheter. Så snart Tjetjenien-frågan har lösts bör Europeiska unionen återigen 
förespråka Rysslands anslutning. 
5.3.3 Ekonomi 
När det gäller ekonomiska frågor har Ryssland intagit en i princip positiv inställning till 
den pågående och framtida utvidgningen av Europeiska unionen. Europeiska gemenskapen 
bör å sin sida undersöka i vilken utsträckning vissa tullsatser i de tre nya medlemsstaterna 
minskar marknadstillträdet. Detta bör ingå i en övergripande analys av handelsfrågor, 
inbegripet sådana som uppstår i samband med utvidgningen. Man bör även komma ihåg 
13 
att Europeiska gemenskapen är bekymrad över ett antal specifika problem, framför allt 
den betydande höjning av tullskyddet som Ryssland beslutade 1994 och 1995, vars 
kostnad kommer att behöva bäras av Europeiska gemenskapens exportörer, liksom 
överdrivna ryska krav inom provnings- och certifieringsområdet som hindrar handeln. 
Om undertecknandet av interimsavtalet skulle bli kraftigt försenat på grund av att inga 
framsteg görs i fråga om de villkor som Europeiska unionen fastställt, bör vissa av de 
frister som föreskrivs i partnerskaps- och samarbetsavtalet uppmärksammas, nämligen 
- att möjligheten att bevilja tullbehandling som mest gynnad nation för mobila 
satellittjänster enligt avtalet bör övervägas under 1996, 
- att förhandlingar om att gradvis öppna den inre vattenvägen för internationella 
transporttjänster bör inledas i slutet av 1996, 
- att ett särskilt nukleärt handelsavtal bör finnas senast den 1 januari 1997, under tiden 
är bestämmelserna i 1989 års handels- och samarbetsavtal tillämpliga. 
Kommissionen kommer att lämna särskilda förslag till kommissionen och 
Europaparlamentet för att hantera dessa eventualiteter i god tid före utgången av fristerna. 
Den nya TACIS-förordningen bör antas före slutet av 1995, för att ge ny kraft åt 
programmet. I framtiden kan de sektoriella och regionala prioriteringarna i TACIS-
programmet och projekttyperna väntas utvecklas kontinuerligt, alltefter som erfarenheten 
växer och Rysslands förvandling framatskrider. Denna utveckling kan inte i säkerhet 
anges i förväg men vissa tendenser kan redan noteras: 
- En privat marknadsekonomi har införts relativt snabbt, med storskalig privatisering. 
Särskild uppmärksamhet måste dock ägnas åt upprättandet av en effektiv socialpolitik 
som mildrar de allvarliga konsekvenserna av den ekonomiska omstruktureringen. 
- Nya företag har snabbt vuxit fram, särskilt inom sektorn för banktjänster. Inom många 
sektorer krävs nu ett mera sofistikerat kunnande, t.ex. på den finansiella marknaden. 
Den framtida utvecklingen av tillverkningssektorn fortsätter dock att ge anledning till 
stor oro. 
- Inom livsmedels- och jordbrukskedjan har livsmedelsdistributionen nu förbättrats 
betydligt, men omstruktureringen av de tidigare kollektiv- eller statsägda jordbruken 
har knappast börjat. 
- Utbildningssystemen och forskningen, som försvagats kraftigt av bristen på 
budgetanslag, kommer att fortsätta att prioriteras. Även i fråga om den institutionella 
basen för civilsamhället och demokratin finns stora behov, som nu kan tydligare kan 
anges. 
14 
Regionalt inleder TACIS successivt årsprogram i olika viktiga regioner och detta 
tillvägagångssätt bör bekräftas. Det finns också skäl att underlätta arbetet för de regionala 
organisationerna för Baltikum och Barents hav samt utvecklingen av vissa transeuropeiska 
nätverk. 
När det gäller projekttyperna bör man fortsätta att förskjuta tyngdpunkten till förmån för 
projekt som leder till investering eller till verksamheter som är till direkt nytta för ryska 
medborgare och bort från undersökningar och studier som inte har en varaktig effekt. 
Med hjälp av TACIS kommer Europeiska gemenskapen att fortsätta att stödja Ryssland 
när det gäller ekonomisk-politisk rådgivning, i samspel med det arbete som utförs av 
Internationella valutafonden (IMF) och Europeiska banken for återuppbyggnad och 
utveckling (EBRD) och andra internationella linansieringsorgan. 
Stärkandet av samarbetet över den nya gemensamma gränsen mellan Europeiska unionen 
och Ryssland blir en prioritet för TACIS, och kommer att innebära gemensam planering 
av TACIS- och Interreg-programmen samt främjandet av pilotprojekt för samarbete 
mellan lokala och regionala myndigheter i Europeiska unionen inom ramen för ett ECOS-
TACIS-program. 
Övervakningen och utvärderingen av TACIS-projekten kommer att förstärkas i syfta att 
i framtiden förbättra projektförberedelserna och mer omedelbart för att få valuta för 
pengarna. 
5.3.4 Andra samarbetsformer 
Europeiska gemenskapen fortsätter sitt samarbete med Ryssland inom många sektorer. 
Sådana samarbetsformer (bl.a. i fråga om miljöskydd och kärnsäkerhet, utveckling av 
mänskliga resurser, informationsteknologi och telekommunikation, transport och 
forskning) är av gemensamt intresse för båda parter. I synnerhet telekommunikationsnäten 
är en förstärkning av central betydelse för Rysslands ekonomiska förbindelser med 
Europeiska gemenskapen och resten av världen. Samarbete av detta slag bör fortsätta som 
en tydlig signal om stöd för den pågående politiska och ekonomiska reformprocessen i 
Ryssland. Frågan om Rysslands eventuella tillgång till vissa av Europeiska gemenskapens 
ekonomiska instrument bör återigen övervägas, särskilt i samband med de transeuropeiska 
näten. 
Ett nära samarbete mellan Europeiska gemenskapen, OSS-staterna och Ryssland, särskilt 
när det gäller energifrågor, är av största betydelse. Europeiska energistadgefördraget är 
ett viktigt instrument i detta avseende. Alla tillfällen att använda stadgans mekanismer, 
inbegripet återupptagande av förhandlingar om stadgans s.k. andra steg, bör utnyttjas till 
fullo för att säkerställa att energiresurserna utnyttjas rationellt och rättvist. För att 
förbättra inflödet av investeringar till den viktiga ryska energisektorn bör Europeiska 
gemenskapen på alla sätt försöka uppnå liberala bestämmelser om investermgsmöjligheter. 
15 mÊÊmÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊaÊmm 
På samma sätt finns det behov av ytterligare samarbete mellan Europeiska gemenskapen, 
de central- och östeuropeiska länderna och alla OSS-länderna för att bekämpa det växande 
hot som nukleär smuggling utgör och fortsätta kampen mot brott och narkotikasmuggling. 
Europeiska gemenskapens egna intressen är också inblandade i arbetet tillsammans med 
Ryssland för att förbättra landets katastrofala miljösituation och därigenom avvärja ett 
ekologiskt hot i händelse av militära eller civila olyckor och undvika att interna tvister 
och ekonomisk utslagning får bieffekter i form av storskalig emigration. 
Medföljande dokument: Utkast till gemensamt ställningstagande om förbindelserna mellan 
Europeiska unionen och Ryssland. 
Bilaga A: Den ekonomiska situationen och ekonomiska reformen i Ryssland 
Bilaga B: TACIS och andra särskilda instrument 
16 
Utkast till gemensamt ställningstagande 
om Europeiska unionens mål och prioriteringar 
gentemot Ryssland 
Kommissionen anser det nödvändigt att, samtidigt som den till rådet överlämnar 
meddelandet om Europeiska unionens förbindelser med Ryssland, föreslå att rådet antar 
ett gemensamt ställningstagande med stöd av artikel J2 i Fördraget om Europeiska 
unionen. 
Gemensamt ställningstagande 
antaget av rådet med stöd av artikel J2 i Fördraget om Europeiska unionen om Europeiska 
unionens mål och prioriteringar gentemot Ryssland 
(95/... GUSP) 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD ANTAR 
med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel J2 i detta, 
FÖLJANDE GEMENSAMMA STÄLLNINGSTAGANDE: 
A. Europeiska unionen kommer att eftersträva följande mål och prioriteringar i sina 
förbindelser med Ryssland: 
i Mål 
1. Europeiska unionen kommer att fortsätta att eftersträva målet att fördjupa och utvidga 
sitt förhållande till Ryssland i sy lie att uppnå partnerskap under respekterande av 
demokratiska principer och mänskliga rättigheter. 
2. Europeiska unionen kommer tillsammans med Ryssland och i nära samarbete med sina 
viktigaste partner, särskild med dem på andra sidan Atlanten, att fortsätta att arbeta för 
- förstärkning av politisk, social och ekonomisk stabilitet i Ryssland och länderna i 
regionen, 
- fortsatt utveckling som leder till förbättrad levnadsstandard för Rysslands befolkning, 
- förbättrat samarbete för att angripa de viktigaste regionala och globala problemen. 
w 
3. Europeiska unionen erkänner därigenom Rysslands territoriella integritet samtidigt som 
unionen stöder Rysslands utveckling som en stat där minoriteters rättigheter respekteras 
i enlighet med internationellt erkända principer. 
IL Prioriteringar 
Europeiska unionen fastställer följande prioriteringar och uppmanar Ryssland att i nära 
samarbete med unionen verka för att de genomförs: 
1. Fortsatt deltagande av Ryssland i utvecklingen av den europeiska 
säkerhetskonstruktionen, vars mest angelägna mål är att undvika nya uppdelningar av 
Europa. 
I detta syfte kommer unionen att försöka intensifiera dialogen mellan Ryssland och 
NATO, i synnerhet inom ramen för Partnerskap för fred och Nordatlantiska 
samarbetsrådet, och främja en förstärkning av Organisationen för säkerhet och 
samarbete i Europa (OSSE) samt en utveckling av förbindelserna mellan Ryssland 
och Västeuropeiska unionen. I detta sammanhang bör man ytterligare överväga 
tanken på ett särskilt arrangemang mellan Ryssland och Atlantpakten som skulle 
innebära upprättande av regelmässiga förfaranden för samråd och dialog i särskilda 
frågor. 
2. Fortsatt utveckling av demokratiska normer, institutioner och handlingssätt samt 
respekt för mänskliga rättigheter, individuella friheter och rättssäkerhet. 
I detta syfte kommer unionen att 
- stödja samarbete i olika former på olika nivåer mellan ryska och europeiska 
opinionsbildare, parlamentariker och representanter för regeringsorgan och 
frivilligorganisationer, både i centrum och i regionerna, 
- stimulera och främja uppfyllandet av villkor som kommer att tillåta Rysslands 
anslutning till Europarådet. 
3. Fortsatta framsteg mot ekonomisk reform och främjande av det ekonomiska samspelet 
mellan Europeiska unionen och Ryssland för att säkerställa Rysslands ekonomiska 
liberalisering och upprättandet av en marknadsekonomi, under beaktande av behovet 
att mildra den ekonomiska reformens sociala konsekvenser, samt att Ryssland i ökande 
grad deltar i en bredare zon av europeiskt ekonomiskt välstånd och i det 
världsekonomiska systemet. 
I detta syfte kommer unionen att 
/\l 
- stödja Ryssland i planeringen och genomförandet av dess avtal med 
Internationella valutafonden (IMF) och andra internationella finansieringsorgan, 
samt på grundval av dess framsteg i fråga om makroekonomisk stabilisering och 
ekonomisk reform återigen pröva Rysslands medlemsskap i internationella 
sammanslutningar som G7, 
- stödja Ryssland i dess ansökan om medlemskap i organisationer som WTO. 
4. Intensifierat samarbete inom andra områden, bl.a. inom området för förebyggande och 
hantering av kriser. 
I detta syfte kommer unionen att 
- undersöka om Europeiska unionen kan inta en medlande roll i lösandet av 
regionala konflikter inom ramen för stabilitetspakten, 
- främja regionalt samarbete mel km Ryssland och dess grannar, där varje part 
förbehållslöst erkänner den ömsesidiga fördelen av samarbete, 
- försöka utveckla närmare samarbete med Ryssland i frågor som t.ex. 
förhindrande av ekologiska katastrofer, migration och förhindrande av illegal 
verksamhet, särskilt kampen mot organiserad brottslighet, smuggling av nukleära 
material och narkotika, illegal immigration och andra brott, 
- säkerställa att nödlidande människor får humanitärt bistånd genom specialorgan 
när detta förefaller nödvändigt utöver gemenskapens verksamhet inom dessa 
områden. 
5. Utbredning av en öppen och konstruktiv dialog som täcker alla frågor av gemensamt 
intresse - särskilt säkerhet, stöd för politisk och ekonomisk reform i Ryssland och 
förebyggande och lösande av kriser till olika nivåer och olika forum, så att Europeiska 
unionen och Ryssland kan framföra sina synpunkter i rätt tid och på lämplig nivå. I detta 
sammanhang bör man försöka utveckla den politiska dialogen med Ryssland, i enlighet 
med den politiska förklaring som undertecknades av Rysslands president och Europeiska 
rådets och Europeiska kommissionens respektive ordförande i Bryssel den 9 december 
1993. 
B. Medlemsstaterna skall säkerställa att deras nationella politik överensstämmer med 
detta gemensamma ställningsstagande. 
C. RÅDET noterar att gemenskapen på grundval av kommissionens initiativ kommer 
att bidra till dessa mål och prioriteringar särskilt genom att 
A*j 
1. vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att när de villkor som Europeiska 
unionen har fastställt är uppfyllda, interimsavtalet skyndsamt undertecknas och det 
partnerskaps- och samarbetsavtal som undertecknades på Korfu den 24 juni 1994 
snarast ratificeras, 
2. fortsätta sin dialog med Ryssland vad avser dess ansökan om medlemskap i 
organisationer som WTO och OECD, 
3. genomföra program till stöd för demokratiprocessen och upprättandet av mänskliga 
rättigheter i Ryssland på grundval av bl.a. EU:s demokratiprogram i samverkan med 
medlemsstaternas motsvarande program samt stödja andra former av samarbete på 
olika nivåer mellan ryska och europeiska opinionsbildare, parlamentariker och 
företrädare för regeringsorgan och frivilligorganisationer både i centrum och i 
regionerna, 
4. fortsätta att lorbättra och utveckla program lör tekniskt stöd samtidigt som 
gemenskapen verkar för en effektivare samordning mellan de givarorganisationer 
som genomför program i Ryssland, och särskilt för att säkerställa att den nya 
TACIS-förordningen antas i tid före slutet av 1995, 
5. arbeta tillsammans med Ryssland för att främja europeiskt samarbete inriktat på att 
inom ramen för Europeiska energistadgan säkerställa att energiresurserna utnyttjas 
rationellt och rättvist, 
6. återigen överväga frågan om Rysslands eventuella tillgång till vissa av Europeiska 
unionens ekonomiska instrument, särskilt inom ramen för de transeuropeiska 
nätverken, 
7. fortsätta att ge humanitärt bistånd när så behövs, 
8. fortsätta alt samarbeta med Ryssland inom områdena utbildning, miljöskydd och 
kärnsäkerhet, industriellt samarbete, informationsteknologi och telekommunikation, 
transport samt vetenskap och utveckling, 
9. genomföra nya informationsverksamheter för att säkerställa att de ryska 
opinionsbildarna och den ryska allmänheten får en djupare förståelse för Europeiska 
unionen och dess intressen. 
RÅDET kommer att vidta de åtgärder som krävs för att främja ovanstående mål och 
prioriteringar, när så är lämpligt på grundval av kommissionens förslag. 
C. Detta gemensamma ställningstagande skall offentliggöras i Europeiska 
gemenskapernas officiella tidning. 
le 
Utfärdat i Bryssel 
På rådets vägnar 
Ordförande 
<lf 
Europeiska unionen och Ryssland: framtida förhållande 
Kommissionens meddelande till rådet 
BILAGA A 
Den ekonomiska situationen och den ekonomiska reformen i Ryssland 
Under de senaste tre åren har Ryssland genomgått stora ekonomiska förändringar. Men 
det är ändå långt ifrån säkert att landet har funnit en hållbar väg mot marknadsekonomi. 
I Jbcraliseringen har endast varit partiell och omstruktureringen har inte egentligen inletts 
i någon systematisk mening. Bristen på klar maktdelning mellan olika beslutsfattande 
centrer har ibland lett till kursomsvängningar i den ekonomiska politiken. 
Centralmyndigheternas grepp om Rysslands regioner har även avtagit. Som ett resultat 
därav har landet fortsatt att drabbas av stora underskott i skatteintäkterna och kraftiga 
inflationsvågor. Dess sociala och medicinska infrastruktur har försämrats, den förväntade 
livslängden har sjunkit, brottslighet och korruption har nått alarmerande höjder och det 
råder desillusion om reformen. Vad som nu krävs är ett effektivt makroekonomiskt 
stabiliseringspaket. Politiken på senare tid har inneburit betydande framsteg i denna 
riktning, men utmaningen är fortfarande formidabel. 
Produktionsfältet upphörde 1994. För hela året beräknas BNP ha fallit med 15 %, jämfört 
med ett fall på 12 % 1993. Fem år av allmän ekonomisk nedgång minskade den 
industriella produktionen till under 45 % av 1991 års nivå. BNP per månad rapporteras 
dock ha stabiliserats under det sista kvartalet 1994 och det första kvartalet 1995, även om 
värdet fortfarande sjönk i jämförelse med motsvarande perioder under föregående år. 
Likaså har industriproduktionen per månad legat relativt stilla sedan oktober 1994, vilket 
tyder på att den kan ha planat ut. 
Konsekvenserna av den oordning som påverkar det ekonomiska beslutsfattandet är ganska 
tydliga om man tittar på 1994. En relativt mild skattepolitik under årets första kvartal 
följdes av ett försök att tygla budgetunderskottet genom kraftiga utgiftsnedskärningar och 
genomförande av en restriktiv penningpolitik. Resultatet blev att inflationen sjönk markant 
till under 5 % per månad i augusti. En ny våg av offentliga utgifter och ökad 
penningmängd under sommaren 1994 ledde till en brant uppgång i inflationen under 
senare delen av året och under början av 1995. Det var också en av anledningarna till 
rubelns kraftiga fall i oktober 1994. 
Den nuvarande politiken är återigen mycket mer restriktiv. Penningpolitiken har varit 
stram sedan slutet av 1994 och budgetunderskottet under det lörsta kvartalet 1995 
uppskattas till ca 2,4 % av BNP, jämfört med mer än 9 % under det första kvartalet 1994. 
Detta har ännu inte lett till en därmed förknippad inflationsnedgång, vilket tyder på att 
inflationsförväntningarna fortfarande är höga och att regeringens trovärdighet har skadats 
av dess uppträdande under de senaste åren. Stora ansträngningar görs ändå för närvarande. 
11 
I budgeten för 1995, som slutligen godkändes av duman i mitten på mars, förutses en 
minskning av underskottet som kommer att kräva stora anpassningar på både inkomst-
och utgiftssidan. Detta bör leda till en kraftigt inflationsfall till 1 % per månad under det 
andra halvåret 1995. 
Dessa åtgärder är en del av ett mer långtsyftande ekonomisk-politiskt paket som skall 
skapa förutsättningar för att återupprätta den ryska ekonomin. Det förutser även en 
omfattande liberalisering av utrikeshaiidelssystemct, inbegripet avskaffande av de 
kvantitativa import- och exportbegränsningama, avskaffande av systemet med särskilda 
exportörer lör strategiska varor, samt omprövning av tillgången till oljeledningar. De 
skatteintäkter som uppslår när tulltaxeundantag och privilegier avskaffas är ett av de 
viktigaste medlen lör att minska budgetunderskottet. Internationella valutafonden (IMF) 
godkände i april ett stand-by-avtal lor Ryssland på 43 miljarder SDR (särskilda 
dragningsrätter), ca 6,5 miljarder US-dollar. 
Mot omvärlden noterade Ryssland under 1994 ett stort handelsöverskott, uppskattat till 
19,8 miljarder dollar under 1994, vilket kan jämföras med ett överskott på ca 12 miljarder 
dollar 1993. Enligt preliminära uppskattningar uppgår handelsbalansen för de första två 
månaderna 1995 till 2,9 miljarder US-dollar. Dessa belopp kan dock vara kraftigt 
överskattade. Företagens efterlevnad av rapporteringskraven är dålig och uppgifterna 
påverkas av en omfattande underrapportering, särskilt ifråga om importen, för att undvika 
skattebetalning. Under senare år har handelstransaktionerna och de finansiella 
transaktionerna lagts om från traditionella partner - f.d. Comecon, och framför allt de 
forna Sovjetrepublikerna - och flödena har nu omdirigerats mot västmarknaderna. 
Industrialiserade länder stod för 69 % av importen under 1994, jämfört med 60 % under 
1993, medan importen från f.d. Comecon-länder fortsätter att avta och uppgick till mindre 
än 8,5 %. 
Rysslands utlandsskuld uppskattas till 85 miljarder dollar i slutet av 1994. Nästan 90 % 
består av skulder som ådragits under Sovjetperioden och som Ryssland tog över i början 
på 1993. Från och med 1991 kunde Sovjet och sedan Ryssland inte längre uppfylla alla 
sina betalningsskyldigheter och började bygga upp stora utestående skulder. Flera avtal 
om tillfälliga omläggningar av betalningsplanen uppnåddes med fordringsägarna, men 
dessa har nu löpt ut. Samtal inom Parisklubben skall snart återupptas, eftersom IMF-lånet 
nu har godkänts. 
Programmet för massprivatisering har varit synnerligen framgångsrikt, åtminstone bedömt 
utifrån sina egna villkor. Som en följd av privatiseringens första fas har över 15 000 stora 
och medelstora företag privatiserats sedan december 1992. Den andra privatiseringsfasen 
inleddes i mitten av 1994. Under denna fas säljs andelar kontant. Den imponerande 
överföringen av äganderätt till privata aktörer sammanföll inte med några större 
förändringar av lördagens beteende, företagsstyrningen är fortfarande undermålig, 
insiders dominerar företagen och budgetätstramningen har inte varit tillräckligt kraftig. 
Än så länge finns foga tecken på företagsoinstrukturering, vilket bl.a. visar sig i låga 
^} 
arbetslöshetsnivåer. Myndigheterna har inte gjort några försök att isolera "dåliga" firmor 
från livskraftiga eller att utveckla en strategi för att hantera de värsta förlustbringarna. 
Framstegen i att skapa en rättslig och institutionell ram för marknadsekonomin har varit 
särskilt långsamma och på det hela taget är den rättsliga och institutionella ramen 
fortfarande bedrövligt bristfällig. Mycket av reforminsatserna har skett genom 
presidentdekret. Genomförandet av lagstiftningen har ofta uteblivet, eftersom parlamentet 
inte har stött åtgärderna eller helt enkelt struntat i att följa upp dem. Det regelverk som 
blivit följden är varken tydligt eller enhetligt. Den långvariga rättsosäkerheten på grund 
av de stora luckorna i lagstiftningen och motstridiga tolkningar av befintliga regler samt 
oförmågan att göra gällande avtalsenliga skyldigheter hämmar i hög grad den ekonomiska 
aktiviteten och i synnerhet de utländska investeringarna. 
<?4 
Europeiska unionen och Ryssland: framtida förhållande 
Kommissionens meddelande till rådet 
BILAGA B 
Samarbetet mellan Europeiska unionen och Ryssland 
Samarbetet mellan Europeiska unionen och Ryssland har byggts upp genom att TACIS-
prograrnmet (Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States) och 
många andra verksamheter och program har genomförts. 
TAQS-programmet 
Sedan det infördes 1991 har TACIS strävat efter att förmedla kunskap för att skapa medel 
och förutsättningar att skynda på övergången till ett demokratiskt marknadssamhälle. Det 
har tre huvudmål: att stödja övergången till marknadsekonomi och demokrati, att utveckla 
partnerskap och att främja förbindelser och nätverk på alla nivåer samt att integrera 
mottagarländerna i världsekonomin. 
En TACIS-prioritet är att bidra till strukturreformer och modernisering inom de områden 
som spekir en viktig roll i övcrgängsproccssen. I detta sylle beviljar TACIS bidrag till 
fem grundtyper av projekt: politisk rådgivning, institutionell uppbyggnad och 
omstrukturering, utformning av rätts- och regelverk samt utbildnings- och pilotprojekt. 
En sektoriell koncentration kombineras när så är möjligt med en geografisk: sydvästra 
Ryssland och Kaliningrad 1994, nordvästra Ryssland och Bajkal 1995. TACIS har 
koncentrerats på följande sektorer: kärnsäkerhet och energi (30 %); företagsstöd inbegripet 
privatisering, militär omställning och den finansiella sektorn (17 %); utveckling av 
mänskliga resurser (utbildning, offentlig förvaltning, socialpolitik och civilsamhället) 
(16 %). TACIS har dessutom ägnat avsevärda medel åt sådana sektorer som transport, 
telekommunikation, jordbruk och miljö. TACIS arbetar på alla nivåer inom samhället, 
demonstrerar nya idéer och alternativa organisationssätt, ger råd om politiken samt bidrar 
med rådgivnings- och samrådsgrupper, utbildning och undersökningar. Det hjälper till 
med att utveckla nya regelverk, reformerade institutioner och frivilligorganisationer och 
med att upprätta partnerskap och nätverk, kontaktknytning, pilotprojekt och ramprogram. 
Del särskilda privatiserings- och omstruktureringsprogram som beslutades vid toppmötet 
i Tokyo bör också nämnas. 
Det lokala deltagandet i utformningen, förfarandena och genomförandet av TACIS-
projekten håller på att Öka. Lokala samordningsenheter - som regel knutna till en minister 
med plats i regeringen - spelar en nyckelroll i identifieringen av partnerländernas 
viktigaste behov, av de sektorer och geografiska områden som prioriteras för stöd, och 
därefter i bedömningen av och förslag till verksamheter som bör finansieras inom de 
årliga verksamhetsprogrammen. Betydande insatser har gjorts för att lämna mer och bättre 
information om TACIS för att förbättra medvetenheten hos mottagare och 
lokalbefolkningar liksom inom EU om vad TACIS gör och hur det fungerar. 
TACIS har tidigare fått kritik för att takten på åtaganden och utbetalningar varit för 
långsam. Situationen har förändrats tack vare införandet av ileråriga program och 
samordnade ansträngningar att lä bort den eftersläpning med kontraktering av projekt som 
byggts upp under 1991 och 1992. Tabellen nedan visai" tydligt de framsteg som gjorts. 
Volymen av de TACIS-projekt som startade 1994 överstiger årsbudgeten, vilket visar att 
TACIS knappar in på tidigare eftersläpningar. Rysslands årliga andel av TACIS ovan 
nämnda totala budget för nationella program har i genomsnitt varit 60 % (1 065 miljoner 
ecu sedan 1991). 
År Budget Ingångna kontrakt Gjoida 
(miljoner ecu) (miljoner ecu) utbetalningar 
1991 396,5 5,3 0,4 
1992 420,0 203,0 32,1 
1993 475,0 348,0 180,3 
1994 460,0 512,0 300,0 
1995 506,85 
Det är värt att notera att personalintensiteten i genomförandet av TACIS ligger betydligt 
under andra givarorganisationers nivåer. 
Under det informella mötet med utrikesministrarna i Carcassonne i mars 1995 framhölls 
särskilt betydelsen av vissa TACIS-sektorer: kärnsäkerhet, förstärkning av demokrati och 
civila institutioner, utbildningsprogram och politisk rådgivning. Dessa områden engagerar 
faktiskt en stor del av TACIS nationella budget för Ryssland även innan man räknar in 
kärnsäkerhetsprogrammet, som lättare bör kunna genomföras nu när en överenskommelse 
har träffats om atomansvarspromemorian. Ryssland lår den största delen av de medel som 
tilldelats kärnsäkerhetsprogrammet (ca 65 % av totalt 321 miljoner ecu) och en större del 
av det mellanstatliga programmet (under 1992-1994 totalt 200 miljoner ecu) och andra 
icke-nationella TACI S-program. 
Bistånd för att stödja utvecklingen av företagssektorn kommer att fortsätta att vara 
nödvändigt i Ryssland: företagssektorns förmåga att utvecklas framgångsrikt på kort och 
medellång sikt är starkt begränsad av bristen på effektiva finansiella intermediärer samt 
avsaknaden av en ändamålsenlig lagstiftnings-, redovisnings- och revisionsirrfrastruktur. 
Detta systemfel avskräcker även det inflöde av utländskt kapital som är av så vital 
betydelse för tillväxtförutsättningarna. TACI S-stödet har därför en fortsatt viktig uppgift 
VG 
genom att i nära samarbete med andra givare hjälpa till att förbättra och utveckla hela 
affärssystemet och institutionerna. På kort och medellång sikt behöver uppmärksamhet 
- genom TACIS och andra givarprogram - även ägnas åt upprättandet av en effektiv 
socialpolitik för att mildra de allvarliga konsekvenserna av den ekonomiska 
omstruktureringen. 
Den nya TACIS-förordningen betonar kontinuitet och reformer. Medan överföringen av 
västerländskt kunnande till stöd lör reformprocessen bör förbli TACIS kärnverksamhet, 
inkluderar de föreslagna nyheterna begränsat stöd till investeringar, gränsöverskridande 
infrastruktur, betoning på regioner och planering av fleråriga finansierings- och 
sektorsprogram. 
Andra åtgärder och program 
Det finns många andra verksamheter och program där Europeiska unionen samarbetar 
med Ryssland, vilka beskrivs nedan. 
Humanitärt bistånd 
Ryssland är berättigat till stöd från Europeiska unionens program för livsmedelsbistånd 
och humanitärt bistånd om behov skulle uppstå. I synnerhet under den första tiden efter 
Sovjetunionens sönderfall har Europeiska unionen gett massiv livsmedelshjälp i form av 
bidrag och län i sy lie att mildra de negativa effekterna för den ryska befolkningen av den 
ekonomiska nedgången: 353 miljoner ecu i form av fria livsmedelsleveranser och 999 
miljoner ecu i form av kreditgarantier och lån för leveranser av livsmedel och medicin. 
Dessutom har EU gett målinriktat humanitärt bistånd genom ECHO till särskilt utsatta 
befolkningsgrupper. Under 1994 uppgick detta till totalt 9,16 miljoner ecu plus en liten 
del av ett globalt program som tilldelades för att mildra effekterna av Tjernobyl-
katastrofen. Striderna i den autonoma republiken Tjetjenien skapade stora humanitära 
behov där kommissionens stöd har varit det största enskilda biståndet. Fram till i dag har 
20,31 miljoner ecu getts till dem som drabbats i norra Kaukasus, och dessa medel har i 
så stor utsträckning som möjligt fördelats oberoende av politiska och etniska hänsyn. 
Tullsamarbete 
Ryssland drar för närvarande fördel av ett TACI S-finansierat program genom vilket 
Europeiska kommissionen arbetar tillsammans med den ryska statliga tullkommittén lör 
att lörbättra den ryska tulladminislralionen. 
Demokratiprogram 
Det demokratiprogram som för OSS-ländema finansieras genom TACIS har utformats för 
att utveckla demokratiska förfaranden inom tre huvudområden: politikers och 
parlamentspersonals förvärvande av kunskap och tekniker för parlamentariska förfaranden 
ti-
och organisation, förstärkande av frivilligorganisationer som kan bidra till främjandet av 
ett pluralistiskt demokratiskt samhälle och överföring av expertkunnande och färdigheter 
när det gäller demokratiska förfaranden och rättssäkerhet till yrkesgrupper och 
yrkesorganisationer. Demokratiprogrammet bidrog till en av de första gemensamma 
insatser som Europeiska unionen genomförde efter ikraftträdandet av Fördraget om 
Europeiska unionen, nämligen i samband med övervakningen av 1993 års val i Ryssland. 
Energi och energistadgan 
Inom energiområdet har Europeiska unionen sedan 1992 aktivt samarbetat med central-
och östeuropeiska länder och med OSS-länderna, inbegripet Ryssland. Samarbetet har 
koncentrerats på att främja energiteknik och energisparande genom program som 
THERMIE (EU:s program för ny energiteknik) och finansiering inom ramen för TACIS-
programmet av energicentrer, av vilka tre ligger i Ryssland (Moskva, S:t Petersburg, 
Tyumen). Energistadgefördraget som ingicks i Lissabon i december 1994 ger ramen för 
det långsiktiga samarbetet inom energisektorn mellan undertecknarna, inbegripet 
Europeiska unionen och Ryssland, frågor som omfattas av stadgan inkluderar 
energiöverföring, förmedling av energiteknik, främjande av investeringar och 
undanröjande av handelshinder. 
Inom energisektorn har Synergy-programmet hjälpt Ryssland att fatta effektivare 
policybeslut, t.ex. inom följande områden: rådgivning om energilagstiftning och reglering 
med betoning av Europeiska energistadgan, stöd för den pågående dialogen mellan EU 
och Ryssland om social och ekonomisk förnyelse av kolbrytningsområden, främjandet av 
utveckling av livskraftiga institutioner för att förbättra energieffektiviteten. 
Interregionalt samarbete 
1993 utvidgade kommissionen samarbetsprogrammet ECOS-Ouverture till lokala och 
regionala myndigheter i OSS-statema i linje med systemet för att främja samarbete mellan 
lokala och regionala myndigheter i Europeiska unionen och motsvarande myndigheter i 
Central- och Osteuropa. Det kommer inom ramen lör IACIS-förordningen att föreslås att 
denna typ av samarbete effektiviseras genom att finansiering av deltagande OSS-partner 
tillåts. 
Mljöfrågor får en allt högre prioritet i förbindelserna mellan Europeiska unionen och 
Ryssland. Hittills har tre miljöcentrer för administration och teknologi (Environmental 
Centres for Administration and Technology, ECAT) upprättats i Ryssland (Kaliningrad, 
Moskva och S:t Petersburg). Målet för dessa LIFE-finansierade centrer är att stödja lokala 
myndigheter och lokal industri i deras ansträngningar att finna miljömässigt sunda 
lösningar på problem inom sina områden. I TACIS åtgärdsprogram för 1995 läggs 
särskild vikt vid miljödimensionen i områden med regional koncentration, speciellt i 
T.* 
mmmppn 
Bajkalområdet 1995. LIFE-programmet stöder en hållbar utveckling i Östersjöområdet 
genom EC AT i S:t Petersburg och Kaliningrad. 
Kärnsäkerhet 
Europeiska unionen och Rysslands TACI S-finansierade kärnsäkerhetsprogram 
koncentreras på fyra olika men kompletterande områden: stöd vid sex 
kärnkraftsanläggningar, från vilka erfarenhet om driften av kärnkraftsanläggningar 
överförs, konstruktionssäkerhet, inbegripet säkerhetstudier angående bedömning, 
utformning och förslag om förbättringar för VVER-, RBMK- och snabbridreaktorer, stöd 
till tillsynsmyndigheter för utveckling av en stark teknisk och rättslig grund för 
tillståndsgivning, utbildning och inspektioner, avfalls- och bränslecykeln, rådgivning om 
avfallshantering och sådana frågor som bränsletransport. En liknande inriktning kommer 
att tillämpas på kärnsäkerhetskontrollen. 
Mänskliga resurser 
TEMPUS - det transeuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning, som 
finansieras genom TACIS - är utformat för att stödja central- och östeuropeiska länder 
och OSS-stater att rekonstruera sina system för högre utbildning. Förlängt med ytterligare 
en fyraårsperiod har det sedan 1993 öppnats lör Ryssland och finansieras inom TACIS-
programmet. Eran och med 1995 finansierar programmet "Youth for Europe II" 
ungdomsutbyte och rörlighetsprogram som inbegriper Europeiska unionen och tredje land, 
inklusive Ryssland. Ett möte hölls mellan Europeiska unionen och Rysslands 
utbildningsministrar i september 1994 med inriktning på Rysslands utbildningsreform och 
samarbelsverksamheter inom utbildningsområdet. 
Industriellt samarbete 
Europeiska unionen försöker främja ett industriellt samarbete med Ryssland genom 
pilotprojekt och tillhandahållande av sektorsanalyser. Pilotprojekten är inriktade på att 
bygga upp den gemensamma erfarenheten av att utforma och genomföra samarbetsprojekt, 
särskilt inom den elektrotekniska sektorn, och att öka de ryska färdigheterna i att utveckla 
samarbetsförslag. Sektorsanalysen har koncentrerats på bl.a. stål-, aluminium-, trä- och 
pappers-, flyg-, textil- och bilindustrin. 
Vetenskapligt samarbete 
Europeiska unionen stöder även reformer i Ryssland genom internationellt samarbete 
inom forskning och teknologi. 
Angelägna insatser har gjorts på senare år: forskningsprojekt med deltagande av ryska 
forskare har stötts av program som Copernicus (gemensamma projekt och vetenskapliga 
nätverk) och PECO (deltagande i särsldlda program inom ramprogrammet) samt genom 
det internationella samfundet för främjande av samarbete med forskare från de nya 
1 
oberoende staterna (International Association for the Promotion of Cooperation with 
Scientists from MS, INTAS) enligt riktlinjerna i ett meddelande nyligen från 
kommissionen till rådet (COM (95) 109). Sammanlagt har mer än 50 miljoner ecu under 
1993-1994 anslagits till samarbete av denna typ. 
Dessa aktiviteter kompletterar initiativ som tagits genom TACIS-finansierad verksamhet 
till stöd för det internationella forsknings- och teknologicentret (International Science and 
Technology Centre, ISTC) genom vilket Europeiska unionen stöder omställningen av 
militär forskning till civila tillämpningar. De initiativ som fram till i dag har stötts har 
inriktats på att bistå ett stort antal forskare i små och medelstora projekt. 
Under kommande år kommer forskningsprojekt att prioriteras som har tillämpningar med 
hög potential både inom industri och offentlig sektor och som sannolikt kan skapa 
embryon till förnyelse och vitalisering av FTU-kulturen. 
Statistiskt samarbete 
Sedan 1992 har många verksamheter organiserade av Eurostat (Europeiska gemenskapens 
stalistikkontor) tillsammans med medlemsstaternas statistikkontor genomförts inom det 
statistiska samarbetsområdet. De åtgärder som finansierats av TACIS inbegriper samråd, 
seminarier, publikationer, studiebesök och kurser samt tillhandahållande av utrustning. 
Transport och transeuropeiska nätverk (TEN) 
Inom transportområdet är unionen mycket aktiv när det gäller att främja att transportnätet 
mellan unionen och Ryssland integreras i det transeuropeiska nätverksperspektivet. För 
väg- och järnvägstransporter omfattar detta korridoren Berlin-Moskva och korridoren 
Helsingfors-S:t Petersburg-Moskva-Kiev (båda utpekades som prioriterade satsningar av 
Europeiska rådet i Essen), och G24 samordnar det internationella stödet till finansieringen 
av dessa korridorer. I fråga om hamnar är unionen en aktiv deltagare i regionala organ 
för Svarta havet och Östersjön som undersöker hamnutvecklingen i ett regionalt 
perspektiv. Dessutom har TACIS identifierat luftfart, och i synnerhet luftfartsledning, som 
prioriterade områden inom transportsektorn och har finansierat många storskaliga projekt 
inom dessa områden. 
Informationssamhället 
Det finns många andra verksamhetsområden där Europeiska unionens erfarenhet stöder 
Ryssland i att lägga arvet från det förflutna åt sidan för att utveckla sina resurser på ett 
hållbart sätt. Som exempel kan nämnas informationssamhället där Europeiska unionen ger 
råd till den ryska regeringen om lagstiftningsförslag inom informationssektorn, särskilt 
ifråga om uppgiftsskydd och import och export av informationsdokument. 
-i F> 

ISSN 1024-4506 
KOM(95) 223 slutlig 
DOKUMENT 
SV n 
Katalognummer : CB-CO-95-263-SV-C 
ISBN 92-77-89514-4 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg