EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
Bryssel den 2.7.2002
KOM (2002) 348 slutlig
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN
Skydd av gemenskapernas ekonomiska intresse n och bedrägeri bekämpning - årsrapport 2001
2INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Inledning...................................................................................................................... ...............6
Avdelning 1 – Gemenskapens arbete för att sk ydda gemenskapernas e konomiska intressen och
bekämpa bedr ägerier............................................................................................................ .......7
1. De viktigaste aspekterna av ge menskapspolitikens utveckling under 2001.................7
2. Exempel på samarbete och partnerska p med medlemsstaterna s och tredje lands
myndigheter................................................................................................................14
2.1. Export av socker till ULT och återimport av socker och sockerblandningar till Europeiska
gemenskapen ..............................................................................................................14
2.2. Missbruk av systemet med mjölkkvoter.....................................................................152.3. Utredning om falska handlingar, utnyttjand e av falska handlingar och bedrägerier som
begåtts av en grupp icke-s tatliga organisationer.........................................................15
2.4. Erfarenheter i kandida tländerna: Polen ......................................................................17
3. Uppföljning av handlingsplanen för 2001-2003.........................................................17
Avdelning II: Medlemsstaternas genomförande av artikel 280 i eg-fördraget.........................36
4. Texter för genomförande av artikel 280 i EG-fördraget – den huvudsakliga rättsliga
utvecklingen ...............................................................................................................37
4.1 Egna medel: den huvudsakliga rättsliga utvecklingen........................................................374.2 Jordbruksutgifter: den huvudsakliga rättsliga utvecklingen ...............................................404.3 Strukturåtgärder: den huvudsakliga rättsliga utvecklingen ................................................435. Kompletterande texter för skydd av ge menskapens finansie lla intressen ..................45
5.1. Medlemsstaternas ratificering av konven tionen av den 26 juli 1995 om skydd av
Europeiska gemenskapernas  finansiella intressen och protokollen till denna............45
5.2. Åtgärder som i förekommande fall vidtagits  av medlemsstaterna för att införliva
konventionen och protokolle n. (Detta gäller de åtgärder som antagits efter antagandet av
årsrapporten 2000 i maj 2001)....................................................................................46
6. Samordning av de myndigheter som har i uppgif t att skydda de finans iella intressena inom
varje medlemsstat .......................................................................................................48
6.1 Egna medel: mekanismer för sa mordning och samarbete samt even tuella problem i lagstiftning
och regelverk ..............................................................................................................48
6.2 Jordbruksutgifter: mekanismer  för samordning och samarb ete samt eventuella hinder i
lagstiftning och regelverk ...........................................................................................53
6.3 Strukturåtgärder: mekanismer för samordni ng och samarbete samt eventuella hinder i
lagstiftning och regelverk ...........................................................................................62
37. Anmärkningar om hur samarbetet mellan de  behöriga myndigheterna i medlemsstaterna
fungerar (artikel 280.3 i EG-fördraget) ......................................................................68
8. Återvinning.................................................................................................................6 8
8.1. Lagstiftning och administrativ a bestämmelser om de rättslig a myndigheternas underrättelse av
de administrativa myndigheterna om att det straffrättsliga förfarandet har avslutats, så attåtervinning kan inledas...............................................................................................69
8.2 Åtgärder för att förbättra återvinningen av fe laktigt utbetalda medel – förbindelser mellan de
myndigheter som handhar kontroll och utre dning samt de myndigheter som handhar
återvinning..................................................................................................................75
8.3 Kontakter mellan kontrollenheter na och enheterna för återvinning i det dagliga arbetet ..80
Avdelning III: STATISTIK OCH ANALYSER ......................................................................84
INLEDNING ...................................................................................................................... ......84
9. SITUATIONEN 2001 ................................................................................................869.1. Traditionella egna medel ............................................................................................879.2. Jordbruksutgifter (EUGFJ:s garantisektion)...............................................................899.3. Strukturåtgärder..........................................................................................................9 1
9.4. Ärenden som utreds av OLAF....................................................................................9210. SÄRSKILD ANALYS ...............................................................................................9510.1. Traditionella egna medel ............................................................................................9510.2. Jordbruksutgifter (EUGFJ:s garantisektion)...............................................................9510.3. Strukturåtgärder.......................................................................................................... 96
11. EKONOMISK UPPFÖLJNING...............................................................................10011.1. Traditionella egna medel ..........................................................................................10011.2. Utgifter vid EUGFJ:s garantisektion ........................................................................10211.3. Strukturfonderna.......................................................................................................10411.4. Direkta utgifter (inklusive externt stöd) ...................................................................104
4RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN
SKYDD AV GEMENSKAPERNAS EKONOMISKA INTRESSEN OCH BEDRÄGERIBEKÄMPNING -
ÅRSRAPPORT 2001
5Inledning
Kommissionen lägger härmed fram sin tredje årsr apport om skyddet av de  ekonomiska intressena
och bedrägeribekämpningen, i enlighet med artikel 280.5 i EG-fördraget. I rapporten redogörs för
medlemsstaternas och gemenska pens delade ansvar, och de n består av följande delar:
– En översikt över gemenskapens lagstif tningsarbete under 2001, tillsammans med en
redogörelse för samarbetet med medlemsst aterna, kandidatländern a och tredje land
(avdelning I).
– En redogörelse för de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit med tillämpning av artikel
280 i EG-fördraget, särskilt när det gä ller lagstiftning och kontrollfunktionernas
organisation (avdelning II).
– En statistisk översikt över resultatet av det arbete som medlemsstaterna och kommissionen
bedrivit under 2001 för att skydda  de ekonomiska intressena  och bekämpa bedrägerier
(avdelning III).
Syftet med rapporten är att redogöra för de förena de insatser som gjorts av alla som arbetar med
skyddet av gemenskapens ekono miska intressen och att i konkreta termer slå fast vilka
målsättningar som eftersträvas inom ramen för det övergripande ansvar som delas mellanmedlemsstaterna och ge menskapen. I rapporten behandlas därför de åtgärder som vidtagits av
samtliga nationella myndigheter och av kommissionen, när det gäller både förebyggande arbete ochbekämpning av ekonomisk brottslighet som ka n skada gemenskapens intressen. Rapporten är
upplagd på samma sätt som den utvi dgade strategin i handlingsplanen
1 och är därmed inte strikt
begränsad till åtgärder som grundar  sig på artikel 280 i fördraget.
Slutligen svarar rapporten mot det krav på kon tinuerlig och öppen utvärd ering av gemenskapens
politik som gäller både kommissionen, Europaparlamentet och rådet2.
Vidare har kommissionen regelbunde t sammankallat företrädarna för de nationella förvaltningarna
och för sina egna avdelningar för att fortsätta att förbättra denna utvärdering av skyddet av de
ekonomiska intressena3.
                                                
1Meddelande från kommissionen - Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen - Bedrägeribekämpning -
Handlingsplan för 2001-2003 (KOM(2001) 254 slutlig).
2Ekofin-rådets slutsatser av den 7 maj 2002, punkt 13 och Europaparlamentets resolution om årsrapporten 2000,punkt 2.
3Under 2001 sammanträdde Rådgivande kommittén för samordningen av bedrägeribekämpningen tre gånger
och så även arbetsgruppen för artikel 280. Kommissionens avdelningar möttes också två gånger i samma syfte.
6AVDELNING 1 – G EMENSKAPENS ARBETE FÖR ATT SKYDDA GEMENSKAPERNAS
EKONOMISKA INTRESSEN OCH BEKÄMPA BEDRÄGERIER
1. DE VIKTIGASTE ASPEKTERNA AV GEMENSKAPSPOLITIKENS UTVECKLING UNDER 2001
I sin gemensamma övergripande strategi, som antogs den 28 juni 20004 och gäller flera år
(2001-2005), slog kommissionen fast vilka gene rella politiska målsä ttningar som skulle
gälla för skyddet av de ekonomiska intressena . Syftet med gemenskape ns strategi på detta
område är att utarbeta en rättslig ram som omfattar samtliga gemenskapens politikområdenoch att möjliggöra utbyte och samarbete mellan kommissionens och medlemsstaternasaktörer på fältet, i enlighet med den princip om delat ansvar som framgår av artikel 280 i
EG-fördraget. Denna strategi godkände s av Ekofin-rådet den 17 juli 2000 och av
Europaparlamentet i en resolution av den 13 december 2000
5.
Kommissionen antog den 15 maj 2001 en hand lingsplan för 2001-2003, med syftet att
genomföra de politiska målsättningar som slagits fast i den övergripande strategin och attgöra det möjligt att presentera påtagliga och mätbara resultat. Europaparlamentet och rådetvälkomnade den metod för genomförande av strategin som tillämpades i handlingsplanenoch godkände det föreslagna systemet för regelbunden utvärdering och uppföljning.
6
1.1. Det förebyggande arbetet  utgör nyckeln till en övergripande och konsekvent politik
för bedrägeribekämpning. Kommissionen har dä rför utarbetat förebyggande åtgärder som
går ut på att skyddet av de ekonomiska intr essena beaktas redan när lagstiftningsförslag
planeras, ett tillvägagångssätt som mottagits mycket positivt av Europaparlamentet ochrådet. I vitboken om reformen
7 (åtgärd 94) utvecklade kommissionen en metod för
”bedrägerisäkring” av texter eller åtgärder som gäller förvaltningen av gemenskapensmedel. Metoden består i a tt man i gemenskaps lagstiftning och kontraktsbestämmelser
söker efter svagheter som kan utnyttjas av externa aktörer
8. Sådana svagheter åtgärdas vid
en förhandsgranskning, varvid OLAF systematiskt rådfrågas, av känsliga
lagstiftningsförslag med utgång spunkt i praktiska erfarenheter9.
                                                
4De fyra viktiga målsättningarna är följande: främja en övergripande lagstiftning för bedrägeribekämpning,
främja samarbetet med medlemsstaternas behöriga myndigheter, främja interinstitutionella åtgärder för att
förebygga och motverka korruption och förstärka EU-institutionernas trovärdighet, förstärka den straffrättsligadimensionen i enlighet med de nya skyldigheterna i fördragen (KOM(2000) 358 slutlig, 28.6.2000).
5Rådets slutsatser av den 17 juli 2000 om meddelandet från kommissionen beträffande skydd avgemenskapernas ekonomiska intressen - Bedrägeribek ämpning - För en gemensam övergripande strategi
(dokument 10344/00 FIN 273). Europaparlamentets resolution av den 13 december 2000 om den gemensamma
övergripande strategin (dokument A5-0376/2000).
6Ekofin-rådets slutsatser av den 15 juni 2001 (dokument 9270 FIN 169). I Europaparlamentets resolution omårsrapporten 2000 nämns ”bedrägerikontroll” av ny lagstiftning som en av fyra övergripande åtgärder som kanleda till en kvalitativ skärpning av de insatser som görs för bedrägeribekämpning. Europaparlamentets
resolution av den 29 november 2001 om årsrapporten 2000 (dokument A5-2001-393).
7Reformen av kommissionen – vitbok (KOM(2000) 200 slutlig/2, 5.4.2000).
8Kommissionens meddelande om skydd mot bedrägerier genom heltäckande lagstiftning och i
kontraktsförvaltningen.
9Europaparlamentet (i resolutionen om årsrapporten 2000) oc h rådet (i slutsatserna från Europeiska rådets möte
den 15 juni 2001) har uppmärksammat det mervärde som kommer av OLAF:s deltagande i
lagstiftningsmässiga åtgärder för bedrägeribekämpning.
7Denna strategi är i första hand tillämplig på horisontella initiativ som sträcker sig över
samtliga gemenskapens politikområden och berör alla som arbetar med politikensgenomförande. Bland dessa områden ka n nämnas offentlig upphandling, där
kommissionen och medlemsstaterna  har ett gemensamt intresse av bestämmelser som har
avskräckande effekt och ger tydliga varningssignaler. Detta är ett av de viktigaste inslageni förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om samordning av förfarandena vidoffentlig upphandling och det särskilda initiativet om ett system för utväxling avinformation mellan medlemsstaterna
10. Behandlingen av dessa förslag fortskrider i rådet.
Kommissionen har vidare föreslagit specif ika bestämmelser för förhindrande av
bedrägerier för omarbetningen av budgetf örordningen som antogs den 25 juni 2002.
För att skydda den gemensamma valutans äk thet och trovärdighet antog rådet den 28 juni
2001 på kommissionens förslag föror dningarna (EG) nr 1338/2001 och 1339/200111. Dessa
förordningar utgör en rättslig grund som möjliggör samarbete mellan samtliga berörda
institutioner (ECB, Europol, kommissionen/OLAF12), de nationella centralbyråerna och
övriga behöriga myndigheter i medlemsstater na och tredje land. När det gäller det
straffrättsliga skyddet av euron har kommissi onen överlämnat en fö rsta rapport till rådet
om medlemsstaternas genomförande av  bestämmelserna i rambeslutet13. Medlemsstaterna
har generellt sett fullgjort sina förpliktels er. I december 2001 antog rådet programmet
Perikles14. Genom detta progra m delfinansieras gränsöverskr idande och tvärvetenskapliga
projekt gällande utbyte, stöd och utbildning för skydd av euron mot förfalskning.
En annan viktig milstolpe år 2001 var antaga ndet av direktivet om åtgärder för att
förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar15. Syftet med detta
direktiv är att uppdatera direktivet frå n 1991 och utvidga dess räckvidd genom vissa
ändringar, varav följande är de viktigaste: å ena sidan en utvidgning av förbudet mot
penningtvätt till att omfatta inte bara narkotikahandel utan också organiserad brottslighet, åandra sidan en utökning av skyldigheterna enligt direktivet till att även omfatta viss
verksamhet utanför de n finansiella sektorn.
Det övergripande inslaget i strategin, som är önskvärt för att möjliggöra ett effektivt skydd
av de ekonomiska intressena , åstadkoms genom att kandidatlä nderna i förebyggande syfte
                                                
10I enlighet med den handlingsplan för bekämpande av den organiserade brottsligheten som utarbetades av
gruppen på hög nivå som inrättades av Europeiska rådet i Dublin i december 1996 och med politisk riktlinje nr13 i denna (antagen av rådet den 28 april 1997, Europeis ka gemenskapernas officiella tidning nr C 251 av den
15 augusti 1997).
11Rådets förordning (EG) nr 1338/2001 av den 28 juni 2001 om fastställande av nödvändiga åtgärder för skydd
av euron mot förfalskning (EGT L 181, 4.7.2001) och rådets förordning (EG) nr 1339/2001 av den 28 juni2001 om att låta verkningarna av förordning (EG) nr 1338/2001 om fastställande av nödvändiga åtgärder förskydd av euron mot förfalskning även omfatta de medlemsstater som inte har antagit euron som gemensamvaluta (EGT L 181, 4.7.2001).
12När det gäller falska euromynt har ett Europeiskt och tekniskt vetenskapligt centrum (ETSC), som leds av tvåtjänstemän från kommissionen/OLAF, inrättats i enlighet med skriftväxlingen mellan rådets ordförande ochden franska finansministern.
13Rapport från kommissionen baserad på artikel 11 i rådets rambeslut av den 29 maj 2000 om förstärkning avskyddet mot förfalskning i samband med införandet av euron genom straffrättsliga och andra påföljder
(KOM(2001) 771 slutlig, 13.12.2001).
14Rådets beslut av den 17 december 2001 om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning
med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Perikles-programmet) (beslut 2001/923/EG, EGT L 339,21.12.2001).
15Europaparlamentets och rådets di rektiv 2001/97/EG av den 4 december 2001 om ändring av rådets direktiv
91/308/EEG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar –
Uttalande från kommissionen (EGT L 344, 28.12.2001).
8involveras i gemenskapens politik  . I detta avseende gjordes under 2001 förstärkta insatser
från kommissionens sida för att förbereda för utvidgningen genom att bidra till inrättandetav system för ekonomisk förvaltning och kontroll, även internt, i de berördaförvaltningarna på central och regional nivå. Målsättningen under 2001 var att inrätta
internrevisionsenheter vid alla  organ som förvaltar gemenska psmedel samt vid de centrala
och regionala förvaltningarna.
Ett korrekt utnyttjande samt kontroll, uppfö ljning och utvärdering av gemenskapens
finansering inför anslutningen (särskilt genom programmen Phare, ISPA och Sapard) utgörden viktigaste indikatorn på kandidatländernas förmåga att genomföra gemenskapens
regelverk i fråga om finansiell kontroll. Vad bedrägeribekämpningen beträffar inleddes i
Polen i början av 2001 arbetet me d att inrätta en särskild myndighet som ansvarar för
skyddet av gemenskapens ekonomiska intr essen. Erfarenheterna under 2001 kommer att
tas till vara vid inrättandet av motsvarande organ i samtliga kandidatländer.
Vidare har det fastställts att ett avtal om bedrägeribekämpning mellan gemenskapen och
dess medlemsstater och Schweiz bör prioriteras, framför allt för att svårigheterna medrättslig hjälp i skatte- och tullärenden skall kunna åtgärdas. Den 14 december 2000 fick
kommissionen mandat att förhandl a med de schweiziska myndigheterna. Förhandlingarna
pågick under hela 2001 men har, på grund av de schweiziska myndigheternas restriktiva
hållning, ännu inte lett till något resultat.
När det gäller förstärkningen av de rättsliga instrumenten för upptäckt, kontroll och
påföljder,  kan det konstateras a tt de flesta principbeslut so m fattades i slutet av år 2000
genomfördes internt inom kommissionen unde r 2001, framför allt för att förbättra den
ekonomiska förvaltningen
16. Vad beträffar kommissionens direkta förvaltning liksom
medlemsstaternas förvaltning av gemenskapsme del, betonades princi pen om utanordnarens
och räkenskapsförarens ansvar, till följd av meddelandet om åtgärd 96 i vitboken
(effektivare uppbörd av felaktigt utbetald a medel när det gäller direkta utgifter).
Kommissionen förbereder tillämpningsföreskrifter som skall säkra en lämplig fördelningav uppgifterna mellan utanordnare, räke nskapsförare, rättstjänsten och OLAF.
Vad beträffar strukturfonderna (åtgärd 97 i vitboken), har den rättsliga ramen för den
ekonomiska förvaltningen förbättrats genom införandet i mars 2001 av två förordningar
som gäller den nya programperioden.
17 Medlemsstaternas förpliktelser när det gäller
uppföljning av projekt och utbetalningar preci seras i dessa texter. Förstärkningen av den
finansiella kontrollen i samb and med den nya programpla neringen och upprättandet av
protokoll mellan kommissionens a vdelningar, åtgärder som nämns i rekommendationerna i
vitboken om reformen av kommissionen, bör svara mot revisionsrättens anmärkningar18,
särskilt beträffande inform ationen om och uppföljningen av oegentligheter.
                                                
16Det gäller främst kapitlen V-XXIV i vitboken om reformen av kommissionen om förnyelsen av
ekonomihanteringsprocessen och den finansiella kontrollen samt inrättandet av en internrevisionstjänst.
17Kommissionens förordningar (EG) nr 438/2001 och (EG) nr 448/2001 av den 2 mars 2001 (EGT L 63,
3.3.2001 och EGT L 64, 6.3.2001) om genomförandebe stämmelser till rådets föro rdning (EG) nr 1260/1999
beträffande å ena sidan förvaltnings- och kontrollsystemen, å andra sidan förfarandet för finansiellakorrigeringar.
18Rapport 10/2001 om den finansiella kontrollen av strukturfonderna (EGT C 314, 8.11.2001). IEuropaparlamentets resolution om kommissionens årsrapport 2000 uttrycker parlamentet stor oro över denmycket ofullständiga informationen från kommissionen om oegentligheterna inom vissa delar av
strukturfonderna.
91.2. Insatserna för att utveckla en ny samarbetskultur  med medlemsstaterna syftar till att
anpassa systemet till fördelningen mellan gemenskapen och medlemsstaterna när det gällerskyddet av de ekonomiska intressena. Tanken med att OLAF ska fungera som en
tjänsteplattform är att på längre sikt få till stånd ett verkligt partnerskap medmedlemsstaterna
19, för att underlätta sa mverkan mellan gemens kapsnivån och den
nationella nivån med beaktande av princi perna om proportionalite t, subsidaritet och
effektivitet.
Ur gemenskapssynpunkt bör OLAF kunna uppfy lla medlemsstaternas önskemål när det
gäller att förbättra bedrägeribekämpningen. För att kunna nå detta mål, dock utan att
åsidosätta sitt gemenskapsrättsliga ansvar, or ganiserar sig OLAF för att kunna utgöra en
”gemensam tjänsteplattform” genom att omsätta sitt ansvar och sina uppgifter iorganisatoriska termer och göra den intern a arbetsfördelningen tydligare. Det mervärde
som gemenskapsnivån kan tillföra kommer att bli tydligare när en stabil organisation haråstadkommits och de nationella  myndigheternas behov av en kontaktpunkt kommer att ha
bättre förutsättningar att bli tillgodosett.
Ett viktigt steg i konsolideringen av OLAF  togs 2001 i och med inrättandet av ett
direktorat för underrättelseverksamhet, so m genom att utveckla den strategiska och
operativa analysen kommer att arbeta för att förbättra kommissionens operativa strategioch hjälpa de nationella förvaltningarna med att fastställa sina prioriteringar när det gällerbedrägeribekämpningen. Detta nya direktorat  bör kunna bidra till att på sikt förbättra
kvaliteten på medlemsstaternas rapportering om upptäckta bedr ägerier och oegentligheter.
Såsom förklaras i avsnitt III har införande t av nya datormoduler för meddelanden om
bedrägerier och oegentligheter under hela 2001 kompletterats med utbildningsåtgärder
riktade till medlemsstaterna. Dessutom har OLAF tillsammans med de nationellaförvaltningarna organiserat ett tjugotal kurser med inriktning på olika aspekter avbedrägeribekämpningen, för att öka utbytet av bra metoder och tillgodose specifika behov.
Vidare har en enhet med domare och juridiska rådgivare inrättats vid byrån, framför allt för
att säkra uppföljningen av OLAF:s utredning ar. Denna specialistkompetens, som täcker
både administrativa och juridi ska aspekter, kommer att underlä tta OLAF:s införlivande i
det större nätverket av berörda nationella aktörer. Det rör sig främst om tull- ochskatteförvaltningar samt polis- och åklagarmyndigheter, som medverkar i enlighet medOLAF:s önskemål och som måste få stöd för att skyddet – även det straffrättsliga – av deekonomiska intressena  skall bli så effektivt som möjligt.
Vidare pågår diskussioner mellan OLAF och medlemsstaterna om hur Rådgivande
kommittén för samordning av bedrägeribekämpning (Cocolaf) kan nå sin fulla potential.Kommittén strävar framför allt efter att fördjupa dialogen med de nationellamyndigheterna och sammanträdde därför me d betydligt ökad regelbundenhet under 2001,
samtidigt som dess arbete blev mer strukturerat. Genom den tillfälligt sammansatta ”artikel280-gruppen” kunde också medlemsstaternas ex perter sammanträda för att diskutera
årsrapporten. Syftet var att öka insynen i utarbetandet av  rapporten enligt artikel 280 i
fördraget och att ge medlemsstaternas deltagande i denna process större vikt. Den tillfälligtsammansatta gruppen av natione lla experter på penningförfa lskning bidrog dessutom till
att förstärka kommissionens kompe tens så att gemens am lagstiftning sk all kunna utarbetas
på detta område.
                                                
19Ekofin-rådet betonade vikten av detta i sina slutsatser om den övergripande strategin.
10Kommissionen har nyligen tillsammans med tio medlemsstater inlett ett rättsligt förfarande
i Förenta staterna, med målet att avvärja en  överhängande risk för cigarettsmuggling och
organiserad brottslighet, bl .a. penningtvätt, i Europe iska unionen. Denna olagliga
verksamhet innebär ett allvarligt hot mot vitala intressen som är gemensamma förgemenskapen och medlemsstaterna. I detta fall fungerar kommissionen som
tjänsteplattform genom att erbjuda medlemsstaterna biträde i de rättsliga förfarandena iFörenta staterna, och därmed underlättas en  åtgärd som medlemsstaterna gemensamt
vidtagit. Kommissionen agerar som medlemsst aternas ombud vid dessa förfaranden och
ansvarar för samordningen av medlemsst aternas åtgärder och kontakterna med de
amerikanska advokater som företräder geme nskapen och de tio medlemsstaterna vid
domstolarna i Förenta staterna.
Inom ramen för sina kontroller av egna medel har kommissionen vidare under år 2001
genomfört kontrolluppdrag i samtliga medlemsstat er på det särskilda område som gäller
behandling av meddelanden om ömsesidigt bistånd.  Syftet med dessa uppdrag var att
kontrollera att de nati onella systemen och de förfara nden som medlemsstaterna tillämpar
faktiskt säkerställer ett tillräckligt skydd för traditionella egna medel på detta område ochsamtidigt medverkar till ett effektivt samarbete med kommissionen. Utifrån den tematiskarapport som sammanställts om detta område kan slutsatsen  dras att förfarandena i fråga
fungerar tillfredsställande.
På området traditionella egna medel fortsätter för övrigt kommissionen, särskilt
Generaldirektoratet för budget, sitt arbete inom ramen för det gemensamma
revisionsinitiativet
20 i nära samarbete med medlemsst aternas internrevisionsenheter.
Medlemsstaterna deltar aktivt i arbetet i unde rgruppen för revision oc h vissa medlemsstater
medverkar aktivt i utvecklingen av revisi onsmodeller. När det gäller genomförandet av
metodiken som bygger på av medlemsstat erna gemensamt genomförda revisioner är
resultatet för 2001 mycket positivt, särskilt me d hänvisning till de re sultat som bekräftar
metoden. Danmark och Österrike har närmare be stämt genomfört en "förenad revision" av
den externa transiteringsordningen och Ne derländerna har genomfört det år 2000 inledda
initiativet på temat fri omsättning. Dessa tema n hade beslutats i sa mråd grundat på de av
medlemsstaterna och kommissione n godkända revisionsmodellerna.
Efter det att revisionen av slutats och på grundval av de revisionsrapporter som
medlemsstaterna skickat in, ha r kommissionen gjort en undersökning på plats av de utförda
arbetena i sin helhet, med särs kild betoning på utvärderinge n av systemen för riskanalys
samt i fråga om giltigheten i slutsatserna och de förslagna rekommendationerna medhänsyn till de konstaterade oegentligheterna och de anmärkningar som gjorts.
Kommissionen har dragit nytta av rapporternas slutsatser i fråga om inverkan på egna
medel, och kommer att se till att resultaten från dessa revisioner behandlas på följdriktigtsätt på det finansiella planet. Självfallet har de finansiella e ffekterna beivrats på
motsvarande sätt som kommissionens egna kontro ller resulterar i. Danmark, Österrike och
Nederländerna kommer att upprepa försöket år 2002.
1.3. Under 2001 skedde en förstärkning på det operativa planet av den straffrättsliga
dimensionen  av politiken för skydd av geme nskapens ekonomiska intressen .
Domarenheten tillhandahåller bistånd och juridisk rådgivning i samband medadministrativa utredningar och vid uppföljning av utredningar, vilket framför allt bidrar tillett effektivt samarbete med de nationella rättsliga och polisiära myndigheterna.
                                                
20Se rapporten för år 2000 om skyddet av gemenskapens finansiella intressen och bedrägeribekämpning.
11På det lagstiftningsmässiga planet antog kommissionen, med hänsyn till att Europeiska
rådet vid sitt möte i Nice inte antog dess första förslag21, en grönbok22 med syftet att
återuppta diskussionerna om inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet med ansvar för
det straffrättsliga skyddet av gemenskape ns ekonomiska intressen. Den europeiska
åklagarmyndigheten skall ha till uppgift att sa mordna och leda utre dningar och lagföring
av brott som skadar gemenskapens ekonomiska  intressen under de na tionella domstolarnas
kontroll, i syfte att åtgärda splittringen av  det europeiskt straffrättsliga området och
konsekvenserna av detta, nämligen  att många brottslingar går fria från straff. Syftet med
grönboken är att stimulera till en bredare offe ntlig debatt, vars re sultat kommer att läggas
fram för konventet om Europeiska unionens framtid inför nästa regeringskonferens.
Europaparlamentet har länge uttryckt sitt stöd för detta initiativ23. I samband med en
fördragsändring har parlamentet framfört önskemål om en kvalitetshöjning när det gällerbedrägeribekämpningen, genom inrättande av en europeisk åklagarmyndighet för
ekonomiska ärenden, med större  befogenheter. OLAF:s öve rvakningskommitté har å sin
sida uttryckt sitt stöd och kompletterat de förslag som lagts fram av kommissionen.
Trots upprepade påminnelser från rådet
24 har ratificeringen av konventionen av den 26 juli
1995 om skydd av Europeiska gemens kapernas finans iella intressen25 och dess
tilläggsprotokoll drabbats av förseningar, v ilket hindrar ett effektivt samarbete inom
unionen. För att påskynda ikraftträdandet av dessa bestämmelser ha r kommissionen antagit
ett förslag till direktiv om straffrättsligt sk ydd av gemenskapens ekonomiska intressen.26
Detta förslag syftar till att i en rättsakt gr undad på den nya artikel 280 i EG-fördraget samla
alla de bestämmelser  i konventionen om skydd av de finansiella intr essena och dess
protokoll som gäller åtalsgrunder, ansvar, påföljder och samarbete med kommissionen.
Parlamentet27 har godkänt kommissionens förslag, som också stöds av revisionsrätten28
och för närvarande granskas av rådet.
En permanent enhet för rättsligt samarbete har inrättats (Eurojust29), och det har beslutats
att Europols mandat ska ll utvidgas till att omfatta allvar liga former av internationell
brottslighet30. Kopplingen mellan Europols och OLAF :s respektive behörighet i fråga om
                                                
21Kompletterande bidrag från kommissionen till regeringskonferensen om institutionella frågor - Straffrättsligt
skydd av gemenskapens ekonomiska intressen: en europeisk åklagarmyndighet av den 29 september 2000,KOM(2000) 608 slutlig. Detta bidrag kompletterar kommissionens yttrande enligt artikel 48 i EU-fördraget omsammankallandet av en konferens med företrädare för me dlemsstaternas regeringar i syfte att ändra fördragen,
Institutionella reformer - En förutsättning för utvidgningen av den 26 januari 2000, KOM(2000) 34.
22Grönbok av den 11 december 2001 om straffrättsligt skydd av Europeiska gemenskapens ekonomiska intressenoch inrättande av en europeisk åklagare (KOM(2001) 715 slutlig). Grönboken finns på följande webbplats:http://europa.eu.int/olaf/livre_vert.
23Resolution av den 16 maj 2000 om kommissionens årsrapport 1998 (EGT C 59, 23.2.2001) och resolution avden 14 mars 2001 om kommissionens årsrapport 1999 (EGT C 343, 5.12.2001), där kommissionen uppmanasatt lägga fram ett sådant förslag före den 1 juni 2001.
24Till exempel i rådets slutsatser av den 17 juni 2000 och dess slutsatser i samband med ansvarsbefrielsen 2000.
25Rådets akt av den 26 juli 1995 om utarbetandet av konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernasfinansiella intressen (EGT C 316, 27.11.1995).
26KOM (2001)272 slutlig (EGT C 240 E, 28.8.01.), antagit den 23 maj 2001.
27Lagstiftningsresolution av den 29 november 2001 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om
straffrättsligt skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (dok. A5-390/2001, ä nnu inte offentliggjord i
EGT).
28Yttrande nr 9/2001 av den 8 november om ett förslag till rådets och Europaparlamentets direktiv omstraffrättsligt skydd av gemenskapens ekonomiska intressen (EGT C 14, 17.1.2002).
29Rådets beslut 2002/187/RIF av den 28 februari om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grovbrottslighet (EGT L 63, 6.3.2002), särskilt artikel 11.
30Rådets beslut av den 6 december 2001 (EGT C 362, 18.12.2001).
12bekämpning av vissa former av ekonomisk br ottslighet bör omsättas i ett samarbetsavtal
mellan de två organen. När det gäller att bedr iva utredningar och underlätta lagföring vid
de nationella domstolarna, välkomnade institutionerna inrättandet av Eurojust.Kommissionen har för rådets organ klart betona t vikten av att samordna å ena sidan det
nära och regelbundna samarbete med de nationella åklagarmyndigheterna som föreskrivs i
fördraget (artikel 280), å andra sidan samarbetet med Eurojust
31. OLAF:s domarenhet
ansvarar bland annat för denna samordning.
Vidare har stora framsteg gjorts mot en förstärkning av det rättsliga, och framför allt det
straffrättsliga, samarbetet . Bland annat har en politisk överenskommelse nåtts om
genomförandet av principerna om ömsesidigt erkännande av slutgiltiga avgöranden (i civil-och brottmål) och om tillnärmning av straffrätten på de prioriterade områden somidentifierades vid toppmötet i Tammerfors (punkt 48 i slutsatser na). Härigenom har
kommissionen kunnat lägga fram flera försla g till rambeslut, ett om en europeisk
arresteringsorder
32, de övriga om tillnärmning av straffrätten i fråga om olaglig
narkotikahandel33 och om terrorism34 (definitioner av åtalsgrunder, gemensamma
påföljder). När det gäller insatser mot finans iering av terrorism oc h ekonomisk brottslighet
bör dessutom nämnas ett rambeslut om frysning av tillgångar och bevismaterial.35
1.4. När det gäller bekämpningen av korruption  på interinstituti onell nivå är det
väsentligt att upprätth ålla en god samordning mella n OLAF:s huvuduppgifter, såsom de
anges i lagstiftningen, och den pågående reformen på det disciplinära området
(tjänsteföreskrifterna) och det finansiella området (omarbetning av budgetförordningen).
Bestämmelserna om utredningar och disciplinfrågor kommer inte att ha färdigställts förränefter utgången av budgetåret 2001
36, medan kommissionen i bör jan av 2002 inrättade en
utrednings- och disciplinbyrå, skall de ändringar i tjänstefö reskrifterna som är nödvändiga
antas under 2003. I den omarbe tade budgetförordningen, so m antogs den 25 juni 2002
föreskrivs att en panel fö r ekonomiska oegentligheter37 inrättas, som skall komplettera
utredningarna om eventuella ekonomiska oe gentligheter utan att påverka OLAFS:s
specifika uppgifter vad gäller bedrägeri och uppträdande som allvarligt skadar de
yrkesmässiga skyldigheterna. Domarenheten ansvarar för interna administrativautredningar och kontrollen av a tt dessa bedrivs lagenligt sa mt för skyddet av individens
rättigheter. Under dessa förhållanden borde samtliga institutioner vara beredda att till fullofölja artikel 7 om informationsutbyte i förordning nr 1073/99.
38 Dessa åtgärder utgör ett
                                                
31Kommissionens förklaring 39/02 beträffande artikel 4.1 b andra strecksatsen och artikel 26.3 i beslut
2002/187/RIF.
32Förslag till rådets rambeslut om en europeisk arresteringsorder och om överlämnande mellan medlemsstaterna
[KOM(2001) 522 slutlig – EGT C 332 E, 27.11.2001]. Rå det nådde en politisk överenskommelse i denna fråga
i december 2001.
33Förslag till rådets rambeslut om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglignarkotikahandel [KOM(2001) 259 slutlig, EGT C 304 E, 30.10.2001].
34Förslag till rådets rambeslut om bekämpande av terrorism [KOM(2001) 521 slutlig, EGT C 332 E,27.11.2001].
35Initiativ från regeringarna i Republiken Frankrike, Konungariket Sverige och Konungariket Belgien införantagandet av rådets rambeslut om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av tillgångar ellerbevismaterial (EGT C 75, 7.3.2001).
36Förslag till rådets förordning om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiskagemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i dessa gemenskaper (KOM(2002) 213 slutlig,24.4.2002, bilaga IX, avsnitt 1 och 2). Inrättande av en byrå för utredningar och disciplinärenden vidkommissionen (kommissionens beslut om administrativa utredningar och disciplinförfaranden, antaget den 19februari 2002 (dok. C (2002) 540).
37Artikel 66.4 i det ändrade förslaget till omarbetning av budgetförordningen.
38EGT L 136, 31.5.1999.
13svar till Europaparlamentet och rådet.39 Dessutom har de interna utredningarnas omfattning
klargjorts av gemenskapens domstolar.40
2. EXEMPEL PÅ SAMARBETE OCH PARTNERSKA P MED MEDLEMSSTATERNAS OCH TREDJE
LANDS MYNDIGHETER
Det mervärde som uppstår genom samordning  mellan olika spridda informationskällor
inom gemenskapen samt OLAF:s stora, utvidgade verksamhetsområde illustreras nedanmed exempel på utredningar och med ko mmissionens åtgärder inom ramen för
förberedelserna inför utvidgningen.
2.1. Export av socker till ULT
41 och återimport av socker och sockerblandningar till
Europeiska gemenskapen
Kommissionen har genomfört utredningar med syft et att förebygga risken för störningar av
den gemensamma organi sationen av marknaden för socker  och avvikelser från målen för
den gemensamma handelspolitiken med vissa ULT.
OLAF och de behöriga myndigheterna i Nederl änderna och Belgien gjorde en utredning på
Aruba i november 1999. Utredningen gällde expor t av socker med ursprung i Europeiska
gemenskapen, med exportbidrag, och återimport till Europeiska gemenskapen, mindre äntvå år senare, av socker och en blandni ng av socker och kakaopulver från Aruba.
Under utredningens gång konstaterades det a tt 4 500 ton socker hade exporterats med
exportbidrag från Belgien och Frankrike till Aruba. Den bearbetning som ägde rum påAruba (tvättning av sockret och blandning  med kakaopulvret) utgör inte tillräcklig
bearbetning för att produkten ska anse s ha ett ursprung  som inte medför
förmånsbehandling.
Kommissionen uppmanade följaktligen de behöri ga belgiska och franska myndigheterna
att inleda förfaranden för återvinning av de felaktigt utbetalda exportbidragen, i enlighetmed gemenskapens rätts praxis (2 miljoner euro i Belgien och 300 000 euro i Frankrike).
OLAF inledde dessutom utredningar om expor ten av socker i kvot C (dvs. socker som
exporteras utan exportbidrag) till ULT.
Resultatet av dessa utredningar föranledde kommissionen att anta skyddsåtgärder avseende
reglerna för import till gemenskapen av socker med ursprung i ULT.
42
                                                
39Resolution om kommissionens årsrapport 2000. I sin resolution om kommissionens årsrapport 1999 erinrade
Europaparlamentet om vikten av att OLAF uppnår ”ett helhjärtat samarbete med såväl EU:s institutioner ochpersonal som med medlemsstaternas utredande och rättsliga myndigheter”. Ekofin-rådets slutsatser av den 7
maj 2002, Europeiska rådets slutsatser av den 15 juni 2001 (dok. 9270 FIN169) och Ekofin-rådets slutsatser av
den 17 juli 2000 (dok. 10344/00 FIN273).
40Se förstainstansrättens dom i målet T-17/00 (Rothley et al./ Parlamentet) av den 26 februari 2002.
41Utomeuropeiska länder och territorier som upprätthå ller särskilda förbindelser med Danmark, Frankrike,
Nederländerna och Förenade kungariket (Grönland, Aruba m.fl.), jfr. bilaga II till EG-fördraget.
42Kommissionens förordning (EG) nr 2423/1999 av den 15 november 1999 (EGT L 294, 16.11.1999) och
kommissionens förordning (EG) nr 465/2000 av den 29 februari 2000 (EGT L 65, 1.3.2000).
142.2. Missbruk av systemet med mjölkkvoter
OLAF har fått kännedom om att det förekom misstankar om att systemet med mjölkkvoter
missbrukades i Spanien och a tt flera spanska företag skulle vara inblandade i denna
olagliga verksamhet. Med utgångspunkt i dessa  upplysningar inleddes en extern utredning,
och en handlingsplan antogs innefattande en rad administrativa kontroller på plats hos
vissa ekonomiska aktörer, på grundval av rå dets förordning (EG, Euratom) nr 2185/96.
Vid dessa kontroller vägrade vissa av företage n att underkasta sig OLAF:s utredning, som
syftade till att få kopior av den datoriserade  information som fanns på hårddiskar. I
enlighet med artikel 9 i förordning nr 2185/96, där det föreskrivs att den berörda
medlemsstaten med tillämpning av nationella bestämmelser skall lämna OLAF det biträdesom är nödvändigt för att byrån skall kunna fu llgöra sitt uppdrag, anmodades den spanska
utbetalningsmyndigheten (FEGA) att vidta lämpliga åtgärder.
Sedan de spanska rättsliga myndigheterna giv it sitt tillstånd slutfördes kopieringen av all
datoriserad information, och OLAF fick dä rmed tillgång till bland annat siffror över dessa
företags verkliga produktion och förs äljning av mjölk och mjölkprodukter.
På grundval av det bevismater ial som erhållits och som pres enterades i OLAF:s slutliga
utredningsrapport, uppskattade s bedrägeriet mot gemenska pens budget till över 6 miljoner
euro. Rapporten sändes till FEGA för att de n myndigheten skulle kunna inleda de
administrativa förfarandena för återvinning  av detta belopp sa mt till den särskilda
åklagaren för korruptionsärenden i Spanien, eftersom det fanns misstanke om att de
berörda företagen lämnat falska uppgifter om sin produktion och försäljning av mjölk. Av
rapporten framgick också att andra spanska före tag använt sig av liknande metoder, varför
de spanska myndigheterna anmodades att se över sina rutinkontroller för att åtgärda dessa
svagheter i det allmä nna kontrollsystemet.
Detta fall är ett tydligt exempel på det mervärde OLAF tillför en medlemsstat i kampen
mot bedrägerier, genom att samla sin tvärvete nskapliga expertis (utr edningar, datoranalys
av bevismaterial, juridisk rådgivning) kr ing ett komplicerat bedrägeriärende. I detta
sammanhang var domarenhetens rådgivning av yttersta vikt för att det skulle vara möjligtatt få till stånd ett rättsligt beslut i den berörda medlemsstaten om tillträde till företagensdatoriserade arkiv. Även de spanska myndi gheterna förtjänar ett erkännande för den
värdefulla hjälp de bidragit med i detta ärende, som mycket tydligt visar vad som kan
åstadkommas när OLAF och medlemsstaterna samarbetar och drar fördel av deskyldigheter och möjligheter till kontroll som ges genom EG:s regelverk.
2.3. Utredning om falska handlingar, utnyttjande av falska handlingar och bedrägerier
som begåtts av en grupp icke-statliga organisationer
Resultatet av OLAF:s utredningar, särskilt de som gäller direkta utgifter, är beroende å ena
sidan av den information som i nhämtas, å andra sidan, och i st or utsträckning, av graden av
samarbete med medlemsstaterna. Det fall som be skrivs nedan utgör ett typiskt exempel på
de svårigheter som präglar detta område, framför allt i fråga om det rättsliga samarbetetmellan medlemsstaterna.
I augusti 1999 underrättades OLAF av en medl emsstat om att det förelåg misstanke om
dubbel finansiering (från både medlemsstaten  i fråga och gemenskapen) av projekt i
utvecklingsländer. Ansökningar om finansiering  lämnades till olika givare av olika icke-
15statliga organisationer i två medlemsstater. Ett klagomål ingavs av utrikesministeriet till
den behöriga åklagarmyndigheten.
Under hösten 1999 inledde OLAF utredningsa rbetet och kunde i en första omgång
konstatera att det fanns 16 projek t där det förelåg en risk för dubbel finansiering (i Asien,
Afrika och Sydamerika). Ansökningar avseen de dessa projekt var under handläggning hos
EuropeAid eller hade re dan behandlats färdigt.
I november 1999 vände sig OLAF:s generaldirek tör till den behöriga åklagarmyndigheten i
en av de berörda medlemsstaterna, vilket medges enligt förordning (EG) nr 1073/99. Den
husrannsakan som de lokala rättsliga myndighet erna gjorde i februa ri 2000 visade att den
icke-statliga organisationen agerade i enlighet med instruktioner från”moderorganisationen” i en tredje medlemsstat.
Vid den husrannsakan som gjordes vid modero rganisationens säte i början av december
2000 med OLAF:s medverkan bekräftades misst ankarna. Den dubbla finansieringen av de
16 projekt som inledningsvis identifierats  uppgick till 4 262 633 US-dollar (i beloppet
ingår inte den finansiering som beviljats av gemenskapen men blockerats till följd avOLAF:s utredning). Myndigheterna i den tred je medlemsstaten uppgav emellertid att de
inte kunde vidta rättsliga åtgärder på grund av juridiska svårigheter.
Utöver de stora insatser som gjordes av var och en av de berörda nationella myndigheterna
bör den roll som OLAF tagit på sig sedan 1999 betonas. Bland OLAF:s insatser kan
följande nämnas:
– Analys och identifiering av flerspråkiga projekt som misstänkts för överfinansiering,
även vid andra givarorgan, ibland utan för Europeiska unionen (Världsbanken,
ADB
43, Norge m.fl.), varvid kommissionens  delegationer i tredje land har
mobiliserats; identifiering av handlingar i samband med husrannsakan vidmoderorganisationen i London.
– Åtgärder för att öka medvetenheten hos de  nationella rättsliga myndigheterna, säkra
samordningen dem emellan och tillhandahålla nödvändig ju ridisk rådgivning och
tekniskt bistånd (översättning av rapporter, projekt osv.).
– Åtgärder för att säkra samordningen i nom kommissionen när det gäller frågan om
inträde som målsägare i ett strafförfarande.
Detta ärende illustrerar de sv årigheter som präglar skyddet av de ekonomiska  intressena,
särskilt när åtgärderna mot bedrägerier inbegriper samarbete mellan kommissionen och denationella förundersökningsmyndigheterna. De juridiska svårigheter som uppstått i det land
där moderorganisationen har sitt säte har föra nlett OLAF att, för a tt säkra kontinuiteten i
utredningen, föreslå att de rättsliga åtgärderna centraliseras till de rättsliga myndigheterna ien berörd medlemsstat, och att de godtar att ta över ärendet fr ån de övriga nationella
förundersökningsmyndigheterna, med dessas samtycke och stöd.
Kommissionen anser att denna utredning utgör e tt slående exempel på vikten av att agera
bestämt på de punkter som anges i grönboken om straffrättsligt skydd av Europeiska
gemenskapens ekonomiska intr essen och inrättande av en europeisk åklagare. Exemplet
illustrerar behovet av att åtgärda den fragmentering som präglar utredningar och rättsliga
                                                
43Afrikanska utvecklingsbanken
16åtgärder inom Europeiska gemenskapen och de hinder som splittringen av det europeiskt
straffrättsliga området innebär.
2.4. Erfarenheter i kandidatländerna: Polen
OLAF har tillsammans med Polen utvecklat ett Phare-projekt med syftet att bidra till
inrättandet av en struktur för bedräger ibekämpning vid de polska ministerierna.
Genomförandet av detta projek t inleddes i januari 2001. Det främs ta syftet var att skapa en
specialiserad, oberoende och tvärvetenskaplig e nhet för samordning av
bedrägeribekämpningen, för att förstärka de  polska myndigheternas operativa kapacitet.
Dessutom har den verksamhet so m inletts under detta tvååriga pr ojekts första år bidragit
till att öka medvetenheten om bedrägeribekämpningen hos ansvariga myndigheter i Polen.Detta överensstämmer med rege ringens övergripande mål a tt förbättra insynen i och
integriteten hos den polska offentliga sektorn och att garantera ett effektivt skydd avgemenskapsmedlen.
Den polska förvaltningens komplicerade kara ktär, den pågående anpassningen av dess
struktur inför EU-medlemskape t och ändringarna av polska la gar och andra författningar
till följd därav försvårar ett snabbt genomförande av projektet. Det finansiella stödet frånEuropeiska unionen är dock väsentligt för att de polska myndigheterna skall kunna
förbättra sin förmåga att bekämpa bedrägerie r mot gemenskapens budget. Åtgärder för
uppföljning av det polska projektet planeras följaktligen.
Dessa svårigheter, som de flesta är av l okal karaktär, förekommer inte nödvändigtvis i alla
kandidatländer. Den polska erfarenheten visar dock än en gång hur viktigt det är att
fortsätta satsningarna på utbildning och goda  arbetsförhållanden i ka ndidatländerna, och att
utveckla effektiva datorsystem till stöd för bedrägeribekämpningen, vars syfte är att skyddagemenskapernas ekonomiska intressen. Det ha r dessutom visat sig a tt ett effektivt och
likvärdigt skydd av gemenskapernas ekonomiska  intressen i kandidatlä nderna endast kan
garanteras genom en väl etablerad samordning mellan samtliga myndigheter som ansvararför förvaltning, genomförande och kontroll av  finansiering från Europeiska unionen.
3. U
PPFÖLJNING AV HANDLINGSPLANEN FÖR 2001-2003
Kommissionen lägger härmed fram en delra pport om genomförandet av handlingsplanen
för skydd av gemenskapernas ekonomiska in tressen och bedrägeribekämpning för åren
2001–2003. Avsikten med rapporten är  att redovisa hur de åtgärder som planerats för 2001
genomförts i praktiken, med beaktande av förverkligandet av de breda målsättningar somslogs fast i den övergripande strategin från juni 2000.
17Framstegen när det gäller handlingsplanens åtgärder presenteras i tabellform.44 I tabellen
visas relevanta uppgifter avseende i vilken mån den preliminära tidsplanen har följts,ansvariga enheter och i förekommande fall rättsakter eller andra handlingar.
                                                
44I tabellen behandlas inte de åtgärder för vilka ingen verksamhet planeras 2001. Tabellens kolumner visar
följande:
/g183 I de första två kolumnerna anges målet och åtgärden enligt handlingsplanen som antogs i maj 2001.
/g183 I den tredje kolumnen anges vilket generaldirektorat som är ansvarigt.
/g183 I den fjärde kolumnen anges om och hur målet nåtts; uppgifterna avseende uppföljning gör det möjligt att
få ett längre perspektiv än tabellens ettåriga.
/g183 I den femte kolumnen ges i förekommande fall en kortfattad förklaring av villkoren för genomförandet och
en redogörelse för initativets verkan.
18Mål Åtgärder Ansvarig
enhetGenomförande och uppföljning Kommentarer
1. ÖVERGRIPANDE LAGSTIFTNING I KAMPEN MOT BEDRÄGERIERNA
1.1. Utveckla det förebyggande arbe tet och förbättra lagtexterna
1.1.1. Förstärka
bedrägerisäkringen
inom lagstiftningoch kontrakts-förvaltningFörhandsgransknin
g av vissa nya
lagstiftningsinitiativ(åtgärd 94 ivitboken omreformen)OLAF,
med hjälp av en
specifikt tillsattgrupp från fleraGD(lagstiftnings-
aspekten)
GD BUDG med
hjälp av OLAFochRättstjänstenTidsplanen för åtgärder under 2001 har följts
Den 7 november 2001 antog kommissionen ett
meddelande om skydd mot bedrägerier genomheltäckande lagstiftning och i kontraktsförvaltningen(SEK(2001) 2029). År 2002 kommer att ägnas dels åt attgenomföra meddelandets lagstiftningsaspekt på GD-nivå
(OLAF:s förebyggande granskningsenhet för känsliga
lagstiftningsförslag), dels åt att sammanställastandardavtal för offentlig upphandling, standardavtal förbidrag och en central databas över avtal och leverantörertill förmån för kommissionens enheter.
I samtliga fall bör rättstjänsten och OLAF involveras i
processen så tidigt som möjligt.Denna åtgärd syftar till att förbättra
lagstiftningsförslagen inom gemenskapsbudgetens
alla områden (egna medel och utgifter) ur ettbedrägerisäkringsperspektiv, på grundval av ett urvalsom görs av OLAF och den särskilda gruppen medföreträdare från olika GD.
Åtgärden gäller även vissa avtalsaspekter, nämligen:
– alla utgifter som handläggs direkt av
kommissionen och dess avdelningar,
– vissa typer av leverantörer och aktörer, i
huvudsak mottagarna av bidrag inom ramen förgemenskapens program, särskilt på
forskningsområdet.
19Mål Åtgärder Ansvarig
enhetGenomförande och uppföljning Kommentarer
1. ÖVERGRIPANDE LAGSTIFTNING I KAMPEN MOT BEDRÄGERIERNA
1.1. Utveckla det förebyggande arbe tet och förbättra lagtexterna
1.1.2. Säkra olika
nyckelsektorerUtveckling av ett
informationssystem
över förfaranden föratt uteslutaolämpligaanbudsgivare från
offentlig
upphandling, medtillämpning avartikel 46 idirektivförslaget omoffentlig
upphandling från
maj 2000MARKT,
OLAF, BUDG,
JAIPågående åtgärd
Två direktivförslag av den 10 maj 2000 granskas av
rådet: KOM(2000) 275 slutlig, 10.5.2000 (EGT C 29
E, 30.01.2001).
Ett viktigt syfte är i synnerhet att förbättra
informationsflödet mellan medlemsstaterna om beslutom uteslutning av olämpliga aktörer (anbudsgivare
som dömts för medverkan i kriminella organisationer,
korruption eller bedrägerier som skadatgemenskapens ekonomiska intressen). Parlamentetsförsta behandling har skjutits upp till 2002. Enförutsättning för systemets inrättande är att artikel 46är antagen.
20Mål Åtgärder Ansvarig
enhetGenomförande och uppföljning Kommentarer
1. ÖVERGRIPANDE LAGSTIFTNING I KAMPEN MOT BEDRÄGERIERNA
1.1. Utveckla det förebyggande arbe tet och förbättra lagtexterna
Skydd av euron mot
förfalskning:
förstärkt samarbetemellanmedlemsstaterna,kommissionen,
ECB och EuropolOLAF, ECFIN,
JAI, SJ, ECB,
EuropolMålet uppnått
Rådet antog förordningarna (EG) 1338/2001 (om
nödvändiga åtgärder för skydd av euron motförfalskning) och 1339/2001 (om att låta verkningarna avförordning (EG) nr 1338/2001 om nödvändiga åtgärderför skydd av euron mot förfalskning även omfatta de
medlemsstater som inte antagit euron som gemensam
valuta) den 28 juni 2001 (EGT L 181, 4.7.2001).
Uppföljning:– Kontroll av medlemsstaternas åtgärder för att
tillämpa artikel 6 i förordning 1338/2001 omskyldigheter för kreditinstituten.
– Tillämpning av artikel 9 i förordning 1338/2001 om
samarbete med tredje länder och länder medassocierings- och föranslutningsavtal.
–Offentliggörande i EGT av förteckningar överbehöriga nationella myndigheter enligt artikel 10 iförordning 1338/2001.Denna åtgärd syftar till att reducera mängden
förfalskade euro i omlopp och till att effektivisera
kampen mot förfalskningar.
Målgruppen är de avdelningar som är ansvariga för
att upptäcka förfalskningar, informationstjänster,företrädare för centralbanker och andra berörda
yrkesgrupper, även i de medlemsstater som inte infört
euron.
21Mål Åtgärder Ansvarig
enhetGenomförande och uppföljning Kommentarer
1. ÖVERGRIPANDE LAGSTIFTNING I KAMPEN MOT BEDRÄGERIERNA
1.1. Utveckla det förebyggande arbe tet och förbättra lagtexterna
Program för
utbildning, utbyte
och biståndOLAF, ECFIN Målet uppnått
Rådet antog beslut 2001/923/EG och 2001/924/EG den
17 december 2001 (EGT L 339, 21.12.2001).
Uppföljning: genomförande av programmet; urval och
finansiering av programmenGenom rådets beslut 2001/923/EG inrättas ett
program för utbyte, stöd och utbildning för skydd av
euron mot förfalskning (”Perikles-programmet”).Genom rådets beslut 2001/924/EG utökasverkningarna av beslutet om Perikles-programmet tillatt omfatta de medlemsstater som inte antagit euron
som gemensam valuta.
Det ekonomiska referensbeloppet för genomförandet
av Perikles-programmet för perioden 1 januari 2002–31 december 2005 uppgår till 4 miljoner euro.1.1.2. Säkra olika
nyckelsektorer
Inrättande och
utveckling avEuropeiskt tekniskt
och vetenskapligt
centrum för skyddav euronOLAF, ECFIN Målet uppnått
Ekofin-rådet och medlemsstaterna kom den 28 februari
2000 överens om ett tekniskt system för att hantera
förfalskade mynt, vilket bl.a. innebär följande:
– Upprättande av nationella analyscentrer (nationella
myntanalyscentrer) som är uppkopplade mot endatabas hos Europeiska centralbanken.
–Upprättande av Europeiska tekniska ochvetenskapliga centrumet, som är ansvarigt för analysoch klassificering av nya klasser av förfalskadeeuromynt.
Efter en brevväxling mellan rådets ordförande och den
franske ministern upprättades centrumet temporärt hos
Myntverket i Paris i oktober 2001.Medlemsstaterna och ECB uppfyllde sina åtaganden.
Europeiska tekniska och vetenskapliga centrumet
drivs av två kommissionstjänstemän (OLAF).
22Mål Åtgärder Ansvarig
enhetGenomförande och uppföljning Kommentarer
1. ÖVERGRIPANDE LAGSTIFTNING I KAMPEN MOT BEDRÄGERIERNA
1.1. Utveckla det förebyggande arbe tet och förbättra lagtexterna
Förebyggande av
bedrägeri och
förfalskning somrör andrabetalningsmedel änkontanterMARKT, JAI Målet uppnått
Den 9 februari 2001 antog kommissionen ett meddelande
och en handlingsplan om förebyggande av bedrägerieroch förfalskning som rör andra betalningsmedel änkontanter (KOM(2001) 11 slutlig).
Planen skall enligt planerna vara genomförd till slutet av
2003.
En expertgrupp inom EU har inrättats för att bistå
kommissionen i att (kontrollera) övervakagenomförandet av handlingsplanen, för att granska denya metoderna i bedrägeribekämpningen och ta framandra förebyggande åtgärder. I gruppen ingår
representanter från banker, ministerier, centralbanker,
polistjänster (även Europol och Interpol), detaljhandlare,konsumentgrupper och nätverksoperatörer.
En arbetsgrupp bestående av brottsbekämpande organ
och yrkesverksamma inom betalningssystem har tillsattsinom Forumet för förebyggande av organiserad
brottslighet
45.Enligt handlingsplanen skall åtgärder vidtas inom:
– tekniska framsteg,
– informationsutbyte,
– utbildningsprogram, undervisningsmaterial och
samarbete,
– andra åtgärder för att förebygga bedrägeri och
– relationer med länder utanför EU
Dessa åtgärder kommer att vidtas i samarbete med
alla berörda parter, såsom regeringar, banker, handelnoch innehavarna av betalningsinstrumenten.
                                                
45Se http://europa.eu.int/comm/justice_home/news/forum_crimen/workshop/en/workshp2_1_en.html
23Mål Åtgärder Ansvarig
enhetGenomförande och uppföljning Kommentarer
1. ÖVERGRIPANDE LAGSTIFTNING I KAMPEN MOT BEDRÄGERIERNA
1.1. Utveckla det förebyggande arbe tet och förbättra lagtexterna
1.1.3.
Kandidatländernas
deltagande iåtgärder för attförebyggabedrägerierSkapande av
strukturer för
bedrägeri-bekämpning ikandidatländerna,förstärkning av
kontrollernaELAR, OLAF,
BUDGMålet delvis uppnått
Nya standardklausuler om bedrägeribekämpning har
antagits för finansieringsförslag inom Phare.
Strukturer eller avdelningar för bedrägeribekämpning
med ansvar för samordning av alla lagstiftnings-,förvaltnings- och driftsaspekter avseende skyddet av
gemenskapens ekonomiska intressen har utsetts eller
inrättats i flera kandidatländer (Ungern, Tjeckien,Slovakien och Polen) under 2001.
Andra kandidatländer får hjälp att inrätta eller utse
liknande samordnande strukturer eller avdelningar förbedrägeribekämpning.Målet för dessa åtgärder är att se till att
kandidatländerna deltar i arbetet att bekämpa
bedrägerier i syfte att säkra ett effektivt ochlikvärdigt skydd för gemenskapens ekonomiskaintressen i de blivande medlemsstaterna, inte enbartefter utan även före anslutningen.
Det totala avsatta stödbeloppet för 2002 inom ramen
för de tre föranslutningsinstrumenten (Phare, Ispa ochSapard) till samtliga kandidatländer uppgår till 3 349miljoner euro (Europeiska unionens allmänna budget
för budgetåret 2002, EGT L 29, 31.1.2002
).
24Mål Åtgärder Ansvarig
enhetGenomförande och uppföljning Kommentarer
1. ÖVERGRIPANDE LAGSTIFTNING I KAMPEN MOT BEDRÄGERIERNA
1.1. Utveckla det förebyggande arbe tet och förbättra lagtexterna
 1.1.4. Näringslivets
deltagande i
förebyggandeåtgärderÅtgärder för att öka
medvetenheten i
enlighet medkonventionen förbekämpning avorganiserad
brottslighet av den
27 juli 1999OLAF, JAI Pågående åtgärd
Den 17 och 18 maj 2001 öppnade kommissionen EU-
forumet för förebyggande av organiserad brottslighet.
Det har hållits två möten, den 17–18 maj 2001 respektive
den 30 oktober 2001.
Uppföljning: lansering av pilotprojekt, utbildning, öka
kunskaperna på området och studier om brotts-
förebyggande (jfr meddelande KOM(2000) 786 slutligav den 29 november 2000).
På forumets seminarium om den privata sektorns roll i
förebyggande av ekonomisk och finansiell brottslighet
46
presenterades konventionen som ett exempel på
”föredömlig praxis”, såsom den tillämpas av  Europeiska
juristföreningen ( Conférence des notariats de l’Union
Européenne ).Denna åtgärd syftar till att associera yrkesverksamma
grupper och privata företag, den akademiska världen
och det civila samhället i det förebyggande arbetetmot den organiserade brottsligheten.
När det gäller konventionen så tillämpas den på ett
tillfredsställande sätt av juristföreningen. De andra
grupperna fick två påminnelser om att rapportera
framsteg på europeisk och nationell nivå.Redovisningsansvariga och revisorer skickadefrågeformulär. Man väntar på svaren frånskattekonsulterna och advokaterna.
                                                
46http://europa.eu.int/comm/justice_home/news/ forum_crimen/workshop/en/workshop3_1_en.html
25Mål Åtgärder Ansvarig
enhetGenomförande och uppföljning Kommentarer
1. ÖVERGRIPANDE LAGSTIFTNING I KAMPEN MOT BEDRÄGERIER
1.2. Förstärka de rättsliga instrumenten för upptäckt, kontroll och påföljd
Datorisering av
systemen förförflyttning ochkontroll avprodukter som
omfattas av
indirekta skatterTAXUD Tidsplanen för åtgärden har följts
Kommissionen antog ett förslag till rådets beslut som
bygger på artikel 95 i EG-fördraget [KOM(2001) 466slutlig av 19 november 2001 (EGT C 51E, 26.2.2002)].Målet för denna åtgärd är att ersätta det nuvarande
pappersbaserade systemet med ett datoriserat systemför att övervaka förflyttningar av punktskattepliktigavaror. Med ett sådant system kan medlemsstaternaerhålla information i realtid om förflyttningarna och
göra nödvändiga kontroller, inklusive kontroller i
samband med varornas förflyttning.
Datorsystemet bör även förenkla förflyttningar inom
gemenskapen av gods med punktskatteuppskov.1.2.1. Förbättramöjligheterna tillupptäckt ochkontroll på detekonomiska
området, även
internationellt
Slutande av ett
samarbetsavtalmed Schweiz om
bekämpning av
bedrägerierOLAF, RELEX Pågående åtgärd
Den 14 december 2000 gav rådet kommissionen i
uppdrag att förhandla om ett avtal.
Det förekommer regelbundna kontakter med de
schweiziska myndigheterna.
Kommissionen fortsätter att förhandla.Syftet med denna åtgärd är att skapa en rättslig ram
för införandet och godkännande av förfrågningar omadministrativt och rättsligt ömsesidigt bistånd för att
undvika avslag på förfrågningar om rättsligt bistånd i
skatte- och tullärenden och förseningar på upp till treår i biståndsförfaranden.
De schweiziska myndigheterna har hitintills intagit
en återhållsam hållning i förhandlingarna.
26Mål Åtgärder Ansvarig
enhetGenomförande och uppföljning Kommentarer
1. ÖVERGRIPANDE LAGSTIFTNING I KAMPEN MOT BEDRÄGERIER
1.2. Förstärka de rättsliga instrumenten för upptäckt, kontroll och påföljd
1.2.2. Förbättra
den ekonomiskauppföljningen ochpåföljdernaGenomförande av
meddelandet avden 13 december2000 om åtgärd 96i vitboken om
uppbörd av
felaktigtutbetalade medel(SEC(2000) 2204)BUDG, OLAF,
ADMIN, AGRI,REGIO,EMPLOI,RELEX, SJMålet delvis uppnått
Den 25 juni 2002 skall rådet anta den nya
budgetförordningen. Kommissionen skall då anta sittförslag till kommissionens förordning omgenomförandebestämmelser för den nya
budgetförordningen innan slutet av juli 2002. Detta
förslag skall överlämnas till övriga institutioner ochslutligen träda i kraft den 1 januari 2003 samtidigt somden nya budgetförordningen.
Den 21 november 2001 antog dessutom kommissionen
riktlinjer för tillämpningen av proportionalitetsprincipen
på efterskänkande av skulder vid uppbörd (SEK(2001)
1857 slutlig) som delvis ändrar de internabestämmelserna för 2001 om genomförandet avbudgeten. Denna ändring har nu konsoliderats i de internabestämmelserna för 2002 som antogs den 8 april 2002.
Andra lagstiftningsaspekter om uppbörd kommer att tas
upp, såsom ökad användning av lämpliga IT-verktyg.
Dessutom väntas ytterligare ett meddelande om
uppbördsfrågor under 2002.Denna åtgärd berör alla utanordnar-, redovisnings-
och förvaltningsenheter i fråga om direkta utgifter.Avsikten är att förbättra den ekonomiskauppföljningen och skärpa påföljderna för att
– stärka förfarandet för prognoser för inkomster,
– stärka det automatiska inslaget i utarbetandet av
betalningskrav avseende säkra förfallna skulder,
– effektivisera uppbördsmetoderna genom
skadestånd och förbättrad uppbörd,
– i detta sammanhang klargöra de olika aktörernas
roller.
27Mål Åtgärder Ansvarig
enhetGenomförande och uppföljning Kommentarer
1. ÖVERGRIPANDE LAGSTIFTNING I KAMPEN MOT BEDRÄGERIER
1.2. Förstärka de rättsliga instrumenten för upptäckt, kontroll och påföljd
Åtgärd 97: bättre
finansiellövervakning ochkontroll avstrukturfondernaREGIO Målet uppnått
Den 7 augusti 2001 antog kommissionen sitt meddelande
C(2001) 2517 om den administrativa reformen avkommissionen: Åtgärd 97 – bättre övervakning avstrukturfonderna.Under 2000 lämnade medlemsstaterna uppgifter om
fall av bedrägerier och oegentligheter på dettaområde till ett belopp på 114,2 miljoner euro(Årsrapport 2000: Skydd av gemenskapensfinansiella intressen och bedrägeribekämpning,
KOM(2001) 255 slutlig av den 23 maj 2001).
Förordningarna (EG) 438/2001 och 448/2001, där en
separering av förvaltnings- och kontrolluppgifternaoch snabbare förfaranden för finansiella korrigeringarfastställs, har antagits.
Införlivande avadministrativa
bestämmelser och
påföljder påområdet fördirekta utgifterOLAF, INFSO,
RDT, andra
enheterPågående åtgärd
Detta initiativ ger upphov till flera rättsliga frågor, t.ex.
rörande de nya bestämmelsernas omfattning och aspekter
som rör förfarandena.
När det gäller åtgärderna 73 (kontraktsrådgivning), 74
(kontraktsdatabas) och 94 (”bedrägerisäker” lagstiftningoch kontraktsförvaltning) pågår en revidering av kontraktför att införa tydliga klausuler om skydd av de
ekonomiska intressena (standardklausuler om kontroller
och påföljder, vilket ska göra dem effektivare).Avsikten med denna åtgärd är att ge möjlighet att
vidta administrativa åtgärder och påföljder avseende
direkta utgifter.
28Mål Åtgärder Ansvarig
enhetGenomförande och uppföljning Kommentarer
2. STÄRKT SAMARBETE
2.1. Inrätta en gemensam tjänsteplattform
Genomgång av
vilka tjänsterkommissionen/OLAF kan erbjudainom ramen för sitt
uppdrag till dem
som deltar i skyddetav de ekonomiskaintressenaOLAF Målet ännu inte uppnått
Byrån befann sig ännu i ett uppbyggnadsskede under
2001. Därför kunde man inte utföra en uttömmande
genomgång av de resurser och tjänster somkommissionen (OLAF) kan erbjuda.
Efter det att genomgången, som för närvarande pågår, är
slutförd, kommer den att diskuteras medmedlemsstaterna under 2002. Det kommer att utarbetasslutsatser om inrättandet av tjänsteplattformen ochsamarbetet mellan OLAF, medlemsstaterna och andrainstitutioner.Denna åtgärd syftar till att rationalisera och stärka
samarbetsstrukturerna samt till att kartlägga synergiermed avseende på följande:
– Informationsutbyte och underrättelseverksamhet i
samarbete med nationella specialistenheter.
– Utredningsverksamhet.
–Gemenskapens rådgivning och bistånd, i
synnerhet på det lagstiftningsmässiga, rättsligaoch politiska planet.2.1.1. Rationaliseraoch ta till varasamarbets-strukturerna
Förstärkning av de
befintliga
samordnings-strukturernaOLAF Utvärdering pågår
Uppföljning: en ändring av kommissionens beslut
94/140/EG om inrättandet av en rådgivandesamordningskommitté för förebyggande av bedrägerier(EGT L 61, 4.3.94) planeras till andra halvåret 2002.Huvudmålet med denna åtgärd är att stärka
samarbetet med de nationella förvaltningarna och
samordningsorganen.
29Mål Åtgärder Ansvarig
enhetGenomförande och uppföljning Kommentarer
2. STÄRKT SAMARBETE
2.2. Ett fördjupat partnerskap med medlemsstaterna
Ömsesidigt bistånd
ochinformationsutbyte
mellan
kommissionen ochmedlemsstaterna föratt skyddagemenskapenekonomiska
intressen mot
olaglig verksamhetOLAF,
TAXUD,MARKT, JAIMålet inte uppnått
Diskussioner pågår.Syftet är att skapa en ram för en samarbetsmekanism
mellan behöriga nationella myndigheter ochkommissionen i avsikt att säkra skyddet av
gemenskapens ekonomiska intressen mot olaglig
verksamhet.
2.2.1. Stärkasamarbetet iförebyggandet av
och kampen mot
penningtvätt ochmervärdesskatte-och tullbedrägerier
Administrativt
samarbete mellanmedlemsstaternaoch ömsesidigt
biståndTAXUD Tidsplanen för åtgärden har följts
Den 18 juni 2001 antog kommissionen ett förslag till
Europaparlamentets och rådets förordning omadministrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt
(KOM(2001) 294 slutlig, EGT C 270E, 25.9.2001).Syftet med utkastet till förordning är att utveckla det
ömsesidiga biståndet mellan medlemsstaterna imervärdesskattefrågor och sörja för en fullgodrättslig grund för det praktiska samarbetet mellan
medlemsstaterna och kommissionen.
30Mål Åtgärder Ansvarig
enhetGenomförande och uppföljning Kommentarer
2. STÄRKT SAMARBETE
2.2. Ett fördjupat partnerskap med medlemsstaterna
Genomgång av de
nya bestämmelsersom medlems-
staterna infört under
1999–2000OLAF Tidsplanen för åtgärden har följts
I årsrapporten för 2000 om skydd av gemenskapens
finansiella intressen och bedrägeribekämpning,
KOM(2001) 255 slutlig av den 23 maj 2001, som
utarbetades i enlighet med artikel 280.5 i EG-fördraget,sammanfattas både gemenskapns initiativ ochmedlemsstaternas åtgärder, och man beskriverutvecklingstendenserna för bedrägerierna, uppdelat perpolitikområde.
Kommissionens kommande insatser beskrivs i
handlingsplanen för 2001–2003 – ”Skydd avgemenskapens ekonomiska intressen –Bedrägeribekämpning”, av den 15 maj 2001(KOM(2001) 254 slutlig).Årsrapporten och handlingsplanen syftar till att sörja
för en utvärderingspolicy och långsiktig planeringoch ge en övergripande bild av de inblandades arbete
med att skydda de ekonomiska intressena.
Från och med 2001 ser kommissionen till att
handlingsplanen följs upp och uppdateras genomårsrapporten om skyddet av gemenskapens finansiellaintressen.
2.2.2. Utvärderingoch framförhållning
Årlig utvärdering
av OLAF:s
operativaverksamhetOLAF Tidsplanen har följts
Rapporten enligt artiklarna 11 och 12 i förordningarna
1073/1999 och 1074/1999 (EGT L 136, 31.5.1999)överlämnades till institutionerna den 18 oktober 2001.Verksamhetsrapporten utgör en viktigt del i OLAF:s
utvärderingspolicy och långsiktiga planering.
Fastställande av
OLAF:s strategiskamålsättningarOLAF Pågående åtgärd
Denna åtgärd har skjutits upp till 2002. Definitionen av
OLAF:s strategiska målsättningar kan göras samtidigtsom en faktisk underrättelsekapacitet byggs upp i byrån.
Underrättelsestrukturen inrättades under 2001.
31Mål Åtgärder Ansvarig enhet Genomförande och uppföljning Kommentarer
3. INTERINSTITUTIONELLA ÅTGÄRDER FÖR ATT FÖREBY GGA OCH MOTVERKA BEDRÄGERIER OCH KORRUPTION
3.1. Informera samtliga gemenskapsanställda om principerna för sund projektförvaltning
3.1.1. Stärka
samordningen och
samarbetet mellan
OLAF ochkommissionensövriga enheterSlutande av
avtalsprotokoll
mellan OLAF och
de specialiseradefinansiellaenheterna
(åtgärd 93 i
vitboken)OLAF, IAS, SG,
CFS, ADMIN
(IDO), andra
enheterPågående åtgärd
Den 25 juli 2001 undertecknades ett protokoll mellan
OLAF och Tjänsten för internrevision i kommissionen,
med en beskrivning av deras respektive verksamhets-områden och varje enhets specifika grad av oberoende.
I protokollet definieras områden för informationsutbyte
och expertis med hänsyn tagen till respektive enhets
uppdrag och oberoende (interna utredningar/kontroller
enligt förordningarna 1073/99 och 1074/99).Målet för denna åtgärd är att utveckla samarbetet
mellan OLAF och andra enheter i kommissionen.
Översikt överriskbeteendenOLAF, IAS,
BUDG, SG,ADMINPågående åtgärd
Handboken för att förebygga beteenden som är skadliga
för de ekonomiska intressena i olika skeden avgenomförandet av program och projekt antas troligtvisunder sommaren 2002.Åtgärden syftar till att öka kunskaperna och
förebygga riskbeteenden hos kommissionenstjänstemän, övriga anställda och ledamöter.
3.1.2. Riktlinjer försund ekonomiskförvaltning(åtgärd 92)
Utbildningsplan,
uppförandekodexarOLAF, IAS,
BUDG, ADMIN,
SGSammanslagning med ovannämnda åtgärd
Samarbetet mellan enheter kommer att genomföras i
syfte att införa skyddet av gemenskapens ekonomiskaintressen och sund ekonomisk förvaltning iutbildningsprogrammen.
32Mål Åtgärder Ansvarig enhet Genomförande och uppföljning Kommentarer
3. INTERINSTITUTIONELLA ÅTGÄRDER FÖR ATT FÖREBY GGA OCH MOTVERKA BEDRÄGERIER OCH KORRUPTION
3.2. Förbättra den rättsliga ramen för administrativa utredningar
3.2.1. Reform av de
disciplinära
förfarandena
(åtgärderna 57 och58)Anpassning av
administrativ
praxis, ändring av
de disciplinärabestämmelsernaoch skyldigheternaenligt
tjänsteföreskriftern
aADMIN (IDO),
OLAF, SGMålet uppnått
Den 24 april 2002 antog kommissionen ett förslag till
en förordning om ändring av tjänsteföreskrifterna för
tjänstemän och övriga anställda i Europeiskagemenskaperna. (KOM (2002) 213/3).
En rättslig grund har införts i den omarbetade
budgetförordningen för att inrätta en rådgivande
instans vad gäller ekonomiska oegentligheter (åtgärd
66 i Vitboken om reformen).
Den 19 februari 2002 antog kommissionen beslut
C(2002) 540 om administrativa utredningar ochdisciplinära förfaranden.Ett av målen för förslaget är att reformera de
disciplinära förfarandena (åtgärderna 57 och 58) för
att
– effektivisera och påskynda administrativa
utredningar och disciplinära förfaranden,
– stärka det förebyggande arbetet och öppenheten i
fråga om disciplinärenden.
33Mål Åtgärder Ansvarig enhet Genomförande och uppföljning Kommentarer
4. EN STARKARE STRAFFRÄTTSLIG DIMENSION
4.1. Uppföljning av kommissionens meddelande om straffrättsligt skydd av gemenskapens ekonomiska intressen
Återuppta
diskussionen om det
straffrättsliga
skyddet av deekonomiskaintressenaFortsatt diskussion
om metoderna för
att inrätta en
europeiskåklagarmyndighetför skyddet av deekonomiska
intressenaOLAF, JAI Målet uppnått
Kommissionen antog den grönbok som aviserades i
kommissionens meddelande av den 29 september
2000 (KOM(2000) 608) den 11 december 2001(KOM(2001) 715).
Flera möten i detta ämne har hållits på nationellt plan
under 2002. En offentlig hearing i Bryssel är planerad
till mitten av september 2002.
De reaktioner som inkommit i samband med det
offentliga samrådet håller på att samlas in ochbearbetas (sista dag för kommentarer: den 1 juni2002).
På grundval av dessa svar kommer kommissionen att
sammanställa ett sammandrag av debatten och lägga
fram ett nytt bidrag i början av 2003 som ett led iförberedelserna inför ändringen av fördragen.
34Mål Åtgärder Ansvarig enhet Genomförande och uppföljning Kommentarer
4. EN STARKARE STRAFFRÄTTSLIG DIMENSION
4.1. Uppföljning av kommissionens meddelande om straffrättsligt skydd av gemenskapens ekonomiska intressen
Påskynda
ikrafttr ädandet av
det straffrättsliga
skyddetGenomförande av
vissa bestämmelser
i konventionen och
protokollen omskyddet av deekonomiskaintressena på
grundval av den nya
artikel 280 i EG-fördraget
Övervakning av det
straffrättsligaskyddet och andra
påföljder vid
förfalskning aveuronOLAF
OLAF, ECFIN,
JAITidsplanen för åtgärden har följts
Ett förslag till direktiv om straffrättsligt skydd av
gemenskapens ekonomiska intressen
(KOM(2001) 272 slutlig, EGT C 240E, 28.8.01)antogs den 23 maj 2001 och överlämnades till rådetoch Europaparlamentet.
Europaparlamentet antog sitt yttrande (positivt) vid
den första behandlingen den 29 november 2001 och
revisionsrätten avgav ett yttrande (positivt) den 8november 2001.
Kommissionen avser att lägga fram ett ändrat förslag
under sommar 2002.
Det gemensamma rådet (Ekofin och rättsliga och
inrikes frågor) fastställde den 16 oktober 2001 att ”en
rapport om medlemsstaternas genomförande av rådetsrambeslut av den 29 maj 2000 kommer att föreläggasrådet inom en snar framtid”.
Kommissionen lade fram en rapport den 13 december
2001 ”baserad på artikel 11 i rådets rambeslut av den
29 maj 2000 om förstärkning av skyddet mot
förfalskning i samband med införandet av eurongenom straffrättsliga och andra påföljder”(KOM(2001) 771 slutlig).Syftet med denna åtgärd är att genomföra de
bestämmelser om materiella straffrättsliga aspekter
(definitioner på olaglig verksamhet, ansvar och
påföljder, samarbete med kommissionen) som finns iinstrumenten i den tredje pelaren (ej ratificerade).
På basis av rapporten drog rådet slutsatsen att
medlemsstaterna i allmänhet följer bestämmelserna i
rambeslutet och därmed uppfyller målet att sörja för
ett effektivare skydd mot förfalskning genomstraffrättsliga och andra påföljder. Dock följer vissamedlemsstater ännu inte alla bestämmelser.
35Mål Åtgärder Ansvarig enhet Genomförande och uppföljning Kommentarer
4. EN STARKARE STRAFFRÄTTSLIG DIMENSION
4.2. Ökat samarbete och förbättrade åtgärder på det straffrättsliga området
Uppföljning av
kommissionens
meddelande om
inrättandet avEurojustJAI/OLAF Målet uppnått
Rådet har antagit beslutet om inrättande av en
provisorisk enhet för rättsligt samarbete (EGT L 324,
21.12.2000).
Verksamheten vid den provisoriska enheten (Pro-
Eurojust) inleddes den 1 mars 2001. För enutvärdering, se 2001 års rapport om Pro-Eurojust
(dokument 15545/01 av den 20 december 2001).Förenkla
förfarandena för
ömsesidig rättshjälp
Inrättande av den
europeiska enhetenför rättsligtsamarbeteJAI/OLAF Målet delvis uppnått
Den 28 februari 2002 antog rådet ett beslut om
inrättande av Eurojust (EGT L 63, 6.3.2002).
Ett förberedelsearbete pågår för att inrätta Eurojust i
det provisoriska sätet i Haag.
Kontakterna mellan Eurojust och OLAF i operativa
ärenden är föremål för ett samförståndsavtal.Pro-Eurojust inrättades den 1 mars 2001.
Förstärka det
straffrättsligasamarbetet förskyddet av deekonomiskaintressenaVertikalt samarbete
med medlems-staterna i kampenmot brottslighetensom riktar sig motde ekonomiska
intressenaOLAF Pågående åtgärd
I samband med arbetet med tjänsteplattformen pågår
även en analys av det tekniska och operativa biståndsom byrån kan erbjuda de rättsliga myndigheterna (sepunkt 2.1.).
36Mål Åtgärder Ansvarig enhet Genomförande och uppföljning Kommentarer
4. EN STARKARE STRAFFRÄTTSLIG DIMENSION
4.2. Ökat samarbete och förbättrade åtgärder på det straffrättsliga området
Ömsesidigt
erkännande av
avgöranden i
brottmålJAI/OLAF Tidsplanen för åtgärden har följts
I november 2000 antog rådet och kommissionen ett
åtgärdsprogram om genomförande av principen om
ömsesidigt erkännande av domar i brottmål (EGT C 12,15.1.2001).
För en uppföljningen av programmet, se
halvårsuppdateringen av resultattavlan för framstegen i
skapandet av ett område med frihet, säkerhet och
rättvisa i Europeiska unionen KOM(2001) 628 slutlig,30.10.2001).
Polisiärt samarbete OLAF, JAI,
EuropolPågående åtgärd
Den 6 december 2001 antog rådet ett beslut om
utvidgning av Europols mandat till att omfatta deallvarliga former av internationell brottslighet som
finns förtecknade i bilagan till Europolkonventionen
(EGT C 362, 18.12.2001).
Förhandlingar om ett samarbetsavtal mellan
kommissionen och Europol har slutförts. Förfarandetför det formella antagandet har inletts inom såvälEuropol som kommissionen.
37Avdelning II: Medlemsstaternas genomförande av artikel 280 i
eg-fördraget
För andra gången redovisas samarbetet med me dlemsstaterna i andra än operativa frågor i
kommissionens årsrapport om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen.
I rapportens andra avdelning re dogörs enligt artikel 280 i EG-fördraget för de gemensamma
åtgärder som medlemsstaternas förvaltningar vidtagit under 2001 för att skydda gemenskapernas
ekonomiska intressen. Av snittet bygger på ett frågeformulä r som utarbetats tillsammans med
medlemsstaterna. Kommissionen medg er att utvärderingen av medl emsstaternas verksamhet ännu
är långt ifrån den jämförande analys som Eur opaparlamentet efterfråga t. Kommissionen kan dock
bara utgå från information som fa ktiskt lämnats, men bistår medl emsstaterna med alla upplysningar
som kan behövas för att de skall nå en god förståelse av sina skyldigheter.
Det bör utredas hur detta  arbete sammanfaller me d arbetet för en sund ekonomisk förvaltning vid
det årliga beviljandet av ansvarsfrihet. Kommissionen kommer att lämna en rapport tillbudgetmyndigheten i denna fråga med utgångspunkt  i medlemsstaternas svar på revisionsrättens
anmärkningar.
47
Rapportens andra avdelnin g inleds med en översikt av den nya lagstiftning som medlemsstaterna
antagit under 2001 för att genomföra artikel 280 i fö rdraget. Därefter följer två avsnitt som handlar
om ratificeringen och genomförandet av konventi onen av den 26 juli 1995 om skydd av Europeiska
gemenskapernas finansiella intressen och dess protokoll.48
Därefter informeras om den interna samo rdningen av medlemsstaternas kontroll- och
utredningsmyndigheter, samt sama rbetet mellan de olika medlemsstaternas behöriga myndigheter
och samarbetet med kommissionen.
Medlemsstaternas uppgifter visar att man i a llmänhet lever upp till det gemensamma målet att
skydda gemenskapernas ekonomis ka intressen enligt likvärdighe tsprincipen i artikel 280 i EG-
fördraget. Arbetsmetoder som splittras på olika politikområden, administrativa myndigheter ellermedlemsstater kan dock minska effektiviteten i det förebyggande arbetet och kampen mot
bedrägerier. Vissa medlemsstater  har påpekat att samordningen kan förbättras ytterligare.
Liksom i tidigare rapporter handlar ett avsnitt om  indrivning. Kommissionen försöker främja ett
gott samarbete mellan medlemsstaternas rättsväsende och myndigheter så att utestående skulder kan
drivas in effektivt.
Såsom framhållits i tidigare rapporte r är kommissionen väl medveten om att en verklig jämförande
analys av medlemsstaternas verksamhet kräver enhetligare definitioner av kontroller och påföljder.
Inom rådgivande kommittén för samordning av bedrägeribekämpningen (Cocolaf) deltarkommissionen i arbetet med att definiera begreppen närmare.
                                                
47Medlemsstaternas svar på revisionsrättens anmärkni ngar i den årliga rapporten och i särskilda rapporter.
Förfarandet har använts sedan Europeiska rådets möte i Dublin i december 1996. När ansvarsfrihet för år 2000
skulle beviljas i april 2002 uppmanade Europaparlamentet revisionsrätten att beräkna totalkostnaderna för deinterna och externa kontrollerna av gemenskapsmedlen, genom att skilja på dem som avsåg gemenskapensbudget från dem som avsåg nationella räkenskaper.
48Konvention av den 26 juli 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT C 316,27.11.95, s. 48) och tilläggsprotokoll (EGT C 313, 23.10.1996, s. 1, EGT C 221, 19.7.1997, s. 11 och EGT C
151, 20.5.1997, s. 1).
384. TEXTER FÖR GENOMFÖRANDE AV ARTIKEL 280 I EG- FÖRDRAGET – DEN HUVUDSAKLIGA
RÄTTSLIGA UTVECKLINGEN
Nedan redovisas de viktigaste dragen i den rättsliga utvecklingen i syfte att genomföra artikel 280 i
fördraget under 2001. Det kan alltså hända att vissa medlemsstater inte nämns här därför att de
åtgärder man har vidtagit har varit av administrativt slag eller därför att det viktigaste
lagstiftningsarbetet redan hade utförts åren innan.
4.1 Egna medel: den huvudsak liga rättsliga utvecklingen
Medlems-
statÅtgärd
ELGenom den nya tullagen (lag 2960/2001) harm oniseras den natione lla lagstiftningen
med gemenskapens lagstiftning, särskilt vad gäller överträdelser av tullagstiftningen.
FArtikel 28-1 i straffprocesslagen som bemyndigar vissa tulltjänstemän att genomförarättsliga utredningar, särskilt inom de områden som rör bedrägerier riktade motgemenskapens ekonomiska  intressen, började tillämpas i december 2001
(överträdelser som omfattas av tullkodexen, särskilt inom områdena trad itionella egna
medel och jordbruksutgifter). Denna artikel  underlättar utredningar som berör flera
medlemsstater.
Sammanlagt 73 tjänstemän har genom ministerförordning bemyndigats att genomföra
rättsliga utredningar.
IRLGenom lagen om tullar och punktskatter (ö msesidigt bistånd) från mars 2001 har
bland annat CIS-konventionen och konventionen om ömsesidi gt bistånd trätt i kraft.
394.1 Egna medel: den huvudsak liga rättsliga utvecklingen
Medlems-
statÅtgärd
I Utfärdande av en ny förordning (förordning nr 68 av den 19 mars 2001 om
anpassning av Guardia di Finanzas funktioner i enlighet med artikel 4 i lag nr 78 avden 31 mars 2000). Förordningen utfärdades  inom ramen för reformen av polisens
funktioner i enlighet med lag nr 78 av  den 31 mars 2000. I denna förordning
omformuleras Guardia di Finanzas uppgift till att vara "ekobrotts- och finanspolis för
skydd av den offentliga budgeten samt regionernas, de lokala organens ochEuropeiska unionens medel". I förordning en i fråga bekräftas att tjänstemän vid
Guardia di Finanza har särskilda utredni ngsbefogenheter för att kunna förebygga,
göra efterforskningar kring och bekämpa bro tt som riktar sig mot medel och utgifter i
Europeiska unionens budget.
Utfärdande av en ny lag (lag nr 92 av den 19 mars 2001) om ändring av normerna för
bekämpning av cigarettsmuggling. I denna lag
fastställs att smuggling är ett brott som skall bestraffas med frihetsstraff för en period
av 2–5 år, om den tobaksmängd som smugglats är större än 10 kilo,
fastställs att följande omständigheter skall leda till strängare straff:användning av transportmedel som m odifierats så att det förhindrar
polismyndigheternas insatser eller förorsakar fara,
nyttjande av juridiska personer eller e konomiska tillgångar i länder som inte har
ratificerat Strasbourgkonve ntionen om penningtvätt,
föreskrivs om samarbete med tobakstillverkarna för identifiering av varornas
härkomst,
föreskrivs om en enklare och mer ekonomiskt  effektiv hantering av beslagtagna eller
förverkade varor.
Ett nytt brott kallat "organisering av en  grupp för ändamålet tobakssmuggling" har
införts. Detta brott bestraffas med frihe tsstraff för en period av 3–8 år och hör till
befogenhetsområdet för de regionala dire ktoraten för bekämpning av maffian.
NLSammanställning av riktlinjer för tulltjänstemän beträffande samarbetet och
informationsutbytet med OLAF, inbegripet inom ramen för förordning (Euratom, EG)
nr 2185/96 (kontroller och inspektioner på pl atsen), till följd av att skatteenheten
infört en central tjänst vid tullens informationscenter (DIC) i Rotterdam.
Förutom skatteenheten (FIOD-ECD) använder även justitieministeriet sig av denna tjänst.
404.1 Egna medel: den huvudsak liga rättsliga utvecklingen
Medlems-
statÅtgärd
PEtt nytt generellt system vad gäller överträdelser av skattelagstiftningen och en ny
indelning av skattebrott: åtskillnad görs mellan överträdelse av allmänna skatteregler,brott mot tullagstiftningen, skattebrott och brott mot socialförsäkringslagstiftningen.
Utredningar som rör dessa ekobrott hör till kriminalpolisens befogenhetsområde om de
begåtts inom ramen för organiserad brottslighet eller på internationell eller
gränsöverskridande nivå.
Inom området tullkontroll har DGAIEC (den portugisiska tullen) antagit
genomförandebestämmelser för de lokala tullmyndigheterna till följd av de ändringarsom gjorts i gemenskapens tullkode x och dess tillämpni ngsföreskrifter.
Vad gäller den särskilda stämpeln för försegling av tobaksvaror, har en kod införts som gör
det möjligt för DGAIEC att spåra varornas ursprung.
FINGenom lag 875/2001 om ändring av strafflagen har bestämmelserna om förverkande av
egendom uppdaterats.
SDen svenska lagen om straff för smuggling ersattes den 1 januari 2001 av lag 2000:1225.
Brott mot tullagstiftningen kan straffas med fängelse i högst två år. Grova brott kan ge ett
fängelsestraff på upp till sex år.
Sverige har redan länge haft en brottmå lsdomstol inom tullområdet som uppfyller
kraven i artikel 280. Genom den nya lagen av den 1 januari 2001 (2000:1225)utökades tullåklagarens befogenheter.
414.2 Jordbruksutgifter: den huvudsakliga rättsliga utvecklingen
Medlems-
statÅtgärd
BKunglig förordning av den 15 maj 2001 om administrativa böter: om allmänna
åklagaren inte inom tre månader räknat från mottagandet av ärendet har meddelatförvaltningen om huruvida påföljder skall tillämpas eller inte, beslutar förvaltningenom huruvida det finns anledning att utdela administrativa böter.
ELDen nya lagen 2945/2001 innehåller bestämmelser  om bekämpning av bedrägerier som riktas
mot EUGFJ:s garantisektion:
Befogenhet för det utbetalande organet (EPAA) att genomföra kontroller på platsen och
dubbelkontroller vid misstanke om oegentligheter.
Möjlighet att skjuta upp utbetalningar och återvinna utbetalda medel.
Överföring av bevis till de organ som fastställer straff och åklagarmyndigheterna i fall av
oegentligheter.
Befogenheter för organet för utbetalning och kontroll (OPEKEPE) när det gäller att
förebygga och bekämpa alla slag av oegentligheter.
Möjlighet till påföljder på basen av beslut från jordbruksministeriet.
Juridisk hjälp till OPEKEPE från andra organ.
EI lag 24/2001 om ändring av den allmänna budgetlagen
Utses det behöriga organet oc h fastställs de funktioner som den särskilda myndighet
som avses i förordning (EEG) nr 4045/89 skall ha,
Utses de nationella och re gionala myndigheter som är behöriga att utföra de
kontroller som avses i förordning (EEG) nr 4045/89.
FArtikel 28-1 i straffprocesslagen som bemyndigar vissa tulltjänstemän att genomförarättsliga utredningar, särskilt inom de områden som rör bedrägerier riktade motgemenskapens ekonomiska  intressen, började tillämpas i december 2001
(överträdelser som omfattas av tullkodexen, särskilt inom områdena trad itionella egna
medel och jordbruksutgifter . Se även punkt 4.1 ovan).
Ett förslag till förordning om kontroll av pr oduktionen av komjölk och föreskrifter för
uttag av en tilläggsavgift har utarbetats.
424.2 Jordbruksutgifter: den huvudsakliga rättsliga utvecklingen
Medlems-
statÅtgärd
I Genom förordning nr 223 av den 14 maj 2001 infördes nya påföljder inom området
gemenskapsstöd för framställning av olivolja och bearbetning till bordsoliver.Jordbruks- och skogsministeriets marknadspolitiska avdelning har gått med på ettförslag till förordning om ett påföljdssys tem grundat på förordning (EEG) nr 4045/89.
Genom förordning nr 68 av den 19 mars
Tilldelas Guardia di Finanza uppgiften att vara "ekobrotts- och finanspolis för skydd
av den offentliga budgeten samt regionernas, de lokala organens och Europeiskaunionens medel",
Erhåller tjänstemännen vid Guardia di Finanza rätten att göra husrannsakan,
efterforskningar, kontroller och bankutredning ar inom området i fråga, samtidigt som
de behåller samma rättigheter som tidigare inom områdena merv ärdesskatt och direkt
beskattning.
En enhet för kontroll av jordbruket, livsmedelsfrågor och skyddet av skogarna (NAF)
har inrättats vid jordbruksministeriet.
IRLGenom en lag från mars 2001 om djur sjukdomar beviljas g odkända tjänstemän
ytterligare befogenheter vad gäller kontro ll av handlare samt införs strängare
påföljder.
NLAntagande i parlamentets första och andra kammare av lagen om den åttonde
ändringen av "den nederl ändska lagen om statens räkenskaper" och lagen om
övervakning av gemenskapens subventione r (båda trädde i kraft den 1 maj 2002):
Tillkännagivande av kontrollbehörigheter för revisionsrätten vad gäller användningen
av gemenskapssubventioner (upp till ni vån för den slutliga mottagaren).
Införande av en parallell behörighet för ministeriet vad gäller rätten att hållas
underrättat av förvaltningsorga net, rätten att ge förvaltn ingsorganet anvisningar och
rätten att återvinna medel från förvaltningsorganet.
434.2 Jordbruksutgifter: den huvudsakliga rättsliga utvecklingen
Medlems-
statÅtgärd
PNya allmänna regler för genomförande av planen för landsbygdsutveckling (RURIS)
har fastställts för perioden 2001–2006:
Utbetalning av stöd äger rum endast om mo ttagaren reglerat sina skulder gentemot de
utbetalande organen.
De utbetalande organen kan använda sig av kvittning med avseende på en fordran
som det har på stödmottagaren.
Upplösning av kontraktet medför förplikte lse att betala tillbaka det beviljade stödet
och att man inte längre är berättigad till stöd.
Skuldintyg utfärdade av de utbetalande organen gäller som exekutionstitel.
FINAllmän åtgärd: Lag 688/2001 om statsunderst öd täcker bland annat återkrav och
kontroll av offentligt stöd, inbegripet gemenskapsstöd.
SAllmän åtgärd: Från och med mars 2001 samordnas skyddet av gemenskapens
ekonomiska intressen av en  ekobrottsmyndighet och ett råd för bekämpning av
bedrägerier riktade mot gemenskapen (se punkt 4.1).
UK(England) Nya bestämmelser om strukt urerna för fiske och vattenbruk reglerar
villkoren för beviljande av  nationella subventioner oc h gemenskapssubventioner
(FFU) samt åtgärderna för kontroll och återvinning (SI 2001 nr 117).
Motsvarande bestämmelser har antagits separat i Skottland, Wa les och Nordirland.
444.3 Strukturåtgärder:  den huvudsakliga rättsliga utvecklingen
Medlems-
statÅtgärd
DKFörordning nr 132 av den 1 mars 2001 om fördelning av befogenheterna vad gäller
förvaltningen av stödet från Europeiska socialfonden:
Sammansättningen av övervakningskommittéerna för mål 3 och Equal och deras
uppgifter; ESF:s åtgärder inom ramen för må l 2; centrala och regionala kommittéer för
godkännande av projekt; de n centrala och regionala projektadministrationens
organisation, ansvarsområden och uppgifter ; användning av IT-system (baserade på
Internet); kontroll och granskning, särskilt fö rpliktelsen att anmäla oegentligheter; krav
att projektadministra tionen utför minst ett övervakni ngs- och kontrollbesök på varje
projekt under bidragsperioden.
Förordning nr 133 av den 1 mars 2001 om villkoren för stöd från ESF; kontroll och
övervakning; användning av IT-systemet (baserade på Internet); möjlighet till
domstolsprövning; återvinning och påföljder.
En bankgaranti är obligatorisk för alla mottagare av privat och oberoende stöd.
För att stöd till ett projekt skall kunna betalas ut krävs att en revisor har förklarat att de
förfaranden och system som används för projektets bokföring uppfyller bestämmelserna.
ELGenom lag 2860/2000 har nya förvaltnings- och kontrollorgan inrättats, bland annat en
övervakningskommitté för gemenskapens stödram, en övervakningskommitté för de operativa
programmen, ett centralt organ för förvaltning av gemenskapens stödram, organ för förvaltning
av de operativa programmen, ett utbetalande organ och en kommitté för extern finansiell
kontroll (EDEL).
EKunglig förordning nr 1098/2001: Utvecklar den rättsliga ramen för tilldelning av offentliga
kontrakt.
Lag 24/2001 om ändring av lagen om offentliga kontrakt
kräver nya garantier för anbudsgivarnas solvens.
reglerar tilldelningen av tjänstekontrakt inom området förvaltning av informationssystem.
I Utfärdande av en ny förordning (förordning nr 68 av den 19 mars 2001 om anpassning av
Guardia di Finanzas funktioner i enlighet med artikel 4 i lag nr 78 av den 31 mars 2000).
NLAntagande av lagen om den åttonde ändringen av "den nederländska lagen om statens
räkenskaper" och lagen om övervakning av gemenskapens subventioner: se punkt 4.2 ovan.
AEn överenskommelse har ingåtts mellan förbundsstaten och delstaterna (denna
överenskommelse omfattar alla de österrikiska organ som berörs av och ansvarar för
förvaltningen av insatser och strukturprojekt som direkt eller indirekt innebär att gemenskapens
ekonomiska intressen behöver skyddas).
454.3 Strukturåtgärder:  den huvudsakliga rättsliga utvecklingen
Medlems-
statÅtgärd
PGenom tillämpning av förordningarna (EG) nr 1260/99, (EG) nr 438/2001 och (EG)
nr 448/2001 har en särskild nationell lagstiftningsram inrättats för gemenskapens stödram III
(GSR III):
En förordning om funktionen hos det nationella kontrollsystemet (SNC) för GSR III.
Enligt denna förordning är generalfinansinspektionen (IGF) behörig myndighet för utfärdande
av deklarationer och samordning av anmälningar om oegentligheter.
En ministerförordning om fastställande av en samordningsmodell och om ansvarsfördelningen
mellan interventionsorganen inom ramen för det nationella kontrollsystemet för gemenskapens
stödram III.
En resolution från ministerrådet om inrättande av strukturer för tekniskt stöd för kontroll på
andra nivån avseende de fem regionala operativa insatserna och om förstärkning avstrukturerna för sex sektorsvisa operativa insatser.
En regional förordning om inrättande av institutet för förvaltning av gemenskapsmedel (IGFC)
i den autonoma regionen Madeira.
FIN Allmän åtgärd: se punkt 4.2.
Följande lagar har antagits:
– Lag 1286/2000 om ändring av förvaltningen av programmen för strukturfonderna trädde i
kraft den 1 januari 2001: bestämmelser om förvaltning och kontroll av gemenskaps-
initiativen och ESF.
– Lag 574/2001 om regional utveckling: bestämmelser om genomförandet av gemenskaps-
initiativ samt återkrav av finansiering från strukturfonderna och nationell finansiering.
– Lag 1113/2001 om ändring av sysselsättningslagen: riktlinjer om statliga investeringar
(ERUF).
Nya förordningar:
Förordningarna (943/2001 och 1466/2001) om ä ndring av sysselsättningsförordningen
(ERUF).
Förordning från undervisningsministeri et (933/2001): utbildningsstyrelsens och
länsstyrelsernas behörighet vad gäller förv altning, övervakning och granskning av
projekt som finansieras genom Interreg och ESF.
SAnpassning av det svenska regelverke t och genomförandebestämmelserna om
förvaltningen av strukturfonderna samt särskilda regler vad gäller EUGFJ:s
garantisektion, FFU och ESF i syfte att
beakta de nya gemenska psbestämmelserna för 2000–2006,
förtydliga och förstärka bestämmelserna om återvinning,vidta åtgärder för att Interreg-progra mmen skall kunna förva ltas på det sätt som
överenskommits med kommissionen och övriga medlemsstater.
465. KOMPLETTERANDE TEXTER FÖR SKYDD AV GEMENSKAPENS FINANSIELLA INTRESSEN
5.1. Medlemsstaternas ratificering av konventionen av den 26 juli 1995 om skydd av
Europeiska gemenskapernas finansiella intressen och protokollen till denna
Ratificeringar som hade anmälts till
generalsekretariatet för Europe iska unionens råd den 21 juni 2002
Konventionen
(26.7.1995)1:a protokollet
(27.9.1996)EU-domstolens
protokoll
(29.11.1996)2:a protokollet
(19.6.1997)
B 12.3.2002 12.3.2002 12.3.2002 12.3.2002
DK 2.10.2000 2.10.2000 2.10.2000 2.10.2000
D 24.11.1998 24.11.1998 3.7.2001 Ratificeringsprocess
inledd
EL 26.7.2000 26.7.2000 26.7.2000 26.7.2000
E 20.1.2000 20.1.2000 20.1.2000 20.1.2000
F 4.8.2000 4.8.2000 4.8.2000 4.8.2000
IRL 3.6.2002 3.6.2002 3.6.2002 3.6.2002
I Lag antagen, men
ratificering inte ännu
anmäld till rådetidem idem Ratificeringsprocess
inte ännu inledd
L 17.5.2001 17.5.2001 17.5.2001 Internt samråd inlett
NL 16.2.2001 28.3.2002 16.02.2001 28.3.2002
A 21.5.1999 21.5.1999 21.5.1999 Ratificering ej
planerad före slutet av
2002
P 15.1.2001 15.1.2001 15.1.2001 15.1.2001
FIN 18.12.1998 18.12.1998 18.12.1998 Ratificeringsprocess
inledd
S 10.6.1999 10.6.1999 10.6.1999 12.3.2002
UK 11.10.1999 11.10.1999 11.10.1999 11.10.1999
475.2. Åtgärder som i förekommande fall vidtagits  av medlemsstaterna för att införliva
konventionen och protokollen. (Detta gäller de åtgärder som antagits efter antagandet av
årsrapporten 2000 i maj 2001)
Medlems-
stat
DK Konventionen med protokoll införlivades i dansk lagstiftning år 2000.
D Ett lagförslag har lagts fram om ratificering av det andra protokollet av den 19 juni 1997 till
konventionen. De ändringar som måste göras i den nationella lagstiftningen för införlivandet är
beroende av en särskild genomförandelag som också den är under utarbetande. Man planerar
att införa en tilläggsbestämmelse till artikel 261 i strafflagen (penningtvätt, döljande avolagliga tillgångar) och utvidga tillämpningsområdet för artikel 30 i lagen om överträdelser för
att kunna ålägga juridiska personer och föreningar att betala böter
.
EL I den nya tullagen (lag 2960/01) beaktas bestämmelserna i konventionen från 1995 och
protokollen till den.
IRLGenom del 6 i lagen av den 19 december 2001 om rättskipning i brottmål (stölder och
bedrägerier) införlivades konventionen från 1995 och protokollen till dem. Lagen
träder i kraft den 1 augusti 2002.
IBestämmelserna i det pr otokoll till konventionen som unde rtecknades den 19 juni 1997
och handlar om juridiska personers ansvar , förverkande, penningtvätt och samarbete
mellan medlemsstaterna och kommissione n i syfte att skydda Europeiska
gemenskapernas finansiella intressen och skydda personupp gifter i samband med dessa
intressen återges till st or del i förordning nr 231/01 om juridiska personers ansvar för
brott som begås bland annat genom förskingring eller otillbörligt emottagande avmedel och bedrägerier som skadar statens budget.
Arbetsministeriet har dessutom antagit vi ssa administrativa åtgärder för kontroll av
verksamhet som samfinansieras av ESF.
LKonventionen och dess protokoll har ratificerats, och innehå llet införlivades genom en
lag av den 30 mars 2002.
48Medlems-
stat
ARedan genom nuvarande bestämmelser och en ändring av strafflagen uppfyller man,
med ett undantag (se nedan), den förpliktels e om införlivande som anges i dessa fyra
EU-rättsakter (inbegripet andra protokollet), särskilt genom följande:
Införande av överträdelsen "missbruk av stöd".Utvidgning av bestämmelserna om bestickning till att omfatta gemenskapens
tjänstemän och tjänstemän i övriga medlemsstater.
Utökning av förteckningen över övertr ädelser inom området penningtvätt.
Vissa ändringar som genom lagen om ändr ing av beskattningen från 1998 införts i
lagen om bekämpning av e kobrott och lagen om exportbidrag bidrar också till att
införliva de ovan nämnda rättsakterna.
Den enda åtgärd som inte ännu har införliv ats är införandet av ansvar för juridiska
personer enligt andra protokollet. Vad gäller införlivandet av denna förpliktelseföreskrivs i artikel 12.2 i andra protokollet en  tidsfrist på fem år för Österrike räknat
från rättsaktens antagande.
PKonventionen och de olika pr otokollen är direkt tillämplig a, utan att det påverkar
tillämpningen av de lagstiftningsändringar som införts i intern rätt.
Mot denna bakgrund har man offentlig gjort lag 108/2001 om ändring av den
portugisiska strafflagen vad gäller brotten missbruk av inflytande, mutbrott för otillåtnahandlingar, mutbrott för tillåtna handlingar och slutligen begreppet "tjänsteman".
Parallellt med detta offentliggjordes den 26 november 2001 ministerrådets resolution
163/2001 i vilken fastställs en rad åtgärd er och riktlinjer för bekämpningen av
bedrägerier och skattesmitning: förebygga nde åtgärder, kontroller, förstärkning av
UCLEFA och åtgärder för förhindrande av br ott, förstärkning av den externa kontrollen
och ökad användning av informations system (nationella projekt och
gemenskapsprojekt).
FINVissa lagstiftningsändringar som krävde s i det andra protokollet genomfördes 2001
(lag 369/2001 om ändring av stra fflagen): utvidgning av st raffansvaret för juridiska
personer till att omfatta situationer där den juridiska personen eller dess lagstadgadeorgan har varit delaktig i ett brott eller tillåtit att brottet har begåtts.
(Åland) Ålands parlament gav sitt godkännande till 1995 års konvention år 2001.
SDen lagstiftning genom vilken  bestämmelserna i andra pr otokollet (1997) införlivats i
svensk rätt trädde i kraft den 1 januari 2002. Försök, förberedelse och stämpling till
grov penningtvätt eller grovt mutbrott har kriminaliserats. Bestämmelserna omutländska domar i brottmål har utvidgats: utländska brottsmålsdomstolars domarrörande de gärningar som omfattas av prot okollet kan utgöra ett hi nder för att rättsliga
åtgärder vidtas i Sverige för samma gärning.
49Medlems-
stat
UKFörenade kungariket betonar att den största delen av be stämmelserna i konventionen
och dess protokoll redan ex isterade i nationell rätt före undertecknandet av
konventionen och protokollen. En ligt del 1 i lagen om rä ttskipning i brottmål från
1993, som trädde i kraft den 1 juni 1999, kan Förenade kungariket ratificera
konventionen. Den jurisdiktion som krävs en ligt artikel 4.1 första strecksatsen i
konventionen (i fall då bedrägeri begås inom  en medlemsstats territorium, inbegripet
fall då vinningen uppkommer inom det territoriet) inrä ttades genom dessa
bestämmelser.
506. SAMORDNING AV DE MYNDIGHETER SOM HAR I UPPGIFT ATT SKYDDA DE FINANSIELLA
INTRESSENA INOM VARJE MEDLEMSSTAT
Systemet för kontroll av gemenskapens finans er, utgifter såväl som inkomster, är i hög
grad beroende av kompetensen i medlemsst aterna, som förvaltar 80 % av medlen. För
dessa kontroller, som föreskrivs i förordningarna  inom de olika sektor erna, behövs ett stort
antal aktörer och tjänstemän på olika nivåer av den nationella administrationen(utbetalande organ, förvaltningsorgan, natione lla centrala samt decentraliserade och lokala
myndigheter).
Dessa kontroller formar tillsa mmans det system som sk all skydda gemenskapens
finansiella intressen och därför måste medlemsstaterna säkerställa en effektiv verksamhetmed åtgärder som är likvärdiga med dem som vi dtas för att försvara deras egna intressen.
I detta avseende är en god samordning mella n de parter som delta r i kontrollerna på alla
nivåer av strategisk betydelse.
I sektorsförordningarna föreskrivs  att den nationella administra tionen skall utföra ordinarie
kontroller samt kontroller som är mer inriktade på bedrägeribekämpning. De först nämnda,
som ibland kallas kontroller "på första nivån", består i en granskning av dokument som
syftar till att kontrollera överen sstämmelsen med de förfarande n och kriterier som fastställs
i bestämmelserna om beviljande av finansiering eller fördelar (till exempel transiteringmed tullbefrielse).
Kontrollen av transaktionernas korrekthet i nnefattar även efterhandskontroller (till exempel
efter utbetalning av medel), so m syftar till att kontrollera att åt gärderna och de finansierade
projekten verkligen genomförs elle r att ett kontrollsys tem är tillförlitligt.
Dessutom utförs vissa kontroller på grund av bedrägerimisstankar hos olika myndigheter,
beroende på medlemsstat: tull, polis, den finansiella administrationen och de rättsligamyndigheterna (i ett avancerat stadium) . Myndigheternas organisation faller inom
medlemsstaternas ansvarsområde.
På begäran av rådet och till följd av Europeiska revisionsrättens rapport om
strukturfonderna
49 ges här information om de mekanism er som inrättats för samordning av
de kontrollmyndigheter och utredande myndi gheter som utför dessa olika kontroller i
medlemsstaterna. Informationen är uppdela d efter kontrollområde: traditionella egna
medel, jordbruksutgifter oc h strukturella åtgärder.
6.1 Egna medel: mekanismer för samordning  och samarbete samt eventuella problem i
lagstiftning och regelverk
Medlems-
stat
B Kontrollerna och bedrägeriutredningarna utförs inom samma förvaltning (tull- och
punktskatteförvaltningen). Denna är även behörig att vidta rättsliga åtgärder motöverträdelser av tullagstiftningen.
                                                
49Särskild rapport nr 4/2001 om granskningen av EUGFJ:s garantisektion – införandet av det integrerade
administrations- och kontrollsystemet (IACS) samt kommissionens svar.
516.1 Egna medel: mekanismer för samordning  och samarbete samt eventuella problem i
lagstiftning och regelverk
Vad gäller informationsutbytet med polisen är situationen följande:
– Förhandlingar förs om förslag till överenskommelse.
– Fem tjänstemän från skatteförvaltningen har ställts till förfogande för Centrala kontoret
för bekämpning av brottsligheten (federala polisen), genom tillämpning av förordningenav den 22 december 2000.
För att meddela de rättsliga myndigheterna om misstänkta bedrägerier har följande åtgärdervidtagits:
– Sju tjänstemän från skatteförvaltningen står till förfogande för allmänna åklagaren eller
åklagarmyndigheten på det arbetsrättsliga området.
– Skattemyndigheterna kan vidta uppbörd av sk att i förundersökningsskedet, om indicier
på bedrägerier framkommer av förundersökningen (lag av den 18 april 1999).
– Ett samarbetsavtal har ingåtts mellan de belgiska justitie- och finansministerierna .
DK Allmänna anmärkningar om samordningen  mellan myndigheterna och den nya lagens
inverkan på skyddet av uppgifter:När det gäller de administrativa myndigheternas anmälan av misstänkta bedrägerier till de
rättsliga myndigheterna utförs kontroller i enlighet med allmänna åklagarens meddelande nr
4/1998. I detta meddelande fastställs även förfaranden för underrättelse av den
administrativa myndigheten om utredningens resultat.
Lagar och förordningar håller på att anpassas för att kunna tillämpa lagen av den 31 maj2000 om skydd av personuppgifter även vid kontrollåtgärder.
En kommitté för frågor som rör ekonomisk brottslighet och databrottslighet("brottskommittén") har under ledning av justitieministeriet inlett ett omfattande arbete som
syftar till att se över de straffbestämmelser som tillämpas för olika former av ekonomiskbrottslighet.
Kommittén för ekonomisk brottslighet är ett mellanministeriellt forum under ledning av
tull- och skattemyndigheten vars syfte är att bekämpa den ekonomiska brottslighet som
skadar det allmänna intresset. Denna kommitté fäster lika stor vikt vid kampen mot den
ekonomiska brottslighet som riktas mot gemenskapens medel som den som riktas mot denationella medlen och utgifterna.
D För traditionella egna medel gäller att förfarandet för samordning av yttre kontroller
(tullkontroller) och åtgärder för skattekontroll och tullövervakning i företag som har
verksamhet på flera platser inom samma huvudtullkontors behörighetsområde, styrs av
punkterna 59–64 i föreskrifterna för DA-AO-tjänsterna. Reglerna om vilka uppgifter som
skall meddelas finns i förbundsstatens och delstaternas lagar om skydd av uppgifter,
förbundsstatens och delstaternas budgetlagar, lagen om bidrag, artikel 15 i tullagen, artikel
30 i skattelagen (om sekretess) och strafflagen .
EL De grekiska myndigheterna har inte konstaterat några allvarliga överlappningar, eftersom
det är tullmyndigheten som handhar påföljder och uppbörd, även i de fall där anmälan harlämnats in av en annan polisiär myndighet (SDOE, polisen, hamnvakten).
EDen spanska skatteförvaltningen (AEAT) har inrättat följande tre
samordningsmekanismer på grundval av de olika planerna för genomförande av den
allmänna planen för skattekontroller (2001):
Samordning av verksamhet rörande granskningen av skattebetalare.
Förbättring av informationsutbytet.
Särskild samordning mellan den myndighet som handhar uppbörd och tull- och
punktskattemyndigheten.
526.1 Egna medel: mekanismer för samordning  och samarbete samt eventuella problem i
lagstiftning och regelverk
Inom ramen för den spanska skatte förvaltningens (AEAT) särskilda
kvalitetsprogram för 2001 föreskrivs följande åtgärder:
Åtgärder som syftar till att förbättra samordningen mellan avdelningarna vad gäller
bedrägeribekämpning: överföring av information till uppbördsorganen, samordnad
granskningsverksamhet, undersökningar i syfte att ge en bättre bild av det antal åtgärder
(rättsliga och andra) som vidtas för att förebygga bedrägerier och dessa åtgärders
omfattning.
Samarbete mellan tull- och punktskattemyndigheten och andra offentliga förvaltningar i
kampen mot bedrägerier (lokala organ, autonoma regioner och städer).
Intern samordning inom tullmyndigheten: efterforskningsverksamhet inom territoriet.
FAlla administrativa kontroller och utredni ngar inom området i fråga utförs av
DGDDI, varför det inte krävs någon samordning med andra förvaltningar utanendast intern samordning.
Den franska tullen, som kan vidta särskilda åtgärder för tillämpning av påföljder vid
överträdelser av skattelagstiftningen, kan anhängiggöra ärendet hos de rättsliga
myndigheterna och väcka åtal för de konstaterade överträdelserna genom en anmälan till
allmänna åklagaren eller direkt kallelse till en domstol för straffrättsliga ärenden.
Att tulltjänstemännen nyligen fick behörighet att utföra rättsliga utredningar torde stärka
samarbetet med de rättsliga myndigheterna i ekonomiska och finansiella frågor.
I den nationella tullagen föreskrivs för övrigt att de rättsliga myndigheterna måsteunderrätta tullen om alla händelser som kan utgöra en överträdelse av tullagstiftningen.
IRL Det finns ett väl utvecklat system för traditionella kontroller, bedrägeriutredningar samt
övergripande och tvärvetenskaplig samordning: system för automatisk databehandling
(AEP), tullens revisionsenheter, utredningsbyr ån (IB), enheter för bekämpning av smitning
från tull och punktskatt samt den nationella underrättelseenheten för tullar (CNFIU).
Genom en omstrukturering av revisionskontoret  (mars 2002), som inbegriper den nationella
tullmyndigheten, planeras inrättandet av en avdelning för åtal, som kommer att ansvara för
samordningen av åtal i samtliga fall av skattesmitning, inbegripet på tullområdet.
ISamordningen mellan de berörda myndigh eterna (tullkontoret och Guardia di
Finanza) säkerställs på na tionell nivå genom lagbestä mmelser och på lokal nivå
genom verksamhetsanvisningar som fastställs  av tullchefen och Guardia di Finanzas
provinsbefälhavare.
Varje gång ett kontrollorgan upptäcker en oegentlighet sänder det i allmä nhet genast
en kopia av handlingarna i ärendet till uta nordnaren för återvinning de av belopp
som otillbörligen tagits emot och för tillämpning av administrativa påföljder samt,vid misstanke om brott, en kopia till den rättsliga myndigheten.
I de flesta fall måste förvaltningen invänta att det straffrättsliga förfarandet har avslutats
innan man kan inleda det civila återvinningsförfarandet. Den rättsliga grunden för
återvinningsåtgärderna utgörs antingen av en dom stolsorder (för brott mot strafflagen) eller
en administrativ order som anger påföljderna och avslutar förfarandet.
536.1 Egna medel: mekanismer för samordning  och samarbete samt eventuella problem i
lagstiftning och regelverk
NLTullens informationscenter (DIC) anordnar en gång per månad ett möte för samordning av
verksamheten mellan alla de myndigheter som arbetar med kontroll och, i förekommande
fall, utredningar som rör traditionella egna medel. Dessa myndigheter är tullmyndigheten,
tjänsten för information och efterforskningar på skatteområdet och tjänsten för ekonomisk
kontroll (FIOD-ECD) samt jordbruksministeriets generalinspektion (AID).
Vid dessa möten diskuteras oegentligheter och bestäms de olika berörda myndigheternas
befogenhetsområden.
Också finansministeriet och jordbruksministeriet (LNV) håller regelbundna samråd. Ensärskild åklagare har utsetts för den nationella samordningen av brottsutredningar och
aspekter som rör bestämmelserna om åtal. Man har ett regelbundet åsiktsutbyte med de
olika myndigheter som är involverade i de rättsliga åtgärderna.
Generaldirektören för skatteförvaltningen och allmänna åklagarmyndighetens kollegium harenats om riktlinjer för anmälan, överföring och rättsliga åtgärder vid brott mot skatte- och
tullagstiftningen ("ATV"-riktlinjerna). Med stöd av särskilda indikatorer diskuterar
tullmyndigheterna regelbundet behandlingen av misstänkta brottsliga gärningar dels medtjänsten för information och efterforskningar på skatteområdet och tjänsten för ekonomisk
kontroll (FIOD-ECD) och dels med allmänna åklagarmyndigheten. Detta system utvärderas
årligen
.
Inga hinder har konstaterats vad gäller samordningen mellan de myndigheter som arbetar
med kontrollen av traditionella egna medel. Skattemyndighetens (VIV) riktlinjer ger
tillräckliga möjligheter till informationsutbyte, i kontrollskedet såväl som i
utredningsskedet. När det gäller brottsutredningar är det dock den i ärendet utsedda
åklagaren som beslutar på vilket sätt informationen skall delges.
A Tullförvaltningen använder ett elektroniskt standarformulär för meddelanden om
oegentligheter.
När oegentligheter konstaterats görs även riskanalyser, både enligt förordning (EEG)nr 386/90 och enligt förordning (EEG) nr 4045/89.
P I förordningen om inrättandet av allmänna skatteförvaltningen (AGT) föreskrivs om en
intern kontrolltjänst och en gemensam struktur för skatteförvaltning vars uppgift är att
genomföra inspektioner och förvaltningskontroller för att säkerställa kontrollen av att de
fastställda målen iakttas och antagandet av lämpliga korrigerande åtgärder.
Tullmyndigheten (DGAIEC) å sin sida handhar fastställande, uppbörd och införande iräkenskaperna av importtullar samt den förvaltning av systemet för granskning avgemenskapens egna medel som åligger generaldirektoratet för nationella offentliga
inkomster och gemenskapens egna medel.
Misstankar om bedrägerier inom de tre områdena i fråga (egna medel, EUGFJ:s
garantisektion samt strukturfonderna oc h Sammanhållningsfonden) anmäls av
kontrollorganet till allmänna åklagarmyndigheten.
Den ekonomiska parten/den utbetalande myndigheten/det utbetalande organet informeras på
detta sätt om misstankarna samtidigt som kontrollrapporten avsänds så att de kan beaktas
inte endast i den straffrättsliga processen utan också den administrativa processen för att
återvinna stödet som inleds oberoende av om det straffrättsliga förfarandet har avslutats
eller inte.
De rättsliga myndigheterna och de administrati va myndigheterna måste utbyta information
om de befintliga förfarandena, vilket garanterar ett gott samarbete mellan dem.
När det gäller dessa brott kan utländska rättsliga myndigheter och utländsk kriminalpolis
(med tillstånd från justitieministeriet) infinna sig på det nationella territoriet för att delta i
brottsutredningar och inrätta gemensamma brottsutredningsgrupper.
546.1 Egna medel: mekanismer för samordning  och samarbete samt eventuella problem i
lagstiftning och regelverk
FINAllmän åtgärd:
Genomförandet av programmet för att mo tverka bedrägerier och ekonomisk och
finansiell brottslighet fortsa tte under år 2001. Regeringen har fattat ett principbeslut
om att starta ett nytt program för åren 2002–2005.
År 2001 startade finansministe riet ett projekt som syftar  till att utveckla kontrollen
av förvaltningens verksamhet (VIRKE).
Tullen:Tullförvaltningen använder flera system för informationsutbyte. Den har startat ett
forskningsprojekt avseende det administrativa och rättsliga samarbetet vid brott mottullagstiftningen.
STullverket och allmänna åklagaren har kommit överens om behandlingen av fall därett högre tullbelopp har uppburits än vad som rätteligen skulle ha  betalats (lagarna
2000:1225 och 2000:1281).
Vidare deltar tullverket även i regiona la (SAMEB) och nationella (Ekorådet)
samarbetsgrupper, bestående av bl and annat företrädare för polisen,
skattemyndigheterna, Brottsförebyggande rådet, Finansinspektionen, Patent- och
registreringsverket samt Riksförsäkringsverket.
Tullverket samarbetar även med Riksbanken och har tillgång till polisens register
över misstänkta brott.
Allmän åtgärd: Från och med mars 2001 samordnas skyddet av gemenskapens
finansiella intresse n och kontakterna med OLAF av en ekobrottsmyndighet och ett
råd för bekämpning av bedrägerier so m riktas mot gemenskapen (se punkt 4.1).
UKVid tullmyndigheten sköts kommunika tionen mellan tull kontrollenheten och
utredarna via en enda kontaktpunkt . Denna kontaktpunkt samordnar även
kommunikationen med externa organ.
Regelbundna möten hålls mellan tullens utredare och organet för utbetalningar till
landsbygden (RPA). Diskussionerna om ändring av det administrativa avtalet bör kunna
slutföras år 2002.
556.2 Jordbruksutgifter: mekanismer för samor dning och samarbete samt eventuella
hinder i lagstiftning och regelverk
Medlems-
stat
B Inom området för de operativa programmen för grönsaker och frukt har den belgiska
byrån för interventioner och återbetalning (BIRB) undertecknat samarbetsprotokoll med
tullen och den vallonska regionen.
För att, med hänsyn till den stegvisa regionaliseringen av genomförandet avgemenskapens jordbrukspolitik, garantera kontinuitet i förvaltningen och kontrollerna
har det utbetalande organet regelbundna möten med kontrollmyndigheterna.
Inom området allmänna jordbruksutgifter har flera samordningsorgan inrättats: entvärvetenskaplig enhet för bedrägeribekämpning inom köttsektorn (MVC), en
interdepartemental förebyggande enhet (IPC), en interdepartemental komm itté för
samordning av bedrägeribekämpningen i nom de ekonomiska sektorerna och för
tillämpning av förordning (EG) 595/91.
En förteckning över gäldenärer översänds varje månad av den belgiska byrån förinterventioner och återbetalning (BIRB) till tullen i enlighet med förordningarna (EEG)
nr 3665/87 och (EG) nr 800/1999.
Lagen om skydd av personuppgifter (av den 8 december 1992) håller på att arbetas om.
Mekanismer för samordning mellan tullförvaltningen och kontrollenheterna på första
nivån:
– Den centrala tull- och punktskatteförvaltningens samordningsenhet underrättas varje
kvartal av enheterna för kontroll på första nivån och de utbetalande organen om alla
konstaterade överträdelser och oegentligheter som anmälts till dessa organ, inbegripetöverträdelser eller oegentligheter som avser ett mindre belopp än 4 000 euro. Denna
information möjliggör för tullförvaltningen att årligen göra en riskanalys i enlighet
med förordning (EEG) nr 4045/89.
– På motsvarande sätt underrättar samordningsenheten organen för kontroll på första
nivån och de utbetalande organen om överträdelser eller oegentligheter som
konstaterats i efterhand och som kan inverka på kontrollerna på första nivån.
Misstänkta bedrägerier eller oegentligheter diskuteras också inom följandeinterministeriella och interdepartemental a samordningsorgan: interdepartementala
förebyggande enheten (CIP), interministeriella ekonomiska kommittén (CEI) och
interdepartementala kommittén för samordning av kampen mot bedrägerier inom deekonomiska sektorerna för tillämpning av  förordning (EEG) nr 595/91 (CICF).
DK Allmänna anmärkningar om samordningen mellan myndigheterna och inverkan av den
nya lagen om skydd av uppgifter: se punkt 6.2.1. ovan.
Direktoratet för livsmedel, fiske och jordbruksindustrin ("det utbetalande organet") haringått avtal med de myndigheter till vilka det har delegerat kontrollerna. I dessa avtal
fastställs allmänna riktlinjer för myndigheternas funktioner i överensstämmelse med
bland annat kraven i förordning (EG) nr 1663/95. Dessa avtal ses över varje år.
Regelbundna möten mellan de berörda avdelningarna garanterar kvaliteten på samarbetetkring kontroller och de eventuella anpassningar som behövs.
566.2 Jordbruksutgifter: mekanismer för samor dning och samarbete samt eventuella
hinder i lagstiftning och regelverk
D Inom området för EUGFJ:s garantisektion fa stställs kontrollenheternas verksamhet i
punkt 12 i tjänsteinstruktionerna, DA-AWiMO, och punkt 5.2 i handboken om
kontroller.
För genomförande av de kontroller som avses i förordning (EEG) nr 4045/89 har
särskilda direktiv införts– som i detalj reglerar informationsutbytet mellan tullförvaltningens kontrollenhet och
övriga enheter/förvaltningar,
– om mjukvaran "PROFIT", som sedan början av år 2000 har använts väldigt mycket
av tullförvaltningens kontrollenhet för efterhandskontroller av exportbidrag,
– som reglerar spridningen av rapporter om efterhandskontroller och annan
information. Utöver de behöriga administrativa myndigheterna erhåller även den
utbetalande myndigheten (även i övriga me dlemsstater), ZKA (byrån för bekämpning
av överträdelser av tullagstiftningen) och den centrala riskanalysenheten i princip ett
exemplar av rapporterna.
Vid den utbetalande myndigheten för EU-st öd (huvudtullkontoret i Hamburg-Jonas) har
samordningen av bedrägeribekämpningen resulterat i att ansökningar och handlingarbehandlas enligt fastställda regler. Verksamheten kontrolleras dessutom hela tiden av
den interna revisionsenheten och det attesterande organet (kontroll av betalningarnas
laglighet och av tillämpningen av reglerna om återvinning och påföljder).
Den utbetalande myndigheten och tullförvaltningens centrala riskanalysenhet (ZORA)lämnar även information i form av riskprofiler till de enheter som handhar kontroller och
utredningar. De sistnämnda måste, ge nom ständiga kontakter och regelbunden
samordning med den utbetalande myndigheten (återvinning) och ZORA(bedrägeriförebyggande åtgärder), informera om resultaten av sitt arbete.
Enheterna för kontroll och utredning samt ZORA har tillträde till uppgifterna i den
utbetalande myndighetens centr ala informationssystem AIDA.
Det förekommer i princip inget direkt utbyte av uppgifter mellan den utbetalande
myndigheten/ZORA och de polisiära och rättsliga myndigheterna. Information och
handlingar förmedlas dock inom ramen för de gällande bestämmelserna om det
straffrättsliga förfarandet.
Inom ramen för sin samordnande uppgift anordnar det federala ministeriet förkonsumentskydd, livsmedel och jordbruk regelbundna möten med delstaternasmyndigheter för att säkerställa att delstaterna och, i den utsträckning de berörs, de
federala institutionerna införlivar gemenskapens lagstiftning på ett så enhetligt sätt som
möjligt.
Intensiv samordning har ägt rum för att den elektroniska databasen inom ramen för HIT-systemet skall kunna tas i drift fullständigt och för att säkerställa genomförandet av
systemet. Administrativa avtal har ingåtts mellan de utbetalande/attesterande
myndigheterna och enheterna för internrevision.
Anpassning behövs av viss lagstiftning eller regelverk för tillämpningen avförbundsstatens och delstaternas lagar om skydd av uppgifter, förbundsstatens ochdelstaternas budgetlagar, lagen om bidrag, artikel 15 i tullagen, artikel 30 i skattelagen
(yrkeshemlighet) och strafflagen.
EL Samarbetet kring export mellan jordbruksministeriets direktorat för granskning av
utgifter från EUGFJ:s garantisektion och finansministeriets tullavdelningar anses
tillfredsställande. Samarbetet med den nya tullkontrollenheten förväntas bli ännu
intensivare.
Följande två nya administrativa enheter har inrättats för att samordna de nyaavdelningarna vid jordbruksministeriet som avses i punkt 4.2:
– En avdelning som har i uppgift att säkerställa programförvaltningens laglighet genom
576.2 Jordbruksutgifter: mekanismer för samor dning och samarbete samt eventuella
hinder i lagstiftning och regelverk
effektiv samordning mellan avdelningarna för programförvaltning och det
utbetalande organet (gemensamt ministerbeslut 399570/2001).
– En avdelning som ansvarar för samordningen av de utbetalande organen inom ramen
för EUGFJ:s garantisektion (ministerbeslut 422182/2001).
Dessa nya administrativa enheter och avdelningar har ett nära samarbete med
direktoratet för planering och jordbrukets struktur samt det allmänna fiskeridirektoratet
när det gäller att genomföra program och strukturåtgärder.
E Allmän åtgärd: Generalinspektoratet för den offentliga förvaltningen (IGAE) har fortsatt
att utveckla den nationella databasen (TESEO) för kontroll och övervakning av
offentliga bidrag och stöd genom att införa ändringar vad gäller informationsutbytet med
de förvaltande organen (resolution av den 7 februari 2001).
Genom lag 24/2001 om ändring av den allmänna budgetlagen– åläggs generalinspektoratet för den offentliga förvaltningen (IGAE) att, via det
nationella granskningskontoret, utföra de uppgifter som åligger den särskilda
myndighet som avses i artikel 11 i förordning (EEG) nr 4045/89 samt fastställs dess
funktioner,
– utses de organ som skall ansvara för genomförandet av de kontroller som föreskrivs i
förordningen i fråga.
F Sektorn för frukt och grönsaker: Den 5 oktober 2001 undertecknades en
överenskommelse i vilken fastställs behörighetsområden och verksamhetsformer för de
departementala jordbruks- och skogsdirektoraten (DDAF) och det nationella
branschövergripande kontoret för frukt, grönsaker och trädgårdsodling (ONIFLHOR).
Frankrike har utvecklat fjärranalyskontrollerna, som har ökat från 23 procent 1998 till72,5 procent 2001. Dessutom har man stegvis övergått till datorstödd bildtolkning (30
procent av de undersökningar som utfördes 2001).Vidare har det utbetalande organet mellan 1999 och 2001 anställt 100 tjänstemän som
skall arbeta med kontroll. Man har fortsatt att förbättra utbildningen för och
bestämmelserna om de visstidsanställda och införa bättre verktyg för kontrollanterna
(kontrollhandbok, ökad användning av differentiell GPS, planimetrar etc.).
Vad gäller kontrollerna av bidrag för nötkreatur inrättade de franska myndigheterna år2001 gemensamma kontroller för de enheter som kontrollerar identifieringen och de som
kontrollerar bidragen, i enlighet med Europeiska revisionsrättens rekommendationer.
Skilda enheter för samordning av kontrollerna har inrättats vid ett stort antal
departementala jordbruks- och skogsdirektorat (DDAF).
Landsbygdsutveckling: Ett enda utbetalande organ utsågs den 1 januari 2001. Detta
organ har anställt en grupp kontrollanter som har ett smidigt samarbete med de statligadecentraliserade myndigheterna. Vidare har ett nytt informationsverktyg utvecklats för
att uppfylla följande mål:
– Utföra korskontroller inom ramen för den administrativa kontrollen före utbetalning av
stödet.
– Upprätta planer för kontroller på platsen.– Presentera resultaten av kontrollerna på platsen och de åtgärder som vidtagits till följd
av dessa kontroller.
Alla dessa nya faktorer medverkar till att underlätta upptäckten av oegentligheter.
586.2 Jordbruksutgifter: mekanismer för samor dning och samarbete samt eventuella
hinder i lagstiftning och regelverk
Internrevision: Förbättring av internrevisionens kvalitet och kontinuitet:
– All intern revisionsverksamhet vid ständiga kommittén för samordning av kontroller
(COPERCI) avseende förfarandena för gemenskapsstöd har överförts till en enda
revisionsenhet under ledning av en revisionskommitté.
– Revisionshandböcker för de 38 revisorerna, obligatorisk revisionsutbildning och
centraliserad professionell dokumentation.– Överenskommelser har ingåtts med de utbetalande organens interna revisionsenheter
och med generaldirektoratet för offentliga räkenskaper.
Samordning inom området exportbidrag:
– I enlighet med förordning (EG) nr 800/1999 kan företag som är specialister på
kontroll och övervakning utfärda bevis på att varor som exporteras från Europeiskaunionen har anlänt till destinationen i tredje land. Mot uppvisande av sådana bevis
kan de utbetalande organen betala ut de ansökta exportbidragen. En interministeriell
kommission inrättades genom en förordning av den 20 december 1996 för att granska
ansökningar om godkännande från företag i Frankrike. Denna kommission
kontrollerar att företagen iakttar de villkor som fastställts för deras godkännande och
granskar även intyg som bevisar att varor ankommit till bestämmelseorten
.
– Oegentligheter i samband med EUGFJ  utgör en överträdelse av tullagstiftningen och
åtal kan väckas av tullförvaltningen, som kan vidta särskilda åtgärder för tillämpning
av påföljder. Den franska tullen har nämligen möjlighet att anhängiggöra ärendet hos
de rättsliga myndigheterna och väcka åtal för de konstaterade överträdelserna genom
en anmälan till allmänna åklagaren eller direkt kallelse till en domstol för
straffrättsliga ärenden. Att tulltjänstemännen nyligen fick behörighet att utförarättsliga utredningar (se punkt 4.1) bör stärka samarbetet med de rättsliga
myndigheterna. I den nationella tullagen föreskrivs för övrigt att de rättsliga
myndigheterna måste underrätta tullen om alla händelser som kan utgöra en
överträdelse av tullagstiftningen.
Från och med den 1 januari 2001 informerar tullmyndigheterna varje kvartal de organ
som betalar ut exportbidrag om oegentligheter som avser ett mindre belopp än 4 000
euro och som upptäckts av tullmyndigheterna. Detta förfarande har förbättrat den
ömsesidiga informationen mellan de enheter som ansvarar för kontrollen och de enheter
som ansvarar för utbetalningen av stöd.
596.2 Jordbruksutgifter: mekanismer för samor dning och samarbete samt eventuella
hinder i lagstiftning och regelverk
Följande åtgärder för samordning och informationsutbyte i samband med
efterhandskontroller har inrättats av den interministeriella kommissionen för samordning
av kontroller (CICC) inom ramen för EUGFJ:s garantisektion:
– Vid den riskanalys som skall göras enligt förordning (EEG) nr 4045/89 används en
specifik koefficient för de olika stödåtgärderna för att ange om efterhandskontroller
behövs enligt kommissionen för attestering av de utbetalande organens räkenskaper.
– Kontrollmetoder utarbetade av inspektionsenheten vid ACOFA ställs till förfogande
för andra kontrollenheter som är verksamma inom ramen för förordning (EEG) nr
4045/89.
– Förverkligande av korsutbyte mellan inspektionsenheten vid ACOFA och
tullmyndigheterna i fråga om utbildning av "4045-kontrollanter".
– Ett särskilt förfarande som syftar till att undvika att en planerade kontroll i enlighet
med förordning (EEG) nr 4045/89 genomförs när en kontroll av samma
stödmottagare redan har genomförts för samma period och med samma
undersökningsmetoder.
– Systematisk information från CICC om resultaten av bedrägeriutredningar som
utförs av tullmyndigheterna i fall av oegentligheter avseende ett högre belopp än
4 000 euro.
– Systematisk information från de utbetalande organen via de enheter som ansvarar för
kontrollen vid anmälan till den behöriga myndigheten av gärningar som kan antas
leda till åtal.
– Systematisk information från kontrollenheterna om alla fall av oegentligheter som
kommer till CICC:s kännedom.
Vad gäller den databas som används för kontroller i enlighet med förordningarna (EEG)
nr 4045/89 och (EEG) nr 595/91 och som förvaltas av CICC:s sekretariat har alla
administrativa enheter med ansvar för förval tning eller kontroll av stöd från EUGFJ:s
garantisektion tillgång till den på begäran.
606.2 Jordbruksutgifter: mekanismer för samor dning och samarbete samt eventuella
hinder i lagstiftning och regelverk
IRL Vid ministeriet för jordbruk, livsmedelsfrågor och landsbygdsutveckling (DAFRD) har
ett komplext system för samråd och informationsutbyte inrättats mellan kontrollanterna
och de utanordnande avdelningarna, mellan enheter med gemensamma intressen (till
exempel inom ramen för systemet för förvaltning och integrerad kontroll), mellan
politiska enheter och genomförande enheter samt mellan dessa enheter och
stödenheterna.
Vad gäller exportbidrag har effektiva samarbetsförfaranden inrättats med
tullmyndigheterna. Rapporterna om stödmottagare i enlighet med förordning (EEG) nr
4045/89 översänds av tullen till jordbruksministeriets finansavdelning. Även om varje
enhet har sin egen databas finns ett fritt informationsutbyte med de ansvariga
myndigheterna, vid behov också med polisen eller de rättsliga myndigheterna.
Enheterna för förvaltning och kontroll av arealstöd och djurbidrag hör under samma
biträdande generalsekreterare (direktör).
Vad gäller mjölkkvoter hålls regelbundna möten mellan de olika berörda enheterna.
Avdelningen för mjölkkvoter använder en gemensam databas som möjliggör
korskontroller med uppgifterna om arealer, identifiering av nötkreatur och numrering avdjurbesättningar.
Vad gäller bidrag för produktion av socker för den kemiska industrin är
kontrolluppgifterna uppdelade mellan den administrativa avdelningen och
kontrollenheten.
Tillträdet till den information som innehas av olika statliga myndigheter tar vederbörlighänsyn till begränsningarna i lagen om skydd av uppgifter.
Det är vanligt att talan väcks mot de påföljderna för överträdelse av exportreglerna,vilket försvårar uppbörden.
I Samordningen mellan de berörda myndigheter na (tullkontoret, Guardia di Finanza och
jord- och skogsbruksministeriet) säkerställs på nationell nivå genom lagstiftning och på
lokal nivå genom operativa anvisningar utfärdade av tullchefen, Guardia di Finanzasprovinsbefälhavare och jord- och skogsbruksministeriet.
Den enhet vid jordbruksministeriet som inrättades genom förordning av den 1 april 1996
i enlighet med artikel 11 i förordning (EEG) nr 4045/89 utvecklar sin verksamhet för att
kunna samordna kontrollverksamheten.
Varje gång ett kontrollorgan upptäcker en oegentlighet sänder det i allmänhet genast en
kopia av handlingarna i ärendet till utanordnaren för återvinning av de belopp som
otillbörligen tagits emot och för tillämpning av administrativa påföljder samt, vidmisstanke om brott, en kopia till den rättsliga myndigheten.
NL Regelbundet samråd äger rum mellan jordbruksministeriets generalinspektion (AID) och
de utbetalande organen (genomförande och kontrollnivåer, former för ömsesidig
information).
Genomförandet och kontrollen av de åtgärder som finansieras av EUGFJ:s
garantisektion är även föremål för regelbundet samråd mellan AID och
samordningsenheten vid jordbruksministeri ets (LNV) direktorat för internationella
frågor.
I konkreta fall av misstänkt bedrägeri hålls ad hoc-samråd mellan AID och allmänna
åklagarmyndigheten.
616.2 Jordbruksutgifter: mekanismer för samor dning och samarbete samt eventuella
hinder i lagstiftning och regelverk
I enlighet med artikel 11 i förordning (EEG) nr 4045/89 har en enhet för samordning av
kontroller (CCU) inrättats vid jordbruksministeriets (LNV) generalinspektion med
ansvar för samordningen av efterhandskontroller av räkenskaper avseende utgifter som
finansieras genom EUGFJ:s garantisektion.
CCU:s samordnande verksamhet täcker olika aspekter av kontrollkedjan:
programplanering, normer och förvaltning av kontroller, intern rapportering,övervakning av kontrollernas kvalitet, utbildning och samordning av kontakterna med
OLAF inom AID.
Formerna för samordning mellan de olika berörda aktörerna fastställs närmare i
förfarandehandböcker.
Samordning förekommer mellan å ena sidan den programplanering och deräkenskapskontroller som enheten för samordning av kontroller (CCU) vid
jordbruksministeriets (LNV) generalinspekti on utför i enlighet med förordning (EEG) nr
4045/89 och å andra sidan de fysiska kontroll er som föreskrivs i förordning (EEG) nr
386/90.
De utbetalande organen, tullens informationscenter (DIC) och tullaboratoriet förser CCU
med information om följande:
– Genomförda bidragsutbetalningar.– Oegentligheter som konstaterats vid genomförandet av fysiska kontroller.
– Prover tagna i samband med kontroller samt analysresultat.
Innan tjänstemännen vid CCU genomför efterhandskontroller av dokument tar de i
allmänhet kontakt med det tullkontor som ansvarar för behandlingen av
exportdeklarationerna i fråga.
Ingen samordning förekommer mellan fö rordningarna (EEG) 3508/92 och (EEG) nr
4045/89, eftersom förordning (EEG) nr 4045/89 uttryckligen inte gäller det integrerade
administrations- och kontrollsystemet. Inte heller de kontroller som genomförs enligt
förordningarna (EEG) nr 386/90 och (EEG) nr  3508/92 är samordnade, eftersom det inte
finns någon förbindelse mellan dessa kontroller.
Informationsutbytet mellan jordbruksministeriets generalinspektion (AID) och tullen
regleras i ett protokoll. Anmälan till de rättsliga myndigheterna av gärningar som kan
antas leda till åtal regleras i strafflagen.
Inga hinder har konstaterats i fråga om samordningen mellan de olika enheterna påjordbruksområdet.
A De utbetalande organen, Zollamt Salzbur g Erstattung och Agrarmarkt Austria,
informeras om kontrollprogrammet i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89 och
erhåller granskningsrapporter från kontrollorganen som särskilt innehåller informationom de anmälningar som inkommit med användning av standardformulär som lämnas in
på elektronisk väg eller på papper. Viktiga ärenden behandlas vid samordningsmöten.
Vad gäller genomförandet av den kontroll som avses i förordning (EEG) nr 4045/89 har
en interministeriell arbetsgrupp inrättats inom ramen för den specialenhet som inrättats
vid finansministeriet (BMF). Arbetsgruppen omfattar BMF och jordbruksministeriet
(BMLFUW), som bland annat handhar samordningen av kontroller. Den bildades
ursprungligen som en informell arbetsgrupp, men bör stadfästas (lag eller administrativöverenskommelse).
Arbetsgruppen håller regelbundna möten för att utbyta information och uppgifter.
Arbetsgruppen konsulteras också av de tre utbetalande organen. Vid behov tas kontakt
även med polismyndigheterna och de rättsliga myndigheterna.
Vid konstaterade oegentligheter görs även riskanalyser, inom ramen för förordning
(EEG) nr 386/90 såväl som förordning (EEG) nr 4045/89 .
626.2 Jordbruksutgifter: mekanismer för samor dning och samarbete samt eventuella
hinder i lagstiftning och regelverk
P Punkt 6.1 i förordning 386/90: De administrativa kontroller som föreskrivs i artikel 4
genomförs, i enlighet med gällande bestämmelser om genomförande, i två skilda steg: i
det första steget kontrolleras de dokument som erhållits från tullmyndigheterna eller de
ekonomiska aktörerna, varvid man för in uppgifter om de olika erhållna dokumenten i
informationssystemet. I det andra steget görs, med hjälp av en checklista, en
administrativ kontroll av de olika dokument som används för att avsluta redan slutfördaförfaranden.
Kontroller enligt förordning (EEG) nr 3508/92: I de gällande förfarandereglerna för de
olika stöd som omfattas av denna förordning fastställs de administrativa kontroller som
måste genomföras av de enheter som ansvarar för förvaltningen av åtgärderna.
Vad gäller kontroller på platsen fastställs i dessa samma regler att kontrollenheten skall
ha behörighet att inför varje regleringsår planera och samordna målen för kontrollerna
och samarbetet med den enhet som ansvarar för förvaltningen av åtgärderna och medföreträdarna för den ständiga kommissionen för det enhetliga kontrollsystemet (SUC).
Det urval som görs för kontrollerna baserar sig på en riskanalys som beaktar resultaten
av tidigare kontroller och som gör att man kan undvika dubbelkontroll eller att inga
kontroller alls genomförs.
De behöriga myndigheterna har antingen direkt eller indirekt tillträde till uppgifterna i dedatabaser som föreskrivs i förordning (EEG) nr 3508/92.
Förordning (EEG) nr 4045/89: De nationella organens befogenheter vad gäller
genomförande av kompletterande åtgärder och samordning av kontrollerna har fastställts
i en förordning.
Kontrollprogrammet har, inom ramen för ett avtal mellan alla berörda parter, utarbetats
vid särskilt anordnade möten enligt de kriterier som fastställs i förordning (EEG) nr
4045/89 och uppgiften att genomföra kontrollerna har fördelats beroende på parternas
funktioner och befogenheter. För närvarande innehas ansvaret för kontrollerna av det
nationella institutet för interventioner och jordbruksgarantier (INGA), institutet förvinodling och vin (IVV), institutet för stöd till jordbruk och fiske (IFADAP),
generaldirektoratet för fiske och vattenbruk (DGPA) samt generaldirektoratet för tullar
och särskilda skatter på konsumtion (DGAIEC). Generalinspektionen för
förvaltningskontroll (IGA) och IGF har anförtrotts ytterligare en roll i genomförandet av
dessa kontroller: IGF:s uppgift är att samordna kontrollen samt övriga specifika
tjänstefunktioner.
Kontrollanterna erhåller information om kontrollresultaten och om riskfaktorer i
samband med varje stödmottagare, liksom annan information som är relevant för deras
kontroll.
Samordningsmöten som omfattar alla som har ansvar för kontroller, eller endast två
parter vid behandling av särskilda frågor, anordnas mellan kontrollorganen och de
särskilda enheterna.
Det finns även en databas som installerats och uppdateras av IGF och som är avsedd som
ett komplement vid kontrollerna, men som övriga ministerier inte har tillgång till.
Se punkt 6.2.1. vad gäller behandlingen av bedrägerimisstankar inom de tre områdena ifråga (egna medel, EUGFJ:s garantisektion samt strukturfonderna och
Sammanhållningsfonden).
FIN Allmän åtgärd: Se punkt 6.2.1.
Jord- och skogsbruksministeriet samt den nationella tullmyndigheten har ett nära
samarbete.
S Informationsutbytet, bland annat mellan skat temyndigheterna och jordbruksverket, måste
ta hänsyn till bestämmelserna om skydd av uppgifter.
636.2 Jordbruksutgifter: mekanismer för samor dning och samarbete samt eventuella
hinder i lagstiftning och regelverk
Allmän åtgärd: från och med mars 2001 samordnas skyddet av gemenskapens finansiella
intressen och förbindelserna med OLAF av en ekobrottsmyndighet och ett råd för
bekämpning av bedrägerier riktade mot gemenskapen (se punkt 4.1). Dessa båda organ
undersöker för närvarande i vilken utsträckning lagen om skydd av uppgifter kan utgöra
ett hinder för informationsutbytet.
Projektstödsenheten vid Statens jordbruksverk (SJV) håller möten med de behörigamyndigheterna (kommunfullmäktige och andra myndigheter som förvaltar medel) om
reglerna för rapportering.
UK Bedrägerienheten (CFCU) vid det brittiska organet för utbetalningar till landsbygden
(RPA) utreder misstänkta fall av bedrägerier som riktas mot EUGFJ:s garantisektion.Enheten sammanträder regelbundet med ministeriet för miljö, livsmedelsfrågor och
landsbygdsfrågor (DEFRA) samt med tullförvaltningen för att säkerställa ett gott
samarbete inom ramen för förordning (EEG) nr 595/91.
Biståndet och samarbetet mellan organet för utbetalningar till landsbygden (RPA) och deövriga myndigheterna bedöms vara tillfredsställande. Även om det inte finns några
formella administrativa avtal på området, med undantag för avtalet med tull- och
punktskattemyndigheten, har värdefullt informationsutbyte (underrättelser) ägt rum.
Organet för utbetalningar till landsbygden (RPA) är det enda utbetalande organ i
Förenade kungariket som förvaltar exportbidrag enligt förordning (EEG) nr 386/90.
Inom ramen för förordning (EEG) nr 3508/92 utbyter organet för utbetalningar till
landsbygden (RPA) årligen information med jordbruksdepartementen i Förenadekungarikets delområden om jordbruksföretag som äger mark i flera av dessa delområden.
Detta informationsutbyte är avsett att förhindra dubbel utbetalning av direktstöd och
utgör grunden för uppdatering av motsvarande databaser samt för genomförande av
kontroller på platsen.
Organet för utbetalningar till landsbygden ansv arar för att, för de brittiska utbetalande
organens räkning, föra över information om hur det integrerade systemet för
administration och kontroll fungerar.
Skogskommissionen och de regionala jordbruksministerierna utbyter information för attkunna uppfylla de förpliktelser som anges i förordningen om landsbygdsutveckling.Samarbetet förstärks och ses över regelbundet.
(Skottland) Efter avskaffandet av interventionsorganet för jordbruksprodukter (IBAP)har detta organs funktioner, genom ett avtal mellan organen ("Agency Agreement")
överlåtits till organet för utbetalningar till landsbygden (RPA).
646.3 Strukturåtgärder: mekanismer för samo rdning och samarbete samt eventuella
hinder i lagstiftning och regelverk
Medlems-
stat
B (Vallonien) Två samordningsmekanismer bör omnämnas:
En interministeriell bedrägeriarbetsgrupp bestående av en företrädare för varje
genomförande förvaltning, budgetförvaltningen och finansinspektionen inrättades 1996.
Dess roll är att informera behöriga regeringsmedlemmar om fall av oegentligheter eller
utvecklingen i de fall av oegentligheter som redan anmälts till OLAF genom tillämpningav förordning (EG) nr 2064/97.
En granskningskommitté som inrättades 1998 handhar granskningen av systemen för
förvaltning och kontroll av de program som samfinansieras av strukturfonderna.
Finansinspektionen redovisar sitt arbete för detta organ.
DK De enheter som handhar kontrollen av strukturåtgärderna samarbetar med andra
offentliga myndigheter för att samordna kontrollen av resurser som beviljas en och
samma mottagare från flera strukturfonder. I vissa fall samordnas kontrollåtgärdernaockså med tull- och skattedirektoratet.
Kontrollenheterna deltar vidare i interministeriella kommittéer samt arbetsgrupper inom
ramen för bekämpning av bedrägerier (se punkt 6.1 ovan). Enheterna är dessutom
representerade i kommittén för samordning av den finansiella kontrollen av
strukturfonderna.
D EUGFJ
Uppgifterna om stöd jämförs med hjälp av informationsteknik mellan de olika
delstaterna och mellan förvaltningarna för jordbruk, skogsbruk, miljö, tullar och
veterinär verksamhet. Dessutom genomförs regelbundna arbetsmöten och åtgärder för
information och vidareutveckling.
ERUF
Tack vare inrättandet av en förvaltningsmyndighet för alla strukturfonder har
förutsättningar skapats för samordningsverksamhet som täcker alla fonder för perioden
2000–2006. Delstaterna har enhetliga databaser som tjänar som grund för samordningenav kontroller och utredningar. De oberoende enheterna underrättas om resultaten av de
kontroller som förvaltningen genomför. Ett stort antal arbetsmöten anordnas för att
enheterna skall kunna utbyta information om kontroller och utredningar.
ESF
Förbundsministeriet för arbete och sociala frågor informerar regelbundet förvaltaren av
ESF-medel på förbundsstats- och delstatsnivå om grundvalen för och förändringar vad
gäller tolkningen och tillämpningen av gemenskapens rättsregler. Tack vare dennasamordning som täcker alla fonder garanteras framför allt erfarenhetsutbyte inom
området för kontroller.
Anpassningar planeras av lagstiftning eller regelverk: förbundsstatens och delstaternas
lagar om skydd av uppgifter, förbundsstatens och delstaternas budgetlagar, lagen om
bidrag och strafflagen.
EL Samordningen av gemenskapskontroller och nationella kontroller av program, slutliga
stödmottagare och åtgärder som finansieras helt eller delvis av Europeiska unionen hörtill ansvarsområdet för kommittén för finansiell kontroll (EDEL) i enlighet med lag
2860/2000 och finansministeriets beslut 4245/004.
Denna samordning bör genomföras tillsammans med kommissionen, Europeiska
revisionsrätten, det administrativa organet på central nivå, det utbetalande organet och de
förvaltningsorgan som förvaltar de operativa programmen inom ramen för
gemenskapens tredje stödram (GSR).
656.3 Strukturåtgärder: mekanismer för samo rdning och samarbete samt eventuella
hinder i lagstiftning och regelverk
Vad gäller informationsutbytet inom detta område har alla parter som deltar i
kontrollarbetet (på första, andra och tredje nivån) tillgång till det integrerade
informationssystemet (IIS) och måste föra in resultaten av sina kontroller i det.
Följaktligen har såväl kontrollorganen som andra involverade organ omedelbar tillgång
till informationen i IIS.
E Allmän åtgärd: Se punkt 6.1.
Generalinspektoratet för den offentliga förvaltningen (IGAE) har fortsatt sin
samordningsverksamhet. På basen av detta samordningsarbete har inspektoratet kunnat
utarbeta en förfarandehandbok för revisionsutlåtanden inom ramen för de olika
stödformerna (artikel 8 i förordning (EG) nr 2064/97) som syftar till avslutaprogramperioden 1994–1999 på basen av homogena kriterier.
F Interministeriella kommissionen för samordning av kontroller (CICC) har utnämnts i
syfte att samordna de olika enheternas verksamhet. Ett förslag till förordning om
inrättande av CICC är för närvarande under behandling i högsta förvaltningsdomstolen.
ESF : Den 11 maj 1999 gav ministeriet för sysselsättning och solidaritet ut en skrivelseom kontroller av åtgärder som samfinansieras enligt förordning (EG) nr 2064/97.
Dessutom har de av ministeriernas generalinspektorat som erhållit medel från ESF från
och med 2000 anmodats att genomföra mer omfattande kontroller i enlighet med artikel
3 i förordning (EG) nr 2064/97.Vad gäller förhandskontroller har interministeriella kommissionen för samordning av
kontroller (CICC) utarbetat en mall för formulär samt rekommendationer för förvaltarna
av ESF-medel. Dessutom tillhandahålls utbildning i detta ämne av ministeriet för
sysselsättning och solidaritet.
IRL EUGFJ:s utvecklingssektion: Det finns nära förbindelser mellan den administrativa
personalen vid jordbruksministeriet (DAFDR) och kontrollenheterna (regelbundna
möten, seminarier, deltagande i utredningar). Det finns effektiva förfaranden församarbete med polisen och de rättsliga myndigheterna.
FFU: Ett årligt möte hålls med alla de enheter med vilka ministeriet för marina resurser
och naturresurser (DMNR) har ingått bilate rala avtal om granskning för att samordna
den årliga granskningen av systemet. Den interna revisionsenheten har organiserat en rad
arbetsgrupper om den roll som riskutvärderingsmetoden har i utgiftskontrollen.
ESF: En styrkommitté för finansiell kontroll av ESF har inrättats bland annat för att
samordna all finansiell kontrollverksamhet som genomförs vid ministeriet för företag,
handel och sysselsättning (DETE).
ERUF och Sammanhållningsfonden: Förvaltningsmyndigheterna måste varje kvartal
informera finansministeriet om alla fall av bedrägerier eller oegentligheter och vidta
nödvändiga övervakningsåtgärder enligt fö rordningarna (EG) nr 1681/94 och (EG) nr
1831/94.
Enheten för finansiell kontroll av ERUF och Sammanhållningsfonden underrättar även
den utbetalande myndigheten för ERUF (finansministeriet) varje gång ett fall av
bedrägeri eller oegentligheter upptäcks i samband med granskningen av programmen.
I Guardia di Finanza har upprättat avtal med regionerna, och den jordbrukspolitiska
enheten vid Carabinieri utbyter regelbundet upplysningar med övriga utsedda
kontrollorgan om korrekt tillämpning av gemenskapens regelverk.Varje gång ett kontrollorgan upptäcker en oegentlighet sänder det i allmänhet genast en
kopia av handlingarna i ärendet till utanordnaren för återvinning av de belopp somotillbörligen tagits emot och för tillämpning av administrativa påföljder, samt en kopia
till den rättsliga myndigheten.
666.3 Strukturåtgärder: mekanismer för samo rdning och samarbete samt eventuella
hinder i lagstiftning och regelverk
NL Framför allt med avseende på mål 1 och 2 har ministeriet för ekonomiska frågor (EZ),
jordbruksministeriet (LNV) och ministeriet för inrikes frågor (BZK) inrättat ett nära
samarbete med regelbundna möten och samordning av administrativa meddelanden.
Samråd har även genomförts mellan de ovan nämnda ministerierna och finansministeriet,
ministeriet för bostäder, fysisk planering och miljö (VROM) samt ministeriet för sociala
frågor och sysselsättning (SZW).
Inom ramen för mål 3 finns ett nära samarbete mellan ministeriet för sociala frågor och
sysselsättning (SZW), ministeriet för utbildning, kultur och vetenskap (OCW),ministeriet för inrikes frågor (BZK) och finansministeriet.
Regelbundna samråd hålls även med företrädare för de lokala myndigheterna.
Samordning mellan enheterna vad gäller kontrollen av utgifter från ESF beskrivs nedan.Avdelningen för internkontroll vid byrån för sociala frågor och sysselsättning (SZW)
handhar den primära kontrollen av projektens genomförande och de slutliga utlåtandena.
Denna avdelning är skild från byråns övriga avdelningar i arbetet.
När det finns anledning att genomföra specialutredningar tar byrådirektören in en externrevisionsbyrå för denna uppgift. Denna arbetar under ledning av avdelningen för intern
kontroll.
De sekundära kontrollerna (granskningen av byråns finansiella och materiella
förvaltning, kontroll av verksamheten vid avdelningen för intern kontroll, kontroll av
tillämpningen av kontrollanvisningarna) hör till ansvarsområdet för revisionsenheten(AD) vid ministeriet för sociala frågor och sysselsättning.
Direktoratet för ekonomiska och finansiella frågor kontrollerar även att ESF-medel
används riktigt och effektivt.
När det gäller information samråder byrån för sociala frågor och sysselsättningregelbundet med ministeriet för sociala frågor och sysselsättning om resultaten av
övervaknings- och kontrollverksamheten inom ramen för ESF. Byrån för sociala frågor
och sysselsättning utarbetar även en månatlig finansiell/kvalitativ rapport.
När byrån för sociala frågor och sysselsättning, ministeriet för sociala frågor ochsysselsättning eller tredje part upptäcker fall av misstänkta bedrägerier elleroegentligheter inom ramen för utgifter från ESF, bör ministeriet för sociala frågor och
sysselsättning se till att lämpliga åtgärder vidtas. Byrån för sociala frågor och
sysselsättning beslutar i motsvarande fall huruvida det finns anledning att vända sig till
arbetsinspektionen. I förekommande fall kan arbetsinspektionen inleda en
brottsutredning eller delta i förberedandet och genomförandet av sådana utredningar.Ministeriet ansvarar också för att regelbundet anmäla alla fall av misstänkta bedrägerier
och oegentligheter inom ramen för ESF till kommissionen (OLAF).
Inspektionsenheten för arbete och inkomster (SIWI) vid ministeriet för sociala frågor ochsysselsättning (SZW) anmäler alla fall av oegentligheter till byrån för sociala frågor och
sysselsättning.
Det finns inget i den nuvarande lagstiftningen eller förvaltnings- och kontrollstrukturensom hindrar ett regelbundet informationsutbyte inom ramen för ESF.
Vad gäller programmet Interreg genomförs förhandskontrollerna av
programsekretariaten på grundval av rapporter efter halva tiden och slutrapporter. Om
nödvändigt genomförs kontroller av ministeriet för bostäder, fysisk planering och miljö
(VROM).
676.3 Strukturåtgärder: mekanismer för samo rdning och samarbete samt eventuella
hinder i lagstiftning och regelverk
Revisionsenheten vid ministeriet för bostäder, fysisk planering och miljö (VROM)
genomför två typer av kontroller inom ramen för Interreg.
Dels "5-procentskontroller" i enlighet med förordning (EG) nr 2064/97, i samarbete med
den nationella planeringsenheten (RPD) och de enheter som är involverade i
genomförandet av programmet.
Dels efterhandskontroller inom ramen för upprättandet av de revisionsutlåtanden somkrävs enligt artikel 8 i förordning (EG) nr 2064/97.
Inga bedrägerikontroller i egentlig mening har år 2001 utförts inom ramen för
programmet Interreg.
Interreg: I allmänhet är samordningen mellan de berörda parterna inom ministeriet förbostäder, fysisk planering och miljö (VROM) samt programsekretariaten tillräcklig. Inga
hinder har noterats i detta avseende. Det samma gäller samarbetet med andra ministerier.
Inga hinder har konstaterats vad gäller Urban-programmen inom ramen för ERUF.
Förfaranderegler har fastställts i anvisningar avseende oegentligheter som utarbetats av
de berörda städerna och ministeriet för inrikes frågor (BZK).
A En administrativ enhet har inrättats för varje insats med uppgift att samordna de olika
åtgärderna och de förmedlande myndigheternas verksamhet samt säkerställa samordningmellan de fonder som deltar i olika insatser.
För att säkerställa informationsutbyte och samordning mellan olika administrativamyndigheter inom ramen för olika insatser, finns en "arbetsgrupp för de administrativa
myndigheterna". Förutom erfarenhetsutbyte säkerställer denna arbetsgrupp även
samordningen av program som omfattar flera fonder eller insatser.
Inom området för kontroll av den finansiella verksamheten är justitieministeriet behörigtför samordningen mellan olika fonder.
Samordningen underlättas genom databaser som ger de administrativa myndigheternatillgång till uppgifter om all verksamhet inom ramen för olika insatser.
Bestämmelserna i den österrikiska lagen om skydd av uppgifter skall tillämpas ochföljas.
När det gäller bedrägerimisstankar som ännu inte har bekräftats av den behöriga rättsliga
myndigheten, bör framför allt ett särskilt skydd så långt det är möjligt tillhandahållas förde personer eller företag som berörs av bedrägerianmälan. I detta sammanhang bör de
nationella myndigheterna ha möjlighet att låta personer som nämns i överlämnade
handlingar vara anonyma.
Man bör beakta att obekräftade men offentliggjorda misstankar slutligen kan resultera i
en stämning för ärekränkning.
686.3 Strukturåtgärder: mekanismer för samo rdning och samarbete samt eventuella
hinder i lagstiftning och regelverk
P Se även punkt 6.2.1. Vad gäller det ansvar som härrör från förordning (EG) nr 438/2001
är generalfinansinspektionen (IGF) ansvarig för den övergripande samordningen av alla
kontroller av program som samfinansieras av strukturfonderna, liksom var fallet under
tidigare programperioder.
Den modell som utarbetats för det nationella kontrollsystemet (SNC) för gemenskapens
stödram III består huvudsakligen av tre nivåer där följande myndigheter deltar:
– Kontrollenheterna vid förvaltningsmyndigheterna för respektive operativ insats
(denna funktion är separerad från övriga uppgifter i samband med förvaltning och
utbetalning (första nivån).
– De myndigheter som utsetts för den andra kontrollnivån för respektive fond.
– Generalfinansinspektionen (IGF), som säkerställer den övergripande samordningen
av det nationella kontrollsystemet utan att det påverkar de övriga funktioner som
åligger den, nämligen utvärdering av befintliga förvaltnings- och kontrollsystem på
olika nivåer av insatserna, anmälan av upptäckta oegentligheter, årlig överföring av
uppgifter om de åtgärder som vidtagits genom tillämpning av artiklarna 10–12 i
förordning (EG) nr 438/2001 och utfärdande av utlåtanden.
Hur det nationella kontrollsyste met skall fungera fastställs i interna föreskrifter
och förverkligas genom att IGF re gelbundet sammanka llar till möten med
företrädare för de myndigheter som sa mordnar kontrollen på andra nivån och de
utbetalande myndigheterna.
En databas har skapats för att hantera information om kontrollerna och när den väl har
installerats vid generalfinansinspektionen (IGF) kommer uppgifter att matas in i dengenom direkt överföring från andra organs register.
Se punkt 6.2.1 vad gäller hanteringen av bedrägerimisstankar inom de tre områdena ifråga (egna medel, EUGFJ:s garantisektion samt strukturfonderna och
Sammanhållningsfonden).
FIN Allmän åtgärd: se punkt 6.2.1.
Ministerier med ansvar för strukturfonderna:
Det finns bestämmelser om operativt bistånd som polisen kan ge andra myndigheter.
Dessutom har de myndigheter som ansvarar för strukturfonderna ett nära samarbete med
andra myndigheter för att förhindra oegentligheter och vid behov inleda utredningar.
(Åland) Vad gäller den skärgård som omfattas av Interreg II A och de öar som omfattasav Interreg III A har en överenskommelse om återvinning ingåtts mellan de berördaparterna. Ett memorandum håller på att utarbetas för de öar som omfattas av Interreg III
A.
S De olika utbetalande myndigheterna och Ekobrottsmyndigheten utbyter information
inom ramen för rapporteringen till OLAF.
Verket för näringslivsutveckling (NUTEK) ha r i uppgift att samordna strukturfonderna i
Sverige för programperioden 1994–1999. För den nya programperioden har NUTEK en
roll som rådgivare för olika berörda förvaltningar (Jordbruksverket,
Arbetsmarknadsstyrelsen, Fiskeriverket och de myndigheter som ansvarar för Interreg).
NUTEK samarbetar även med de utbetalande myndigheterna ochförvaltningsmyndigheterna (seminarier, informationsutbyte) samt med den interna
revisionen för strukturfonderna, styrkommitténs sekretariat, Ekobrottsmyndigheten och
den nationella myndigheten för finansiell förvaltning. De olika utbetalande
myndigheterna och Ekobrottsmyndigheten utbyter till exempel information inom ramen
för rapporteringen till OLAF.
696.3 Strukturåtgärder: mekanismer för samo rdning och samarbete samt eventuella
hinder i lagstiftning och regelverk
Vad gäller ESF (mål 3 och Equal) finns ett nära samarbete mellan de behöriga
myndigheterna, Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) och det svenska ESF-rådet
(regelbundna möten, arbetsdokument om fördelningen av befogenheter m.m.).
De myndigheter som deltar i förvaltningen av strukturfonderna har stärkt sitt samarbeteoch intensifierat utbildningsverksamheten.
Den utbetalande myndigheten (AMS ekonomienhet) och ESF-rådet ansvarar för attmeddela oegentligheter till Arbetsmarknadsstyrelsen, som sänder dem vidare till OLAF.
Övervakningen säkerställs av Arbetsmarknadsstyrelsen, ESF-rådet och om nödvändigt
Ekobrottsmyndigheten.
De nationella myndigheternas möjligheter att erhålla klargöranden från övrigamyndigheter om personer som tidigare har ansökt om eller tagit emot offentligt stöd tar
hänsyn till lagen om skydd av uppgifter.
Allmän åtgärd: se punkt 6.2.
UK Ministeriet för handel och industri (DTI) fortsätter att bistå övriga myndigheter och
förvaltningar i deras rapporteringsverksamhet i syfte att upprätthålla nödvändig
enhetlighet.
Arbets- och pensionsministeriet (DWP): De  offentliga ämbetsverken (GOs) förvaltar
olika strukturfonder, vilket gör det möjligt att samordna de kontroller som genomförs
inom ramen för olika program.
Det finns ett nära samarbete också mellan de olika centrala ministerier som deltar iförvaltningen av fonderna (arbets- och pe nsionsministeriet (DWP), ministeriet för
transporter, lokalstyre och regionerna (DTLR) samt handels- och industriministeriet
(DTI)).
Arbets- och pensionsministeriet (DWP): De offentliga ämbetsverkens enheter förövervakning och kontroll genomför kontroller i enlighet med artikel 3 i förordning (EG)
nr 2064/97 och artikel 10 i förordning (EG) nr 438/2001. Dessa kontroller kan leda till
två slag av åtgärder.Dels översänds resultaten av "5-procentskontrollerna" till det centrala europeiska
sekretariatet vid respektive ämbetsverk (där de kan jämföras med andra strukturprogram)
samt till ministeriets centrala kontor.
Dels överlämnas fall av misstänkta bedrägerier till en oberoende enhet inom ministeriet,
enheten för specialutredningar (SIU), som kan genomföra utredningar på egen hand ellervid behov tillsammans med OLAF. Om en mer djupgående utredning är nödvändig
översänder enheten handlingarna till polisen. Resultaten av polisutredningen eller, i
förekommande fall, de rättsliga åtgärderna översänds till ministeriets centrala kontor och
till det berörda ämbetsverket.
(Skottland) Den skotska förvaltningen har inrättat en ny integrerad databas förförvaltningen av medel från ERUF och ESF som är avsedd att vara tillgänglig via
Internet för alla parter som deltar i förvaltningen av dessa fonder i Skottland.
(Skottland) Förvaltare av program på strategisk och operativ nivå samordnar sitt arbetegenom formella meddelanden.
(Skottland) De förvaltningsmyndigheter och utbetalande myndigheter som ansvarar förFFU och EUGFJ:s utvecklingssektion håller kontakt med de organ som ansvarar förövriga gemenskapsfonder och nationella fonder.
(Skottland) Den skotska förvaltningen tillämpar en insatsplan för bekämpning avbedrägerier riktade mot ERUF och ESF. Denna plan innehåller uppgifter om
kontaktpunkter, förfaranden för att identifiera och rapportera misstänkta bedrägerier
samt kommunikationsvägar med de rättsliga myndigheterna.
Också inom området för FFU och EUGFJ:s garantisektion har
förvaltningsmyndigheterna och de utbetalande myndigheterna inrättat förfaranden förhantering av (misstänkta) bedrägerier.
706.3 Strukturåtgärder: mekanismer för samo rdning och samarbete samt eventuella
hinder i lagstiftning och regelverk
(Nordirland) Vad gäller projekt som finansieras genom det särskilda stödprogrammet för
fred och försoning (EUSPPR) finns en databas som innehåller uppgifter om alla
deltagande organisationer. Genom korskontro ller kan man kontrollera om samma projekt
finansieras av andra strukturfonder.
I samband med besök vid projekten stämplar de administrativa tjänstemännen
underlagen för att indikera genom vilken fond projektet i fråga finansieras.Avdelningarna för internrevision besöker också projekt som väljs ut på basen av
riskanalys. De kontrollerar även om de administrativa tjänstemännen har genomfört sin
kontroll i enlighet med regeringens eller gemenskapens riktlinjer. Avdelningarna för
internrevision samordnar sitt arbete med hjälp av nätverket "Euronet".
(Nordirland) Inga hinder har konstaterats vad gäller samarbetet mellan de olika enhetersom deltar i kontroller och utredningar.
7. ANMÄRKNINGAR OM HUR SAMARBETET MELL AN DE BEHÖRIGA MYNDIGHETERNA I
MEDLEMSSTATERNA FUNGERAR (ARTIKEL 280.3 I EG- FÖRDRAGET )
Analysen av svaren har visat att de nödvändiga  lagstiftningsmekanism erna finns på plats
och att medlemsstaterna i allmänhet är nöjda med samarbetet mellan deras egnamyndigheter och kommissionen och OLAF. Någr a anser dock att de tekniska hjälpmedel
som nu finns för samarbetet behöver förbättr as. Berörda avdelningar inom OLAF och
kommissionen undersöker nu detta.
8. Å
TERVINNING
Den förra rapporten ägnades specifikt åt åt ervinningen. Det är kommissionens uppgift att
kontrollera att det råde r ett gott samarbete mellan de rättsliga och de administrativa
myndigheterna och se till att medlemsstaterna  vidtar alla nödvändiga åtgärder för att
återvinningen skall vara effektiv.
De flesta medlemsstaterna re dovisar ett gott samarbete mella n dessa myndigheter. I några
fall finns det dock brister.
718.1. Lagstiftning och administrativa best ämmelser om de rättsliga myndigheternas
underrättelse av de administrativa myndigheterna om att det straffrättsligaförfarandet har avslutats, så att återvinning kan inledas
Medlems-
statÅtgärd
B Åklagarmyndigheten meddelar i allmänhet datum för hänvisning av ett ärende till
domstol, med hänsyn till de administrativa myndigheternas inträde som målsägare och
tillämpningen av administrativa böter.
Så snart den belgiska byrån för interventioner och återbetalning (BIRB) underrättats omen utredning om oegentligheter lämnar den in en anmälan i enlighet med
straffprocesslagen. Det utbetalande organet hålls informerat om hur förfarandet
framskrider.
Chefen för regionala tull- och punktskattemyndigheten handhar de civil- ochstraffrättsliga åtgärderna inom ramen för sina befogenheter. I övrigt faller denna fråga
främst under rättsavdelningens behörighetsområde.
Allmänna åklagarmyndighetens tjänstemän vid domstolarna måste underrättafinansministeriet om alla misstänkta bedrägerier som rör direkta eller indirekta skatter(inbegripet inom området traditionella egna medel).
DK Handläggningen av misstänkta bedrägerier sker i enlighet med "allmänna åklagarens
meddelande nr 4/1998". I detta meddelande fastställs även regler för underrättelse av de
administrativa myndigheterna om utredningarnas resultat.
De administrativa myndigheterna informeras alltid av de rättsliga myndigheterna om
utgången av straffrättsliga mål.
Återvinning av felaktigt utbetalda medel innebär inte i sig att ett straffrättsligt förfarande
inleds. Det normala förfarandet är att ett civilrättsligt förfarande inleds för återvinning av
de utbetalda beloppen. Då en rättegångshandling erhållits i vilken de belopp som skall
återkrävas anges, kan ärendet eventuellt hänvisas till domstol för utmätning.
D I princip måste de rättsliga myndigheterna inte underrätta förvaltningen om utgången av
straffrättsliga förfaranden rörande återvinning av förskingrade medel och felaktigt
utbetalda medel. Vissa regler om underrättelse fastställs dock i straffprocesslagen och
skattelagen.Den skadelidande person som har lämnat in anmälan bör underrättas om
åklagarmyndighetens beslut att inte väcka åtal (straffprocesslagen).
Om egendom tillhörande gärningsmannen beslagtas inom ramen för återvinningen, bör
den skadelidande personen underrättas (straffprocesslagen). Denna bestämmelse grundar
sig på en bestämmelse i civillagen, enligt vilken beslut om beslagtagande ellerförverkande av egendom kan fattas endast om den skadelidande personen ges möjlighet
att hävda sin rätt till ersättning gentemot gärningsmannen. I sådana fall ingriper staten
aktivt emedan den kan beslagta egendom som härrör från brott och ställa den till den
skadelidande personens förfogande, som därigenom kan utöva sin rätt till ersättning. För
detta krävs en verkställighetsorder och domarens godkännande. Uppgifter ur rättegångshandlingarna för de offentliga myndigheternas fastställande,
utbetalning eller avslag av belopp kan meddelas inom ramen för den straffrättsliga
processen (straffprocesslagen). För detta krävs dock en ansökan om att få ut uppgifter.
Detsamma gäller den skadelidandes rätt till insyn.
Brottmålsdomstolen skall meddela den finansiella förvaltningen om domen och andrabeslut som avslutar förfarandet, om denna inte själv deltagit i det rättsliga förfarandet
(skattelagen).
EL Den nya tullagen gör det lättare att skilja det administrativa uppbördsförfarandet från det
straffrättsliga förfarandet, vilket är en förbättring.
F De administrativa myndigheterna har möjlighet att vidta de civilrättsliga åtgärder som
728.1. Lagstiftning och administrativa best ämmelser om de rättsliga myndigheternas
underrättelse av de administrativa myndigheterna om att det straffrättsligaförfarandet har avslutats, så att återvinning kan inledas
Medlems-
statÅtgärd
föreskrivs i artikel 2 i straffprocesslagen. I den skrivelse av den 5 december 2001 som
nämns i punkt 4.3 betonas framför allt att det är nödvändigt att underrätta de utbetalande
organen i det fall att de utbetalda beloppen i ett ärende är i farozonen, för att de skall
kunna överväga om det är nödvändigt att träda in som målsägande. Genom att träda in
som målsägande får de framför allt tillgång till rättegångshandlingarna och kan, i
förekommande fall, vidta nödvändiga åtgärder för att försäkra sig om att utbetaldabelopp kan återvinnas.
I samma skrivelse betonas också nödvändigheten att underrätta tullförvaltningen för att
ge den möjlighet att vidta rättsliga åtgärder för uppbörd av tullar och skatter. Enligt
tullagen skall de rättsliga myndigheterna tillhandahålla tullmyndigheterna all
information om överträdelser som faller inom tullens befogenhetsområde, oberoende avvilken typ av ärende det rör sig om.
Att en domare placerats vid generaldirektoratet för tullar och indirekta skatter från och
med 2001 för att handha den administrativa ledningen av de tulltjänstemän som arbetar
med rättsliga utredningar kommer att underlätta förbindelserna mellan de rättsliga och de
administrativa myndigheterna.
Vad gäller strukturåtgärder fastställs i en skrivelse av den 11 maj 1999 från ministeriet
för sysselsättning och solidaritet det förfar ande som skall följas för återvinning av
felaktigt utbetalda medel.
IRL Vad gäller traditionella egna medel inleds de straffrättsliga åtgärderna av riksåklagaren
på basen av bevis som lämnats in av revisionskontoret (som inbegriper tullenheten).
Detta kontor är utredande myndighet. De my ndigheter som ansvarar för återvinningen
känner därför alltid till att det straffrättsliga förfarandet avslutats.
Vad gäller jordbruksutgifter är tjänstemännen vid jordbruksministeriet (DAFRD) nära
involverade i det straffrättsliga förfarandet, antingen till följd av att de har överlämnat ett
ärende till riksåklagaren (DPP) eller också i egenskap av vittnen på statens sida. Om det
rör sig om ett viktigt fall kontaktar ministeriets personal DPP, och de hålls informerade
om utvecklingen i ärendet.
Vad gäller ERUF och Sammanhållningsfonden finns inga särskilda bestämmelser om att
de rättsliga myndigheterna skall underrätta de administrativa myndigheterna om
straffrättsliga förfarandens avslutande. Finansdepartementet bevarar emellertid, i
egenskap av utbetalande myndighet, uppgifterna om de oegentligheter som det
informerats om genom tillämpning av förordningarna (EG) nr 1681/94 och (EG) nr
1831/94 och går med regelbundna mellanrum igenom i vilket stadium deras
handläggning befinner sig.
I När offentliga tjänstemän är inblandade i brott måste åklagarmyndigheten i allmänhet
informera allmänna åklagaren vid revisionsrätten för fastställande av den skada som
orsakats statskassan.
Vad gäller traditionella egna medel finns ingen lagstiftning som påbjuder de rättsliga
myndigheterna att underrätta de administrativa myndigheterna om det straffrättsligaförfarandets avslutande för att dessa skall kunna inleda uppbördsförfarandet, eftersom
det faktum att en straffrättslig process pågår inte hindrar tullförvaltningen från att inleda
uppbörd, eller till och med indrivning, av tullskulden.
Det straffrättsliga förfarandet övervakas dessutom av tullens uppbördskontor, som håller
kontakt med den rättsliga myndigheten fram till det att processen avslutats.
738.1. Lagstiftning och administrativa best ämmelser om de rättsliga myndigheternas
underrättelse av de administrativa myndigheterna om att det straffrättsligaförfarandet har avslutats, så att återvinning kan inledas
Medlems-
statÅtgärd
L Domstolen prövar både den straffrättsliga och den civilrättsliga sidan av saken. Om den
inte anser det lämpligt att utdöma straffrättsliga påföljder, föreläggs det civilrättsliga
betalningskravet en civilrättslig domstol. När domen har trätt i kraft har förvaltningen ett
beslut om verkställighet som kan ligga till grund för indrivningen av den av domstolen
fastställda skatteskulden.
NL Egna medel:
När oegentligheter har konstaterats kan man välja mellan två möjligheter: straffrättslig
process eller skatteprocess. I båda fallen vidtas uppbörd av obetalda tullar. I de fall däruppbörd kan skada det straffrättsliga förfarandet prioriteras brottsutredningen.
Uppgifter om straffrättsliga förfaranden registreras av tjänsten för information och
efterforskningar på skatteområdet och tjänsten för ekonomisk kontroll (FIOD-ECD) i ett
automatiserat system (integrerat informationssystem för bedrägerier, GEFIS).
När en brottsutredning är avslutad underrättas den berörda tullmyndigheten om
utredningens utgång, varefter uppbörd av obetalda tullar kan vidtas.
Vidare hålls regelbundna samråd mellan den utredande myndigheten (FIOD-ECD), den
rättsliga myndigheten (den tjänsteman vid rättsväsendet som handhar ärendet) och den
administrativa myndigheten (kontaktpersonen i det berörda tulldistriktet) om hur
brottsutredningen framskrider.
Strukturåtgärder:
Vad gäller oegentligheter inom ramen för mål 2 (Urban) hålls städerna direkt ansvariga idet fall att finansiella korrigeringar tillämpas på Nederländerna. Vad gäller åtgärder
inom ramen för ESF föreskrivs i det tillämpliga regelverket att bidragen kan minskas till
noll. Vidare hålls regelbundna samråd mellan byrån för sociala frågor och sysselsättning
(SZW) och allmänna åklagarmyndigheten (avdelningen för bedrägerier riktade mot EU)
för att nödvändiga åtgärder skall kunna vidtas.
A
Traditionella egna medel:
I det utbetalande organets register över gäldenärer, som huvudtullkontoret i Salzburg
(det utbetalande organet) också har tillgång till, finns uppgifter om alla återkrav av
felaktigt utbetalda belopp, alla de åtgärder som det utbetalande organet vidtagit för att få
tillbaka beloppen och betalning från gäldenärerna.
I egenskap av berörd part medverkar de administrativa myndigheterna i det straffrättsliga
förfarande som inleds av de rättsliga myndigheterna och informeras därigenom direkt om
de beslut som fattas i brottmålet.
Jordbruksutgifter:
Förvaltningen underrättas av enheterna vid justitieministeriet i det fall att a) ettstraffrättsligt förfarande eller en förundersökning inleds, eller om b) anmälan dras
tillbaka till följd av att ingen straffbar gärning har begåtts. Förvaltningen underrättas om
utgången av det straffrättsliga förfarande, dock ofta med stor fördröjning (överlämnande
av bestyrkt kopia av domen).
748.1. Lagstiftning och administrativa best ämmelser om de rättsliga myndigheternas
underrättelse av de administrativa myndigheterna om att det straffrättsligaförfarandet har avslutats, så att återvinning kan inledas
Medlems-
statÅtgärd
Strukturåtgärder:
De administrativa organen (inbegripet genomförandeorganen) ansvarar för att ett
straffrättsligt förfarande inleds (till exempel vid bedrägerimisstankar) – till exempel
genom att anhängiggöra ärendet hos den allmänna åklagarmyndigheten. Den
administrativa myndigheten deltar i detta förfarande åtminstone som vittne, om den inteär part i målet. I varje fall hålls den informerad om hur varje ärende framskrider och om
dess utgång.
Den förvaltningsmyndighet som avses i förordning (EG) nr 1260/1999 underrättas om
pågående mål och deras utgång genom kvartalsvisa meddelanden som offentliggörs av
de ansvariga myndigheterna. Det samma gäller de centrala myndigheter som förvaltarmedlen och de ministerier som ansvarar för kontrollerna och som även är ansvariga för
offentliggörandet av de kvartalsvisa meddelandena som skall sändas till OLAF.
P De skadelidande personerna underrättas om sin rätt att kräva civilrättsligt skadestånd
inom ramen för det straffrättsliga förfarandet.
Möjligheten för de organ som ansvarar för återvinningen att delta som parter i det
straffrättsliga förfarandet ger dem bättre möjlighet att följa förfarandet.
I allmänhet framskrider det administrativa återvinningsförfarandet oberoende av om detstraffrättsliga förfarandet har avslutats eller inte. När dom har avgivits och meddelats av
de rättsliga myndigheterna till de myndigheter som ansvarar för återvinningen, delges
den ekonomiska aktören stämning för återvinning av de felaktigt utbetalda beloppen. Vid
utebliven betalning utfärdas ett skuldintyg (som gäller som exekutionstitel) för
indrivning, vilket sker enligt det indrivningsförfarande som tillämpas av vissa organ somansvarar för återvinning av stöd.
Samtidigt med att dom i brottmål meddelas förordnar domstolen om fullständig
återbetalning av de oriktigt erhållna eller förskingrade beloppen och offentliggörande av
domen.
FIN Traditionella egna medel:
Det finns inga särskilda rättsliga förfaranden för uppbörd av felaktigt utbetalda eller
förskingrade belopp. Beslut om kvittning kan fattas av domstol endast vid uteblivenbetalning av ett belopp som krävts in av de administrativa myndigheterna.
Jordbruksutgifter:
Förvaltningsmyndigheterna underrättas av de rättsliga myndigheterna när ett
straffrättsligt förfarande avslutats. Återvinningen av utgifter från EUGFJ:s garantisektion
fortskrider oberoende av om besvär anförs, utom om det uttryckligen har beslutats att
återvinningsförfarandet skall upphöra till följd av en framställning från sökanden. I
förekommande fall skyddar jord- och skogsbruksministeriet gemenskapens finansiellaintressen inför domstol och lämnar in bevis i egenskap av den som väckt klagan.
Strukturåtgärder:
Förvaltningsmyndigheten fattar ett administrativt beslut om återvinning. Om
återvinningen inte förverkligas, kan en ansökan om kvittning lämnas in till domstol
gentemot stödmottagaren. När återvinningen är kopplad till ett straffrättsligt förfarandebetraktas den myndighet som lämnat in anmälan som sökande. Myndigheten underrättas
om det slutliga resultatet av det straffrättsliga förfarandet och kan på denna grundval
inleda ett återvinningsförfarande.
758.1. Lagstiftning och administrativa best ämmelser om de rättsliga myndigheternas
underrättelse av de administrativa myndigheterna om att det straffrättsligaförfarandet har avslutats, så att återvinning kan inledas
Medlems-
statÅtgärd
(Åland) Landskapsstyrelsen (förvaltningsmyndigheten) informerar Ålands poliskontor
om de felaktigt utbetalda belopp som inte återvunnits. En domstolsdom krävs inte för
återvinning av FFU-medel. Poliskontoret underrättar landskapsstyrelsen om att
återvinningsförfarandet har inletts och om hur det framskrider. De två myndigheterna har
ett nära samarbete.
S Sverige använder sig inte av straffrättsliga förfaranden för återvinning. Denna handhas
av förvaltningsmyndigheterna. Om nödvändi gt kan myndigheten hänvisa ärendet till
kronofogdemyndigheten för återvinning av beloppet genom ett civilrättsligt förfarande.
De straffrättsliga förfarandena gäller överträdelsen som sådan, det straff som skall
tilldelas och – i fråga om tullar – förverkande av egendom. Förvaltningsmyndigheten tar
initiativ till sådana förfaranden. Vid utgången av ett straffrättsligt förfarande överlämnas
en kopia av domen till kronofogdemyndigheten. Även förvaltningsmyndigheten
underrättas.
Inom området traditionella egna medel är det tullen som beslutar om de eventuella
administrativa böter som skall tillämpas. Överklaganden kan lämnas in till administrativ
domstol.
UK Egna medel: 
Tull- och punktskattemyndigheten är den myndighet som vidtar rättsliga åtgärder.
Förfaranden har inrättats för övervakning av hur ärendena framskrider och deras
avslutande.
De rättsliga myndigheterna ansvarar inte för att meddela de administrativa
myndigheterna om utgången av de straffrättsliga förfarandena. Tullmyndigheten följer
alla brottmål inom ramen för sina befogenheter och underrättar den berörda tullenheten
så snart uppbördsförfarandet kan inledas.
Ett uppbördsbesked utfärdas av tull- och punktskattemyndigheten så snart beloppet har
bestämts, på villkor att detta inte påverkar det straffrättsliga förfarandet. Beloppen i fråga
kan uppbäras oberoende av brottsutredningens resultat.
Jordbruksutgifter: 
(Skottland) Den skotska förvaltningen följer med tanke på återvinningen noggrant alla
fall av misstänkta bedrägerier inom jordbruksområdet med straffrättsliga följder.
Bedrägerienheten (CFCU) vid det brittiska organet för utbetalningar till landsbygden
(RPA) har ett nära samarbete med de olika regionala och nationella myndigheter somkan vidta rättsliga åtgärder (inbegripet tullförvaltningen – en kontaktperson har tilldelats
uppgiften att hålla god kontakt med tull- och punktskattemyndigheten när det gäller
utredningar som inletts på begäran av RPA). Det händer sällan att CFCU inte känner till
att ett straffrättsligt förfarande avslutats.
(Nordirland) De rättsliga myndigheterna gör ingen formella anmälan till ministeriet för
jordbruk och landsbygdsutveckling (DARD) när ett straffrättsligt förfarande avslutats.
Den utredande tjänstemannen (IO) informerar emellertid ministeriets avdelning för stödoch bidrag, som ansvarar för återvinningen, om resultatet av straffrättsliga förfaranden.
768.1. Lagstiftning och administrativa best ämmelser om de rättsliga myndigheternas
underrättelse av de administrativa myndigheterna om att det straffrättsligaförfarandet har avslutats, så att återvinning kan inledas
Medlems-
statÅtgärd
Strukturåtgärder: 
Ministeriet för transporter, lokalstyre och regionerna (DTLR) betonar det faktum att den
administrativa myndigheten i allmänhet tar initiativ för att erhålla information från de
rättsliga myndigheterna om i vilket skede de straffrättsliga förfarandena befinner sig.
Arbets- och pensionsministeriet (DWP) uppmuntrar de offentliga ämbetsverken (GOs)
att följa det straffrättsliga förfarandets utveckling i ärenden som påverkar ESF och fallerunder deras ansvarsområde. Återvinningen av medel inleds dock automatiskt och är inte
fullständigt beroende av det straffrättsliga förfarandets utgång.
(Nordirland) Ministeriernas juridiska kont or (DSO) underrättar ministerierna om datum
och resultat för ärenden som hänförts till domstol så att de kan inleda
återvinningsförfarandet. Ministerierna har även nära kontakter med Nordirlandspolismyndighet (PSNI).
778.2 Åtgärder för att förbättra återvinningen av felaktigt ut betalda medel – förbindelser
mellan de myndigheter som handhar kontroll och utredning samt demyndigheter som handhar återvinning
Medlems-
statÅtgärd
B Registret över gäldenärer, den bedömning som görs av utsikterna till återvinning samt de
tidsfrister för återvinning som införts av euro peiska instanser (4 till 8 år) garanterar en
effektiv övervakning när det gäller att skydda gemenskapens finansiella intressen.
(Vallonien) Så snart det upptäcks att ett bidrag betalats ut felaktigt begärgenomförandemyndigheterna att allmänna uppbördsmannen vid Ministeriet för den
vallonska regionen skall inleda återvinningsförfarandet avseende beloppen i fråga.
DK Traditionella egna medel:
Genom en ändring av tullagen (lag nr 947 av den 20 december 1999 som trädde i kraft
den 1 januari 2000) infördes strängare villkor för tullkrediter och infördes möjlighet attvägra tullkrediter när det finns risk för bedrägerier.
Jordbruksutgifter:
Organisationen av systemet för återvinning ändrades radikalt år 2000 och arbetet
fortsatte år 2001 för att förbättra återvinningen.
Strukturåtgärder:
När det gäller ESF har den rättsliga grunden för återvinning förbättrats genom en ny lag
och en ny förordning om förvaltningen av stöd från ESF (lag nr 25 från år 2000,
förordning nr 133 från år 2001). Detta har resulterat i stora förändringar i sättet att
förvalta projekt och säkerställa återvinningen.
D Genom omfattande information till ämbetsmän, domare, poliser, advokater och
befattningsinnehavare vid domstolar samt skatte- och tullpolisen har delstaterna, äveninom ramen för pilotprojekt, lyckats åstadkomma att rätten att vidta återvinning och
utmätning tillämpas mycket mer än under föregående år. Förbättringarna begränsas inte
enbart till området för gemenskapens finansiella intressen.
Tullförvaltning:
År 2001 infördes en "central tjänst för påskyndande av återvinningsförfarandet" samt
motsvarande regler vid den utbetalande myndigheten vid huvudtullkontoret i
Hamburg-Jonas. För att undvika förbiseenden i samband med återvinningen tillämpas ettkontrollförfarande vid de enheter som har i uppgift att avge beslut inom de berörda
områdena. Dessutom utvärderas fordringarna regelbundet ur rättslig och ekonomisk
synvinkel för att man bättre skall kunna bedöma den övergripande risken att de går
förlorade.
Med hjälp av informationsteknik utbyts redan uppgifter mellan de utbetalandemyndigheterna, som är behöriga för kontrollen av traditionella egna medel, och de
enheter som handhar återvinningen. Ett datoriserat förfarande för överföring av uppgifter
mellan kontrollenheterna (enheter vid huvudtullkontoren med uppgift att övervaka
brottmål och tilldela böter) och kontoren för tullinkomster håller på att utarbetas
(förfarandet TI STRAF).
Strukturåtgärder:
Inom området strukturåtgärder måste den förvaltningsmyndighet och den utbetalandemyndighet som avses i artikel 8 i förordning (EG) nr 438/2001 föra bok över de
återvinningsbara beloppen inom ramen för redan utbetalda gemenskapsbidrag och
försäkra sig om att beloppen återvinns utan omotiverade förseningar. Genom införande
av datoriserade räkenskaper och åtgärder för anpassning av organisation och personal,
särskilt inom området för efterhandskontroller har delstaterna försökt förbättraåtervinningen av felaktigt utbetalda medel.
EL Ansvaret för övervakning och förbättring av återvinningsförfarandet har tilldelats det nya
direktorat 52 (analys och utvärdering) vid finansministeriet.
788.2 Åtgärder för att förbättra återvinningen av felaktigt ut betalda medel – förbindelser
mellan de myndigheter som handhar kontroll och utredning samt demyndigheter som handhar återvinning
Medlems-
statÅtgärd
E Egna medel: 
I den spanska skatteförvaltningens (AEAT) allmänna plan för skattekontroller (2001)
föreskrivs åtgärder för samordning mellan de enheter som handhar återvinningen samt
tull- och punktskatteenheten.
Det särskilda kvalitetsprogram för 2001 som utarbetats av den spanska
skatteförvaltningen (AEAT) innehåller ett stort antal åtgärder som är avsedda attförbättra återvinningen, exempelvis ett förstärkt samarbete mellan de enheter som
handhar återvinningen och AEAT:s kontroll- och utredningsenheter.
F Jordbruksutgifter:
Samordningsinstanser bestående av företrädare för de utanordnande enheterna och
revisionsenheterna samt även kontrollenheterna inrättades 2001 vid de flesta av de
utbetalande organen. Dessa instanser övervakar att gemenskapens riktlinjer och
nationella riktlinjer om felaktigt utbetalda medel genomförs korrekt (inrättande av ettregister över gäldenärer, övervakning av handläggningstiderna från det att en felaktighet
konstateras till det att kontroll genomförs på platsen och det felaktigt utbetalda beloppet
återvinns). Denna åtgärd är ett steg i förbättringen av övervakningen av återvinningen
och informationen till kontrollanterna om resultaten av deras upptäckter.
Strukturåtgärder:En regelbunden övervakning av medel som skall återvinnas säkerställs av ministeriet för
sysselsättning och solidaritet på grundval av kontrollrapporter som upprättas av de
regionala kontrollenheterna. Ministeriet sammanställer en allmän översiktstabell över
kontrollerna, som omfattar alla kontroller från kontroll på platsen till den faktiska
återvinningen. Dessutom informeras de regionala kontrollenheterna av den allmännakassaförvaltningen om avslutade återvinningsförfaranden (översändande av
inkomstdeklarationer).
IRL Traditionella egna medel:
Se svaret i punkt 6.1. Alla de sektorer som nämns nedan är nära förenade.
Jordbruksutgifter:
Det nya räkenskapssystemet SAP har förbättrat övervakningen av gäldenärer ochåtervinningen emedan det möjliggör en korsjämförelse av fordringar och beviljadeutbetalningar inom ramen för olika stödordningar. Vidare har en ny enhet för återvinning
inrättats på jordbruksområdet vad gäller systemen för miljöstöd till jordbruket och
förtidspensionering. Vad gäller stödet till förtidspensionering har flera åtgärder vidtagits
för att undvika uppkomst av skulder vid samtidig utbetalning av nationella
ålderspensioner. En övervakningsenhet har inrättats vid direktoratet för exportbidrag för
kött för återvinning av gemenskapsmedel med stöd av rättsliga förfaranden inom ramen
för det utbetalande organets verksamhet för att skydda gemenskapens medel.Direktoratet har tilldelats operativ och administrativ personal.
Strukturfonder:
De befintliga åtgärderna för återvinning av felaktigt gjorda utbetalningar betraktas somtillfredsställande.
I Varje gång ett kontrollorgan upptäcker en oegentlighet sänder det i allmänhet en kopia
av handlingarna i ärendet till utanordnaren för återvinning av de belopp som otillbörligen
tagits emot och för tillämpning av administrativa påföljder, samt en kopia till denrättsliga myndigheten.
Traditionella egna medel:
Tullkontoret har uppmanat de interna revisionskontoren att intensifiera kontrollen avindrivning av tullskulder och har utfärdat riktlinjer om granskningen av ansökningar om
avskrivning av tullskulder.
798.2 Åtgärder för att förbättra återvinningen av felaktigt ut betalda medel – förbindelser
mellan de myndigheter som handhar kontroll och utredning samt demyndigheter som handhar återvinning
Medlems-
statÅtgärd
NL Traditionella egna medel:
Lagen om återvinning från 1990 tillämpas även på traditionella egna medel. Lagen
bedöms av de nederländska myndigheterna fungera tillfredsställande.
Strukturåtgärder:
För att säkerställa återvinning av felaktigt utbetalda belopp inom ramen för ESF har
Nederländerna inrättat ett särskilt återvinningsförfarande (november 2000). Detta
förfarande omfattar följande steg:
– Administrativt beslut.– Efter 42 dagar: första påminnelsen.
– Efter 2 veckor: andra påminnelsen.
– Efter 2 veckor: överlämnande av ärendet till byrån för sociala frågor och sysselsättning
(SZW).
Inom ramen för programmet Interreg kommer ministeriet för bostäder, fysisk planering
och miljö (VROM) att vid behov införa nödvändiga åtgärder för återvinning.
Jordbruksutgifter:
När de utbetalande organens kontrollenheter eller externa enheter, särskilt
revisionsenheten (AID) eller tullen, upptäcker oegentligheter, underrättar de den
avdelning vid det utbetalande organet som ansvarar för återvinning.
Det utbetalande organet underrättas också när AID eller tjänsten för information och
efterforskningar på skatteområdet och tjänsten för ekonomisk kontroll (FIOD-ECD) harupprättat en rapport. Om det på grund av att brottsutredning pågår inte är möjligt att
upprätta en fullständig kontrollrapport, beslutar den tjänsteman vid rättsväsendet som
handhar ärendet vilken information som är lämplig att lämna till det utbetalande organet,
och när.
A Egna medel:
I princip sitter de myndigheter som handhar kontroll och utredningar samt de
myndigheter som handhar återvinning i samma lokaler och har en gemensam ledning.
Om de i undantagsfall skulle sitta på olika adresser ser man till att handlingar kan
överföras omedelbart.
Jordbruksutgifter:
Det utbetalande organet AMA återvann år 2001 ett belopp på totalt 5 miljoner euro
(0,5 % av de årliga utbetalningarna). Genom kvittning återvanns 90 % av de felaktigt
utbetalda medlen inom några månader.
Strukturåtgärder:
De österrikiska myndigheterna påminner om de allmänna skyldigheter som
finansieringsmottagare inom ramen för strukturfonderna förbinder sig att uppfylla.
Fordringar uppstår i huvudsak vid olika genomförandeorgan och det finns ingen
myndighet som specifikt handhar återvinningen.
De federala genomförandeorganen har i samband med varje återvinningsförfarande
möjlighet att vända sig till ekobrottsåklagaren.
P Jordbruksutgifter:
Vid det nationella institutet för interventione r och jordbruksgarantier (INGA), som är det
viktigaste utbetalande organet för stöd fr ån EUGFJ:s garantisektion, har enheten för
återvinning, bedrägerier och oegentligheter infört utbildning om det nya regelverket om
återvinning av stöd för att uppmärksamma övriga berörda enhet på behovet av snabbare
återvinning. Möten anordnas varje månad med de enheter som förvaltar åtgärderna och
dessa tillhandahåller då information om resultaten i kontrollrapporterna.
808.2 Åtgärder för att förbättra återvinningen av felaktigt ut betalda medel – förbindelser
mellan de myndigheter som handhar kontroll och utredning samt demyndigheter som handhar återvinning
Medlems-
statÅtgärd
Strukturåtgärder:
När det gäller ESF har förfaranden antagits för kvittning, inom ramen för
socialförsäkringsbudgeten, av belopp från ESF som felaktigt utbetalats till de
mottagande myndigheterna.
Att kvittning av fordringar används allt oftare gör att återvinning blir allt vanligare och
går snabbare.
FINTraditionella egna medel:
Olika åtgärder för att förbättra uppbörden har antagits under de senaste femton åren
(garanti för belopp som skall betalas i ett framskridet skede, samarbete med de rättsliga
myndigheterna, allmänna åtgärder mot den "grå ekonomin", spårning av kriminella
mottagare m.m.). För uppbörd efter avslutat förfarande finns inte nödvändigtvis några
garantier och åtgärder för uppbörd måste vidtas. Tullmyndigheterna underrättas när
skatteförvaltningen har vidtagit uppbördsåtgärder.
Jordbruksutgifter:
Flera åtgärder har antagits för en effektivare återvinning:
Kontrollmyndigheterna underrättar de myndigheter som handhar återvinningen om de
bedrägeririsker som upptäcks vid kontroller.
De myndigheter som handhar återvinningen  underrättar kontrollmyndigheterna om
resultaten av återvinningsförfarandena.
Riskanalys för efterhandskontroller i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89.
Användning av kontrollformulär T5 (exportbidrag).
Centraliserat system för övervakning av åtaganden som återstår att betala, baserat på
kommissionens riktlinjer.
Strukturåtgärder:
Följande åtgärder har vidtagits:
Fastställande av befogenheterna för de olika avdelningar vid inrikesministeriet som
deltar i förvaltningen av fonderna (i enlighet med förordning (EG) nr 438/2001).
Anpassning av lagstiftningen för att klargöra principerna om återvinning.
Ett förfarande för kontrollmyndigheternas översändande av övervakningsrapporter till de
myndigheter som ansvarar för återvinningen (centrum för sysselsättning och ekonomiskutveckling) samt till enheten för landsbygds- och strukturpolitik. Den sist nämnda
enheten kontrollerar om den förvaltningsmyndighet som ansvarar för återvinningen har
vidtagit nödvändiga åtgärder på basen av övervakningsrapporten.
Anpassning av lagen om statsunderstöd (lag 688/2001): gärningar som strider mot
gemenskapslagstiftningen kan numera föranleda återvinningsförfaranden.
Ändring av lagen om regional utveckling (lag 574/2001): fastställer rätt för
inrikesministeriet att återkräva medel från regionala utvecklingsmyndigheter.
(Åland) Landskapsstyrelsen skulle kunna förbättra lagstiftningen om återvinning så attåtervinningsåtgärderna kan tillämpas på alla stödformer som samfinansieras av
strukturfonderna.
S Återvinningsförfarandena för gemenskapsmedel är de samma som vid återvinning av
nationella fordringar. Detta är anledningen till att särskilda åtgärder för återvinning av
EU-medel inte har antagits. Alla de myndigheter som förvaltar EU-medel har tagit fram
handböcker om de förfaranden som skall följas vid återvinning.
818.2 Åtgärder för att förbättra återvinningen av felaktigt ut betalda medel – förbindelser
mellan de myndigheter som handhar kontroll och utredning samt demyndigheter som handhar återvinning
Medlems-
statÅtgärd
UK Egna medel:
Förfarandena för identifiering, anmälan och förvaltning av belopp som skall återvinnas
ses regelbundet över för att säkerställa deras effektivitet.
Jordbruksutgifter:
(Skottland) Vad gäller utgifterna från EUGFJ har enheten för återvinning vid det skotska
ministeriet för miljö och landsbygdsfrågor (S EERAD) förstärkts sedan den inrättades i
maj 2000. De belopp som skall återvinnas identifieras vid kontroller på platsen och
registreras i det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS).
Vad gäller skogskommissionens (FC) kontrollsystem förbättras detta ständigt.
(Nordirland) Ministeriet för jordbruk och landsbygdsutveckling (DARD) har infört ett
antal förfarandemässiga förbättringar och förstärkt kontroll.
Strukturåtgärder:
Ministeriet för transporter, lokalstyre och regionerna (DTLR) har gett ut ett antal
riktlinjer som täcker bland annat förfarandena för återvinning. De offentliga
ämbetsverken (GO) måste överväga alla möjligheter till återvinning och får sända enrapport till DTLR om medel som är omöjliga att återvinna först när alla möjligheter är
uttömda.
Forumet "Euronet" möjliggör ett omfattande informationsutbyte mellan de interna
revisionsenheterna och de ministerier som ansvarar för strukturfonderna.
828.3 Kontakter mellan kontrolle nheterna och enheterna för återvinning i det dagliga
arbetet
Medlems-
statÅtgärd
B Kontrollenheterna samordnar sin verksamhet på olika sätt.
Kontaktpersoner har utsetts vid varje utbetalande organ för att förenkla kontakterna: en
gemensam kontaktpunkt vid den belgiska byrån för interventioner och återbetalning(BIRB), sektorsvisa kontaktpunkter vid ministeriet för små och medelstora företag och
jordbruk.
Då återvinning skall genomföras stöder sig Brysselregionen på befintliga texter: efter attha uttömt alla möjligheter som kan vidtas inom regionens finans- och budgetförvaltning,
tillämpar den regionala räkenskapsföraren artiklarna 94 och 95 i förordningen av den 17
juli 1991 om samordning av lagarna om statens räkenskaper. Återvinningen handhas då
av den förvaltning som är behörig i mervärdesskattefrågor och som hör under detfederala finansministeriet.
DK Egna medel:
Tull- och skattemyndigheterna utför allt det arbete som har att göra med kontroll och
uppbörd och agerar i denna fråga som en enda myndighet.
Jordbruksutgifter:
När förfarandet för återvinning har inletts (se punkt 8.2 nedan) berörs
kontrollmyndigheterna inte längre och det utbetalande organets operativa enheter
ansvarar för de löpande kontakterna med k ontrollmyndigheterna. De operativa kontoren
övervakar kontinuerligt att kontrollerna överensstämmer med de antagnakontrollprogrammen, särskilt genom rege lbundna möten med kontrollmyndigheterna.
Strukturfonder:
Kontrollenheten och förvaltningsenheten håller varandra ömsesidigt informerade.
D De myndigheter som handhar kontrollen och återvinningen hör i princip under de
behöriga lokala myndigheterna men har en separat organisation. För de dagliga
förfarandena behövs därför ingen direkt förbindelse mellan de myndigheter som ansvarar
för kontroll och återvinning. Att information utbyts ömsesidigt, regelbundet och efter
behov är självklart.
EL Traditionella egna medel:
Kontrollavdelningarna måste hänvisa alla fall av oegentligheter till tullkontoren för
uppbörd. Tullavdelningen har exklusivt ansvar för uppbörden.
Strukturåtgärder:
Direktorat 52 (analys och utvärdering) vid finansministeriet har inlett en översyn av
ministerbeslutet om återvinning för att anpassa det till den nya lagstiftningen om
strukturfonderna, närmare bestämt gemenskapens stödram III. Denna verksamhet
innebär ett nära samarbete med finansministeriet och direktorat 41 (ekonomiskaförbindelser med EU), det centrala förvaltningsorganet och det utbetalande organet.
E Se svaren i punkterna 4, 7.2 och 8.2 ovan.
F Det finns ett förfarande för övervakning genom kvartalsvisa möten inom
interministeriella kommissionen för samordni ng av kontroller inom ramen för EUGFJ:s
garantisektion (CICC) med avseende på kontroller i enlighet med förordning (EEG) nr
4045/89 och från och med år 2000 genom tillä mpning av förordning (EG) nr 595/91.
Alla de ärenden i vilka beslut om återvinning har fattats till följd av en kontroll enligt
förordning (EG) nr 4045/89 eller en kontroll av annat slag som rör ett större belopp än4 000 euro gås systematiskt igenom vid de kvartalsvisa mötena, till vilka de utbetalande
organen är inbjudna för att informera CICC om hur förfarandet för återvinning av de
felaktigt utbetalda beloppen framskrider.
838.3 Kontakter mellan kontrolle nheterna och enheterna för återvinning i det dagliga
arbetet
Medlems-
statÅtgärd
Detta övervakningsförfarande förverkligas genom att man regelbundet ger ut
uppdaterade översikter, av vilka för vart och ett av de berörda ärendena framgår det
stödbelopp som skall återvinnas, uppgift om det utbetalande organets inledande av
återvinningsförfarandet och om det återkräv da beloppet, uppgift om det belopp som
faktiskt har återvunnits och, om det felaktigt utbetalda beloppet är högre än 4 000 euro,
uppgift om i vilket skede handläggningen av ärendet befinner sig i enlighet medförordning (EEG) nr 595/91. Dessa översikter är avsedda för de kontrollenheter och
utbetalande organ som deltar i CICC:s kvartalsmöten och dessa hålls således regelbundet
informerade om hur ärendena framskrider.
IRL Traditionella egna medel:
Kontrollenheten och uppbördsenheten ingår båda i den irländska tullmyndigheten (ICS)
och har nära kontakt med varandra.
Jordbruksutgifter:
Kontrollenheterna och de enheter som ansvarar för återvinningen har nära och
regelbundna förbindelser på formell såväl som informell nivå. Oegentligheter anmäls
systematiskt till de administrativa enheterna, som i förekommande fall har hand om
återvinningen av felaktigt utbetalda medel.
Strukturåtgärder:
Se svaren i punkterna 7.3 och 8.1 ovan.
I Inom området traditionella egna medel övervakar tullkontoren den indrivning av tullar
som utförs av de organ som handhar uppbörden genom att granska ansökningar om
avskrivningar i enlighet med artikel 19 i förordning nr 112/99. Det tullkontor som har
inlett uppbördsförfarandet har också i uppgift att kontrollera att det organ som handhar
uppbörden har vidtagit alla de åtgärder för uppbörd som föreskrivs i det gällande
regelverket. Tullkontoret har meddelat nödvändiga instruktioner genom skrivelse nr270/D av den 8 november 1996. När ett kontrollorgan upptäcker oegentligheter
underrättar det utanordnaren för att återvinningsförfarandet skall kunna inledas. Vid
upptäckt av ett brott underrättar organen de rättsliga myndigheterna om detta och
utanordnaren handhar övervakningen av förfarandet vid den rättsliga myndigheten.
L Tull- och punktskattekontoret är samtidigt också ansvarigt för kontroll- och
uppbördstjänsterna.
NL Traditionella egna medel:
Dagliga kontakter mellan tullförvaltningens kontrollenhet och uppbördsenhet.
Kommunikationsvägarna är korta.
A Traditionella egna medel:
Det är i allmänhet kontrollenheterna som både beräknar de belopp som skall uppbäras i
efterhand och som sänder relevanta handlingar direkt till de enheter som ansvarar för
uppbörden. I detta sammanhang försöker man förkorta tidsfristerna maximalt.
Jordbruksutgifter:
Se anmärkningarna under 8.1 och 8.2.
Strukturåtgärder:
Det finns ingen särskild enhet som handhar återvinningen inom ramen för stöd som
beviljats av strukturfonderna (dock med ett undantag, nämligen åklagaren för ekobrott
som i förekommande fall ingriper inom ramen för ett rättsligt förfarande).
P Kontrollorganen övervakar att de rekommendationer och förslag som anges i rapporterna
följs, medan de myndigheter som ansvarar  för återvinningen måste tillhandahålla
information om belopp som skall återvinnas till följd av upptäckta oegentligheter.Organens befintliga förfaranden garanterar goda förbindelser mellan förvaltnings- och
kontrollmyndigheterna samt de my ndigheter som handhar återvinningen.
848.3 Kontakter mellan kontrolle nheterna och enheterna för återvinning i det dagliga
arbetet
Medlems-
statÅtgärd
Egna medel:
DGAIEC (tullen) har ett register för övervakning av bedrägerier och oegentligheter.
Strukturfonder:
De utbetalande organen planerar att anta de förfaranden som är nödvändiga för
återvinning av felaktigt utbetalda medel.
FIN Egna medel:
Finska tullens enhet för förvaltning av fordringar erhåller på elektronisk väg förslag till
uppbörd från tulldistrikten efter granskni ng. Om nödvändigt tar uppbördsmyndigheterna
kontakt med de rättsliga myndigheterna el ler skattemyndigheterna (se punkt 8.1 nedan).
Jordbruksutgifter:
Det finns en regelbunden kontakt mellan kont rollmyndigheterna och de myndigheter vid
jord- och skogsbruksministeriet som handhar återvinningen.
Strukturåtgärder:
Förfaranden har inrättats för att möjliggöra övervakning av de åtgärder som vidtagits i
konkreta fall dels av kontrollmyndigheterna och dels av de myndigheter som handharåtervinningen (möten, gemensamma databaser m.m.). Samordningen underlättas av det
faktum att kontrollmyndigheten och den my ndighet som handhar återvinningen avseende
respektive strukturfond finns vid samma ministerium.
(Åland) I praktiken är kontakterna begränsade eftersom återvinning begärs relativt sällanför projekt som samfinansieras av strukt urfonderna. I allmänhet betalas felaktigt
utbetalda medel tillbaka på anmodan, utan att man behöver vända sig till polis.
S Alla förvaltningsmyndigheter har ingått avtal med ett bolag för återvinning av
fordringar. Om en fordran inte betalas efter anmodan från detta bolag överlämnas fallet
till kronofogdemyndigheten.
UK Egna medel:
Kommunikationsvägar för regelbunden och effektiv kommunikation har inrättats vid den
brittiska tullförvaltningen för anmälan av fordringar till de enheter som handhar
uppbörden och för dessas underrättelse av kontrollenheterna om resultaten av
kontrollverksamheten.
Jordbruksutgifter:
Vid organet för utbetalningar till landsbygden (RPA) finns både utredningsavdelningar
och avdelningar som ansvarar för återvinningen.
Inom skogskommissionen har samma personer hand om både kontrollerna och
återvinningen (inom ramen för den sist nämnda uppgiften bistås de av de finansiella
avdelningarna).
(Skottland) Vad gäller jordbruksutgifter förs resultaten av kontrollerna in i det
integrerade systemet för administration och kontroll (IACS), där de avdelningar som
ansvarar för återvinningen kan se vilka belopp som skall återkrävas.
(Nordirland) Avdelningen för kontroll av stöd och bidrag (SGID) och avdelningen för
utbetalning av bidrag (SPD), som ansvarar för återvinningen, hör under samma
förvaltningsenhet vid ministeriet för jordbruk och landsbygdsutveckling (DARD).
Regelbundna möten och noggranna instruktioner garanterar en strikt tillämpning av
gällande regler. Vidare använder ministeriet för jordbruk och landsbygdsutveckling(DARD) ett centraliserat och fullständigt integrerat datasystem för alla aspekter av
förvaltningen av direkt stöd till jordbruket, inbegripet beräkning, tillämpning av
påföljder, beviljande av utbetalningar, registrering och handläggning av utbetalda medel
som skall återvinnas.
858.3 Kontakter mellan kontrolle nheterna och enheterna för återvinning i det dagliga
arbetet
Medlems-
statÅtgärd
Strukturåtgärder:
Både kontroller och återvinning hör till ansvarsområdet för ministeriet för transporter,
lokalstyre och regionerna (DTLR). Det dagliga arbetet utförs dock av de offentliga
ämbetsverken (GO), för ministeriets räkning.
Vad gäller utgifter från ESF är de offentliga ämbetsverken förpliktade att rapportera om
återvinning av felaktigt utbetalda medel till arbets- och pensionsministeriet (DWP).
Vad gäller FFU hör de myndigheter som ansvarar för kontrollerna och de som ansvarar
för återvinningen under samma ministerium.
(Nordirland) Internrevisionens rapporter med uppgifter om oegentligheter sänds till
räkenskapsförarna (AO) vid de genomförande ministerier som ansvarar för
återvinningen. Det samma gäller de rapporter som upprättas av utredarna (IAUs).
86Avdelning III: STATISTIK OCH ANALYSER
INLEDNING
För att skydda gemenskapens  ekonomiska intressen har an mälningskrav fastställts i
gemenskapens lagstiftning för de olika verksa mhetsområdena (egna medel och utgifter). På
grundval av lagstiftningen för olika sektorer  är medlemsstaterna skyldiga att underrätta
kommissionen om alla fall av oegentligheter50 som överstiger 4 000 euro (10 000 euro för
egna medel).
Medlemsstaterna skall också anmäla ytterligare steg i granskningen av dessa
oegentligheter, till exempel administrativa beslut eller om ärendet överlämnas till derättsliga myndigheterna.
Skillnaden mellan bedrägeri och andra oegentligheter är att bedrägeri är en kriminell
handling
51 som slutligen fastställs när den rättsliga processen avslutas. För att i
rapporteringsyfte kunna skilja me llan bedrägeri och andra sl ags oegentligheter är det
nödvändigt att medlemsstaternas myndigheter i förväg bedömer huruvida oegentligheten
också utgör ett bedrägeri.
Digitalt rapporterande enl. förordning nr 595/91 för 2001: 
Definition av oegentligheter*
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
BD KF  I R LI  N L AF I NSU KRapporterade bedrägerier
enl. konventionen (IRQ3)
Rapporterandeoegentligheter enl.
Förordning nr 2988/95
(IRQ2)
Rapporterade fel (IRQ1)
Ej rapporterade
Av statistiska skäl accepterar medlemsstat erna i allmänhet detta  tillvägagångssätt. I
praktiken varierar dock anmälningarna av bedrägerier och oegentligheter mycket mellan
                                                
50Artikel 1.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 (EGT L 312, 23.12.1995).
51Den gemensamma definitionen av bedrägeri återfinns i artikel 1 i Konvention om skydd av Europeiska
gemenskapernas finansiella intressen av den 26 juli 1995 (EGT C 316, 27.11.1995).
87medlemsstaterna.52 En del har lättare att fatta ett beslut i ett tidigt skede av förfarandet,
medan andra är mer försiktiga. I vissa medlemsst ater görs alla utredningar av de rättsliga
myndigheterna, men i andra medlemsstater  görs de inledande utredningarna av
förvaltningarna. Tidigare har således medlemsst aterna inte utarbetat sina uppgifter på ett
konsekvent sätt.
Kommissionen har inrättat en arbetsgrupp som sk all ta fram riktlinjer för medlemsstaterna
om hur oegentligheter, däribland misstänkta bedrägerier, skall anmälas på ett merföljdriktigt sätt. Även om man har uppnått förbättringar när det gäller de praktiska
anmälningsförfarandena, har man ännu inte en ats om när och hur man av rapporteringsskäl
skall fastställa att en viss oegentlighet kan utgöra bedrägeri. Det stora problemet är attvissa medlemsstater tvekar att göra förutsägelser innan de straffrättsliga förfarandena haravslutats, till och med av statistiska skäl. Kommissionen är fast besluten om att lösa dettaproblem och diskussionerna fortsätter.
Ytterligare en svårighet när de t gäller att utarbeta rapporten är att medlemsstaterna håller
på att gå över från skriftliga till elektroniska anmälningar av oegentligheter. Särskilt inomjordbrukssektorn var antalet skri ftliga anmälningar mycket större än antalet elektroniska
anmälningar, vilket inte var förväntat. Detta har gjort det svårt att snabbt analyseraanmälningarna och fastställa hur tillförlitliga de är. Situationen kommer dock att förbättrasi framtiden när övergången till elektroniskt format är avslutad.
Traditionella egna medel
Mot bakgrund av den nya arbetsmetoden för information till budgetmyndigheten från och
med år 2000 slog kommissionen samman den rapport som utar betats av OLAF enligt
artikel 280 i fördraget och den rapport som ut arbetats enligt artikel 17.3 i förordning nr
1150/00 av generaldirektoratet för budget.
För 2001 noterar kommissionen med tillfredsställe lse att alla medlem sstater har bemödat
sig att lämna de nödvändiga upplysning arna inom den angivna tidsramen.
Dessutom antog kommissionen beslut C( 2002) 416 slutligt av den 13 mars 2002
53 för att
ytterligare förenkla anmälningsförfa randena för bakgrundsinformation.
Utgifter
För att säkerställa snabb och tillförlitlig kommunikation har kommissionen inrättat ett
särskilt system för anmälningar av oegentligh eter enligt förordningarna (EG) nr 595/91, nr
1681/94 och 1831/94 för säker sänding i elektr onisk form via AFIS -nätet (nät för
bedrägeribekämpningsinformation). Dessa anmälningar skall lagras så att de är tillgängligaoch kan utnyttjas så mycket som möjligt av både medlemsstaterna och kommissionenstjänstegrenar.
                                                
52Nedanstående tabell togs fram på grundval av de anmälningar som har rapporterats digitalt via AFIS-nätet (nät
för bedrägeribekämpningsinformation), eftersom det analyserade området "definition av oegentligheten" enbartär tillgängligt i det formatet. Följaktligen visas enbart de medlemsstater i tabellen som har använt AFIS-nätetför att rapportera oegentligheter.
53Ändring av beslut 97/245/EG, Euratom av den 20 mars 1997 om fastställande av närmare regler förmedlemsstaternas översändande av viss information till kommissionen inom ramen för systemet med
gemenskapens egna medel.
88Under första halvåret 2001 fick alla medlem sstaterna utbildning i att använda det nya
systemet samt i att anmäla oegentligheter enligt förordning 595/91. Följaktligen borde alla
medlemsstater ha kunnat sända meddelanden i digital form sedan tredje kvartalet 2001.
Vissa medlemsstaten har dock haft problem med övergången till elektroniskkommunikation och efter jämförelser av anmälningar av oegentligheter enligt förordning595/91 står det klart att uppgifterna på sina ställen är bristfälliga.
Vid flera möten i Bryssel i april 2002 uppman ades medlemsstaterna att rapportera de
tekniska svårigheter som upps tått i samband med tillämpningen av förordning nr 595/91
och att bekräfta 2001 års uppgifter elektroni skt. Alla medlemsstaterna uppmanades att
kontrollera och kommentera statis tiken. De svar som inkom i tid har beaktats. Till följd av
att vissa svar inte mottogs i tid (den 18 ap ril 2002) och att en del av meddelandena mottogs
skriftligen var en djupgående analys inte möjlig och resultaten bör beaktas sompreliminära. Ytterligare ansträngningar har dock gjorts för att beakta de insändauppgifterna trots att tidsgränsen hade gått ut oc h följaktligen är alla uppgifter i denna del
av rapporten baserade på information som sträcker sig fram till och med den 15 maj 2002.
Detta gäller såväl anmälningar enligt förordning 595/91 som enligt 1681/94 och 1831/94.
9. SITUATIONEN 2001
Granskningen av de anmälningar som inkom 2001 visar att det totala antalet oegentligheter
som anmälts har minskat i alla sektorer jämfört med år 2001. De tta är särskilt fallet när det
gäller egna medel och jordbruk, men inte i lik a hög grad när det gäller strukturfonderna.
När det gäller beloppen noteras en liknande  minskning. Samtidigt som budgeteffekter till
följd av oegentligheter som avser egna  medel (från 527 miljoner euro till 256 miljoner
euro) och EUGFJ:s garantisektion (från 474 miljoner euro till 141 miljoner euro) harsjunkit kraftigt, har budgeteffekter som avse r strukturfonderna ökat (från 114 miljoner euro
till 201 miljoner euro). I det senare fallet bero r det på kraftigare insatser för att upptäcka
bedrägerier, andra oegentligheter och ärenden som gäller större belopp.
899.1. Traditionella egna medel
Medlemsstaternas årsrapporter (artikel 17.3 i förordning nr 1150/00)
Enligt artikel 17.3 i förordning nr 1150/00 sk all medlemsstaterna inkomma med årliga
uppgifter om tullförvaltningarnas verksamhet (godkända deklarationer,  deklarationer som
lämnats till efterkontroll och an talet anställda). Dessa uppgi fter gör det möjligt att följa
tullverksamhetens utveckling inom EU.
Jämfört med år 2000 har antalet accepterade tulldeklarationer54 ökat under år 2001 (+20,3
%), särskilt i Tyskland, Italie n och Förenade kungariket. Med tanke på de ekonomiska
villkoren är det en förvånande ökning . Antalet kontrollerade  tulldeklarationer55 ökade
däremot med nästan 50 %. De n totala kontrollen steg dock bara med 1,7 % jämfört med
2000, särskilt i Belgien, Tysk land, Grekland och Portugal.
Av följande skäl måste dock effekten av den totala ökningen analyseras försiktigt:
– Det verkar som om vissa medlemsstater alltid uppger det totala  antalet godkända
deklarationer, utan hänsyn till vilken slags tull det gäller (egna medel eller nationellaskatter) och inte nödvändigtvis delar upp deklarationerna i olika kategorier.
– Antalet kontrollerade deklarationer varierar  kraftigt i vissa medlemsstater från ett år
till ett annat. Detta gä ller till exempel Grekland som kontrollerade 246 804
deklarationer 2001, men bara  17 517 deklarationer 2000.
Kommissionen uppmanar åter me dlemsstaterna att inkomma med enhetliga uppgifter som
kan användas för detaljerad analys av varj e medlemsstats verksamhet och mer objektiva
jämförelser av alla medlemsstaternas verksamhet. Medlemsstaterna kommer dock att fåbekräfta uppgifternas objektivitet i Rådgivande kommittén för egna medel.
Totalt sett ligger antalet anställda inom tullsektorn på en relativt stabil nivå. I vissa
medlemsstater, till exempel Grekland, Tysk land, Österrike och särskilt i Förenade
kungariket, minskade detta antal i förhålla nde till år 2000. Dessa medlemsstater kommer
att uppmanas att förklara denna minskning . Antalet anställda som ansvarar för
efterhandskontroll är dock stabilt.
Analys av de uppgifter som medlemsstaterna inkommit med enligt artikel 6.5 i förordning
nr 1150/00 (se bilaga 1)
Enligt artikel 6.5 i förordning nr 1150/00 sk all medlemsstaterna informera kommissionen
om bedrägerier och oegentligheter där beloppen uppgår till mer än 10 000 euro. Dessa
uppgifter gör det möjligt att beskriva utvecklin gen när det gäller att bekämpa bedrägerier
och deras ekonomiska effekter.
                                                
54Antalet accepterade tulldeklarationer 2001 uppgår  till 108 375 105 jämfört med 88 625 612 år 2000.
55Antalet tulldeklarationer som kontrollerats i samband med revisioner kan inte bedömas och därför kan de inte
beaktas här.
90Bedrägerier och andra oe gentligheter som anmälts av medlemsstaterna 1997–2001
(per den 26 april 2002)
(enligt artikel 6.6 i förordning nr 1150/00)
Medlemsstater 1997 1998 1999 2000 2001Utveckling 
ärenden 2000 -
2001Utveckling 
belopp 2000-
2001
B 260 345 294 306 293 -4% 38%
DK 83 133 102 108 67 -38% -48%
D 397 335 496 488 351 -28% -63%
EL 15 12 14 0 10 100% 100%
E 81 73 119 116 134 16% 365%
F 232 216 267 246 215 -13% -41%
IRL 54 63 40 37 35 -5% -20%
I 302 173 288 226 197 -13% 140%
L 4782 0 -100% -100%
NL 466 305 205 264 205 -22% -65%
A 81 163 87 89 98 10% 118%
P 16 18 14 19 11 -42% 30%
FIN 36 42 36 36 20 -44% 96%
S 46 98 66 17 18 6% 122%
UK 481 499 534 496 192 -61% -91%
TOTALT 2.554 2.482 2.570 2.450 1.846 -25% -51%
Totalt mottog kommissionen 20 452  anmälningar (anmälningar och uppdateringar) under
perioden 1989–2001 (uppdaterat den 26 april 2002).56 Enbart för år 2001 inkom 1 846
meddelanden från medlemsstat erna. I tabellen ovan visa s utvecklingen vad gäller
anmälningar av bedrägerier och oegentligheter från 1997–2001.
Det finns två framträdande tendenser. I re na siffror har antalet bedrägerier och
oegentligheter fortsatt att min ska sedan 1997, liksom antalet be drägerier och oegentligheter
under 2001 (1 846 meddelanden) som i genom snitt minskar med 25 % jämfört med 2000
(2 124 meddelanden).
Nedgången är särskilt kraftig i Förenade kun gariket (-61 %) vilket i huvudsak beror på att
ett speciellt ärende har kunnat avslutas. Kraf tiga minskningar uppvisas även i Finland (-44
%), Tyskland (-28 %), Nederländerna (-22 %),  Portugal (-42 %) och Danmark (-38 %).
Vissa tullkontrollers nya inriktning mot andra verksamhetsområden (till exempel
bekämpning av terrorism) kan de lvis förklara denna utveckling.
Medlemsstaterna skall dock öv ervaka gemenskapens resurser lika noggrant som de
övervakar de nationella resurserna. Koncentr ation av tullkontrollerna till andra områden får
inte ske på bekostnad av gemenskapens egna medel. Medlemsstaterna kommer att
uppmanas att förklara skälen till denna ut veckling vid möte me d Rådgivande kommittén
för egna medel.
                                                
56Ovanstående tabell utarbetades på grundval av medlemsst aternas uppgifter. Begreppet bedrägerier tolkas inte
på samma sätt av alla medlemsstater. Detta beror på att konventionen om skydd av Europeiska gemenskapens
finansiella intressen, som innehåller en definition av be greppet, ännu inte har ratificerats av alla nationella
parlament. I vissa medlemsstater kan ett brott mot gemenskapslagstiftningen inte tolkas som bedrägeri så längesom domstolen inte har antagit de slutliga bestämmelserna. I andra medlemsstater kan däremot de operativaenheterna fastställa denna typ av överträdelser själva under utredningarna. Därför rekommenderarkommissionen att bara de totala uppgifterna, som inbegriper både begreppen bedrägerier och oegentligheter,
skall användas för analysändamål.
91Den totala nedgången när det gäller de fastställda beloppen  (se bilaga 7) är proportionellt
sett större än nedgången i antalet ärenden. De  fastställda beloppen går tillbaka till de nivåer
som noterades 1998 och 1999. Nedgången 2001 är my cket kraftig (-51 %) i förhållande till
2000 – ett år då de fastst ällda beloppen fördubblades jämfört med 1998 och 1999. Denna
variation beror naturligtvis på att antalet ärenden har minskat, att ärendet som gällermejeriprodukter från Nya Zeeland
57 (som bara svarar för 0,5 % av de fastställda beloppen
2001 jämfört med 55,66 % 2000) oc h ärendet som berör cigaretter har haft mindre
betydelse.
En betydande ökning av de fastställda be loppen noterades huvudsakligen i Spanien (+365
%), Italien (+140 % beroende på ärenden som rör bananimport), Österrike (+118 %),
Sverige (+122 %) och Finland (+96 %). Dessa belopp har däremot minskat avsevärt i
Tyskland, Nederländerna, Frankrike och Förenade kungariket. Med hänsyn till dessa
faktorer uppmanas medlemsstaterna  att ange skälen till underskottet.
De återkrävda beloppen minskade 2001 (40 342 543 euro, se bilaga 7) jämfört med 2000
(86 101 574 euro). Nivån på de totala genomsn ittliga återkrävda belopp en är förhållandevis
stabil (15,7 % år 2001 jämfört med 16,3 % år  2002). Betydande ökningar har noterats i
Danmark, Tyskland, Frankrike, Nederländern a och Finland, medan kraftiga minskningar
uppvisas i Grekland, Irland, Sverige, Före nade kungariket och Portugal. Nivån på
återvinningen varierar kraftigt från en medlemsstat till en annan, särskilt med hänsyn till denationella förfarandena. Därför är det inte möjligt att bedöma medlemsstaternasnoggrannhet.
Kommissionen välkomnar medlem sstaternas ansträngningar vad gäller tidsgränser och
kvaliteten på den informa tion som inkommit för 2001. Medlemsstaternas uppgifter
kommer att ligga till grund för riskanalys och utformning av mål för kommissionens
kontroller.
Totalt sett bekräftar 2001 års resultat de allmänn a tendenser som kunnat observeras under
tidigare år. Vissa slutsatser kräver dock förklaringar från medlemsstaterna. I detta
sammanhang är kommissionen förvånad över den klara ökningen av antalet deklarationer i
förhållande till den parallella minskningen av antalet anmälda bedrägerier ochoegentligheter. Dessa frågor kommer att diskuteras vid nästa möte med Rådgivandekommittén för egna medel med utgångspunkt  i ett mer detalje rat arbetsdokument.
9.2. Jordbruksutgifter (EUGFJ:s garantisektion)
År 2001 var ett övergångsår under vilket bedräg erier och oegentligheter för första gången
enligt förordning (EEG) nr 595/91 kunde anmä lan överföras till OLAF elektroniskt eller
digitalt, och inte som tidigare skriftligen. Tyvärr hade vissa medlemsstater problem med
genomförandet av det nya elektroniska systemet, vilket fick till följd att endast en relativtliten del av de anmälningar som inkom 2001 öve rfördes digitalt. I figuren nedan visas hur
meddelandena fördelade sig.
                                                
57Se revisionsrättens särskilda rapport nr 4/98 (EGT C 127, 24.4.1998 och EGT C 191, 18.6.1998).
92Oegentligheter som anmä lts av medlemsstaterna
. digitalt
37%
Skrift-
ligen
63%
Det är inte säkert att det totala antalet elektroniska och skriftliga anmälningar utgör det
totala antalet bedrägerie r och oegentligheter som upptäckts av medlemsstaterna.
Anledningen till detta är att antalet bedrägerie r och övriga oegentligheter som uppdagats av
medlemsstaterna 2001 och effekterna på bud geten har minskat i förhållande till år 2000.
Tendensen under de senaste åren har dock var it en stadig och betydande ökning av antalet
fall. Under 2001 sjönk dock antale t fall med cirka 552, enligt vad som hade anmälts den 15
maj. Nedanstående tabell ger en översikt över antalet fall under de senaste fem åren.
Fall som anmälts av medlemsstaterna
Det är naturligtvis svårt att förklara denna minskning. Det är inte troligt att antalet
bedrägerier och oegentligheter har sjunkit så kr aftigt. En av förklaringarna kan vara att
övergången från skriftliga till digitala meddelanden har fört med sig att inte allaoegentligheter rapporteras.
Det är inte enbart antalet fall som har minskat, utan även det totala beloppet som berörs av
bedrägerier och oegentligheter. Under 2000 uppgick beloppet till cirka 475 miljoner euro050010001500200025003000
1997 1998 1999 2000 2001
93och under 2001 till cirka 141 miljoner euro. I fö rhållande till EUGFJ:s totala utgifter
innebär detta en minskning från 1,18 % till 0,34 %.  I bilaga 3 ges en översikt över antalet
fall, berörda belopp och den procentuella an delen av EUGFJ:s utgifter som berörts under
de senaste fem åren.
9.3. Strukturåtgärder
När det gäller utgifter för strukturåtgärder kan den tendens som fra mhålls i den senaste
årsrapporten bekräftas. Jä mfört med 2000 sjönk an talet fall något, men de budgetmässiga
effekterna fortsatte att öka. Detta kan vara ett resultat av att medlemsstaternasinspektionssystem har förbättrats, både va d gäller antal uppdagade oegentligheter och
medlemsstaternas noggrannhet (se bilagorna 4 och 5).
Även i år gällde majoriteten av de fall som anmälts av medlemsstaterna strukturfonderna
(EUGFJ:s garantisektion, ESF, ERUF och FFU). När det gäller Sammanhållningsfonden
(som uppgår till cirka 3 miljarder euro per år) var det bara Grekland, av de fyrastödmottagande länderna (EL, E, IRL och P), som anmälde fyra fall av bedrägerier eller
oegentligheter (som berörde cirka 2,429 miljoner euro). Att döma av det totala antalet
anmälda fall var det ännu en gång Social fonden som drabbades hårdast under 2001 (694
rapporterade fall), meda n det i monetära termer var Regionalfonden som uppvisade den
högsta nivån vad gäller bedrägerier och oegentligheter (mer än 102 miljoner euro).
Analysen av tendenserna i medlemsstaterna  under tidigare år bekräftades även under 2001.
Nederländerna (endast fall som berörde Social fonden) och Frankrike anmälde flest antal
fall. När det gällde beloppen skilde sig Irland åter från de andra me dlemsstaterna med ett
mycket begränsat antal fall (lägre än året innan) till betydande be lopp som berörde medel
från ERUF, dvs. totalt 41 fall som uppgick till mer än 31 miljoner euro.
949.4. Ärenden som utreds av OLAF
I regel inleder OLAF en utredning när man misstänker bedrägeri, förutom när det gäller
direkta utgifter, där OLAF handlägger a lla oegentligheter och har huvudansvaret för
utredningarna. De nationella  rättsliga myndigheterna genomför utredningen för att
fastställa vilket slags oegentligheter det rör sig om. Beloppen fastställs när OLAF:s
utredning är klar och överlämnad för uppfö ljning. De avslutade fallens effekter på
budgeten måste dock bekräftas eftersom det bara rör sig om en preliminär bedömning  av
de behöriga nationella myndigheterna som däre fter skall lämna en ansökan om återvinning
till berörda personer (förutom när det gäller direkta utgifter).
Under 2001 inledde OLAF 381 nya fall som, en ligt preliminära bedömningar, i de flesta
fall rör sig om brott.58 Det totala antalet fall i den första tabellen visar att
bedrägeribekämpningen ligger på en hö gre nivå än under 2000 (328 nya fall). Fallen
fördelar sig över gemenskapspolitikens olika områden. En detaljerad redogörelse överutredningarna ges i byråns verksamhetsrapport enligt artikel 12 i Europaparlamentets och
rådets förordning (EG) nr 1073/1999.
59
Budgetområde Nya ärenden 2001
Traditionella egna medel 74
EUGFJ TOTALT 105
- Handel med jordbruksprodukter
/Exportsubventioner70
- Subventioner och direkt stöd 35
Strukturåtgärder 66
Direkta utgifter
Inre politik (utgifter) 37
Externa åtgärder 66
Interna ärenden 33
Totalt 381
                                                
58Det är möjligt att medlemsstaterna också har inbegripit vissa av dessa fall i sina anmälningar.
59Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/99 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av
Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF), (EGT L 136, 31.5.1999).
95I den andra tabellen visas avslutade fall unde r 2001 och deras effekter på gemenskapens
budget. Under utredningarnas gång görs ingen bedömning av budgeteffekterna för att intelämna några uppgifter som ibland kan ha förä ndrats kraftigt när utredningarna avslutas.
Följaktligen ger inte uppgifterna  nedan och i bilaga 6 någon fullständig bild av den totala
bedrägeribekämpningen som har effekter  på gemenskapens budget, de nationella
budgetarna eller enskild a institutioners budgetar.
Budget område Antal
avslutade
ärendenBelopp i euro % av
sektorns
budget60
Traditionella egna medel 98 276 154 658 0,02
EUGFJ TOTALT 364 198 500 000 0,47
– Handel med jordbruksprodukter
/Exportsubventioner281 190 000 000
– Subventioner och stöd 83 8 500 000
Strukturåtgärder 66 47 530 187 0,12
Direkta utgifter
Inre politik (utgifter) 52 13 901 214 0,21
Externa åtgärder 70 7 768 308 0,16
Interna ärenden 13 20 878 599
Totalt 663 564 732 966
När det gäller traditionella egna medel (tullar och antidumpningstullar) inleddes 74 nya
ärenden 2001. Antalet avslutade fall uppgick  till 98 och de uppskatta de budgeteffekterna
uppgår till 276,15 miljoner euro.
Inom jordbruksområdet inleddes 105 nya ut redningar 2001 (70 som berör handel med
jordbruksprodukter och 35 som berör jordbr ukssubventioner och direkt stöd) som
fortfarande pågick i slutet av rapporter ingsperioden. 364 ärenden som uppgick till 198,5
miljoner euro avslutades officiellt. Hälften av dessa utredningar överlämnades tillmedlemsstaterna för uppföljning, eftersom OLAF ansåg att medlemsstaterna hade bäst
möjligheter att undersöka de berörda ärendena . En annan betydande andel ärenden ansågs
efter noggranna bedömningar inte kräva nå gon formell utredning. Under 2001 fortsatte
OLAF även sitt arbete med de ärenden som inleddes före 2001 och som fortfarande pågick
när denna rapport utarbetade s, till exempel en utredning  om flera medlemsstaters
bananimport med hjälp av fa lska importlicenser (som uppgår till 155 miljoner euro), den
spanska linutredningen (som uppgår till 100 miljo ner euro och för närvarande genomgår
                                                
60Procentuell andel av 2001 års åtagandebemyndiganden i gemenskapens budget som berör varje budgetområde.
Genomförande per den 17 april 2002.
96kommissionens förfarande för avslutning av räkenskaperna) och olika utredningar om
mjölkkvoter i medlemsstaterna (som  uppgår till minst 10 miljoner euro).
När det gäller strukturfonderna inleddes 66 nya utredningar, av vilka 84 % berörde ERUF
och ESF. Gränsöverskridande och ekonomis kt omfattande ärende n samt ärenden med
långtgående rättsliga följder har priorite rats. Under samma period avslutades 66
utredningar,61 av vilka 90 % gällde ERUF. De flesta utredningar av misstänkta bedrägerier
gäller oriktig fakturering och falska utgiftsd eklarationer. Särskilda problem har upptäckts
vad gäller offentlig upphandling. OLAF ökade sina ansträngning ar för att slå vakt om ett
nära samarbete med sina naturliga partner, dvs. de nationella (administrativa och rättsliga)
förvaltningarna och de berörda kommissionsavdelningarna.
Inom direkta utgifter skiljer man mellan inre politik (till exempel utbildning och
forskning), externt stöd och korruptionsär enden. Inom detta område, som i huvudsak
förvaltas av kommissionen, inledde OLAF  136 nya utredningar och avslutade 135
utredningar. Hälften av dessa  ärenden gällde externt stöd (PHARE, TACIS, program för
utvecklingsstöd etc.). Dessutom gällde en fjär dedel av de nya utredningarna bekämpning
av korruption, vilket visar vilken vikt kommissionen och OLAF fäster vid kontrollen på
detta känsliga område.
De 135 avlutade utredningarna gällde bel opp som uppgick till cirka 42,5 miljoner euro (se
bilaga 6). De externa åtgärderna utgör åter mer än 50 % av det totala beloppet. Det högsta
beloppet gäller dock inre po litik och korruptionsärenden.
                                                
61Detta innefattar inte ärenden som avvisats därför att byrån efter noggranna undersökningar funnit att
gemenskapens ekonomiska intressen inte riskerades eller att källorna inte var tillförlitliga.
9710. SÄRSKILD ANALYS
10.1. Traditionella egna medel
När det gäller fördelningen av bedrägerier oc h oegentligheter per tullförfarande  visar
uppgifterna från 2001 att bedrägerierna påverkar  den fria rörligheten (73,4 % av fallen och
82,3 % av de fastställda beloppen). När de t gäller antalet fall bör det noteras att
bedrägerierna också påverkar transite ringsförfaranden och passiv förädling.
Den detaljerade fördelningen av fastställda bedrägerier och oegentligheter per typ av
bedrägeri inom ramen för den fria rö rligheten visar a tt andelen fall under övriga
oegentligheter  ökar och utgör 49,1 % av antalet fall oc h 73,6 % av det fastställda beloppet.
Det faktum att uppgifterna är oklara, vilket  redan betonats under tidigare år, försvårar
naturligtvis analysen. Med hänsyn till detta förbehåll är dock bedrägerinivån hög när detgäller felaktiga varubeskrivningar (28,8 % av fallen och 15,1 % av de t totala beloppet).
Analysen av de tillgängliga uppgifterna visar också bedrägeriernas effekt per varuslag .
Under 2001 var effekten mycket kraftig när det gäller cigaretter och ris, särskilt vad gäller
antalet fall. När det gäller fa stställda belopp är effekten särskilt betydande vad gäller
bananer. När det gäller fördelningen av bedrägerier och oegentli gheter per ursprungsland
bekräftar 2001 års tendens de tidigare årens utv eckling, dvs. effekten är särskilt kraftig vad
gäller varor från USA och Kina.
10.2. Jordbruksutgifter (EUGFJ:s garantisektion)
Det är svårt att göra en djupgående analys innan det är säkerat att alla de fall som
uppdagats under 2001 har anmälts. Därför är det fö r tidigt att dra alltför  många slutsatser,
men vissa faktum ka n redan fastställas.
Typ av oegentligheter
98FELAKTIG 
PRODUKTIONSDEKLARATION
11%FELAKTIG ELLER 
FÖRFALSKAD ANSÖKAN OM 
STÖD
17%
FELAKTIGT 
URSPRUNGSLAND
9%
PROJEKTET EJ GENOMFÖRT 
ENLIGT FÖRESKRIVNA 
REGLER
7%
FELAKTIG BESKRIVNING AV 
BOLAGET
6%OEGENTLIG NEDLÄGGNING, 
FÖRSÄLJNING ELLER 
NEDSKÄRNING
6%DEKLARATION SAKNAS 
ELLER SENT INLÄMNAD
5%EJ STÖDBERÄTTIGAD VARA
3%FELAKTIG DEKLARATION
3%ÖVRIGA
33%
För det första berör de anmälda fallen alla möjliga slag av bedrägerier och oegentligheter. I
tabellen nedan ges en översyn av de olika slagen av bedrägerier och oegentligheter och deprocentuella andelarna.
Liksom år 2000 står det klart att flest anmälningar kommer från Tyskland, Spanien,
Frankrike och Förenade Kungariket (se bilaga  2), men Italien kommer på femte plats med
mer än 163 fall. I monetära termer är Italie n det land som anmälde mest bedrägerier och
oegentligheter, dvs. till ett be lopp som uppgår till mer än 45 miljoner euro, följt av Spanien
som har rapporterat ett totalt belopp på mer än 30 miljoner eu ro. Italien står för nästan en
tredjedel mer än hälften av det totala beloppet som rör oegentligheter.
10.3. Strukturåtgärder
Följande tabeller avser ra pporterade oegentligheter.
De vanligast förekommande typerna av oegentligheter
999 Andra oegentligheter 339 74 405 978 219 487
325 Ej stödberättigade utgifter 316 34 071 194 107 820
210 Styrkande handlingar saknas eller är ofullständiga 170 10 126 475 59 567
612Underlåtenhet att uppfylla andra förordningar eller 
kontraktsvillkor 10713 289 780 124 204
102 Inkorrekt bokföring 79 16 091 043 203 684
831 Överfinansiering 73 3 994 668 54 721
811 Projektet ofullständigt genomfört 67 8 991 222 134 197
812 Projektet ej genomfört enl. föreskrivna regler 58 1 573 023 27 121
211 Inkorrekta styrkande handlingar 43 9 702 371 225 637
Resten av koderna 383 93 293 138 243 585
I den första tabellen visas den vanligaste type n av oegentligheter , samt preliminära berörda
belopp och preliminära genomsnittliga belopp.
99På grund av rapporteringsmetoden kan ett enskilt fall bestå av mer än en typ av
oegentlighet. Eftersom tabellens syfte är att visa hur ofta de olika typerna av oegentligheterförekommer leder beräkningen till en viss snedvridning av det verkliga totala resultatet.
62
De exakta totala beloppen anges i bilagorna 4 och 5.
                                                
62Därför har raden med totala belopp uteslutits. Detta måste även framhållas när det gäller kolumnerna med
"preliminära berörda belopp" och "preliminära genomsnittliga belopp". Värdena i dessa båda kolumner är
endast virtuella.
100I nedanstående figur visas uppgifterna grafiskt:
Ej stödberättigade 
utgifter
(325)
19%Inkorrekt 
bokföring
(102)
5%
Projektet 
ofullständigt 
genomfört
(811)
4% Projektet ej 
genomfört enl. 
föreskrivna regler
(812)
4%Inkorrekta 
styrkande 
handlingar
(211)
3%Resten av 
koderna
23%Styrkande 
handlingar 
saknas eller är 
ofullständiga
(210)
10%Andra 
oegentligheter
(999)
21%
Underlåtenhet att 
uppfylla andra 
oegentligheter 
eller 
kontraktsvillkor
(612)
7%Överfinansiering 
(831)
4%
I nästa tabell63 och figur anges de oegentligheter som utgör störst  risk med avseende på det
totala beloppet . Genom att jämföra dessa uppgifter  med ovanstående kan man observera
att den typ av oegentlighet som dyker upp fl est gånger och som utgör störst risk för
gemenskapens finansiella in tressen är oegentligheter av typen "Ej stödberättigande
utgifter".
De oegentligheter som utgör störst risk med avseende på preliminära berörda belopp
Koder Typ av oegentlighetPreliminära 
genomsnittliga 
beloppAntalPreliminära 
berörda 
belopp
999 Andra oegentligheter 74 405 978 339 219 487
325 Ej stödberättigade utgifter 34 071 194 316 107 820
207Inkorrekt eller ofullständig 
ansökan om stöd 19 432 467 28 694 017
102 Inkorrekt bokföring 16 091 043 79 203 684
213 Falska styrkande handlingar 15 466 563 40 386 664
810 Projektet ej genomfört 14 090 878 31 454 544
612Underlåtenhet att uppfylla andra 
förordnings- eller kontraktsvillkor 13 289 780 107 124 204
299Andra falla av oegentligheter 
avseende handlingarna 11 124 250 25 444 970
211 Inkorrekta styrkande handlingar 9 847 896 43 229 021
Resten av koderna 57 718 843 627 92 056
.
Inkorrekt eller 
ofullständig 
ansökan om stöd
(207)
7%Projektet ej 
genomfört
(810)
5%
Andra 
oegentligheter
(999)
28%Andra fall av 
oegentligheter 
avseende 
handlingarna
(299)
4%
Resten av koderna
22%Underlåtenhet att 
uppfylla andra 
förordnings- eller 
kontraktsvillkor
(612)
5%
Ej 
stödberättigande 
utgifter
(325)
13%Falska styrkande 
handlingar
(213)
6%Inkorrekt bokföring
(102)
6%Inkorrekta 
styrkande 
handlingar
(211)
4%
                                                
63Se fotnot 12. Summan av "preliminära berörda belopp" överensstämmer inte med beloppen i bilagorna 4 och 5.
101Nedanstående tabell visar samma uppgifter som ovan, men med avseende på "preliminära
genomsnittliga belopp".64
Koder Typ av oegentlighetPreliminära 
genomsnittli
ga beloppAntalPreliminära 
berörda 
belopp
207 Inkorrekt eller ofullständig ansökan om stöd 694 017 28 19 432 467
103 Falsk bokföring 532 682 10 5 326 816
810 Projektet ej genomfört 454 544 31 14 090 878
299Andra fall av oegentligheter avseende handlingarna 444 970 25 11 124 250
614Överträdelse av regler för offentlig upphandling 432 567 11 4 758 241
213 Falska styrkande handlingar 386 664 40 15 466 563
402 Icke-existerande handlingar 356 569 6 2 139 411211 Inkorrekta stykrande handlingar 225 637 43 9 702 371
999
Andra oegentligheter 219 487 339 74 405 978
Resten av koderna 90 419 1102 99 642 140
.Andra fall av 
oegentligheter 
avseende handlingar
(299)
12%Resten av koderna
2%
Överträdelse av regler 
för offentlig 
upphandling
(614)
11%Inkorrekt ell e
ofllständig ans ö
om stöd
(207)
18%Falska styrkande 
handlingar
(103)
14%Projektet ej genomfört
(810)
12%Andra oegentligheter
(999)
6%Falska styrkande 
handlingar
(213)
10%Icke-existerande 
företag
(402)
9%Inkorrekta styrkande 
handlingar
(211)
6%
                                                
64Se föregående fotnot.
102En granskning av de tre tabellerna visar att ka tegorin "999 – Andra oegentligheter" har haft stor
effekt när det gäller den övergripande bedömninge n. I denna kategori rappor teras de oegentligheter
som inte passar in under någon annan beskrivning i systemet.
Dessa oegentligheters betydelse verkar dock något överdriven. Om det fanns mer exakta uppgifter
skulle detta underlä tta tolkningen av statistiken avsevärt.
I följande tabell finns en fullständig lista över me toder för att avslöja oegentligheter för år 2001
samt totalt belopp per me tod och det genomsnittliga beloppet per metod.65
KodMetoder för att avslöja 
oegentligheterAntalBerörda 
beloppGenomsnitt
101 Nationell administrativ och finansiell kontroll 163 48 388 087 296 859
104 Nationell skattekontroll 64 17 359 742 271 246107 Rättsliga utredningar 61 50 724 814 831 554
111 Gemensamma kontroller 18 2 517 015 139 834
162 Gemensamma kontroller 2 53 547 26 773170 Gemenskapskontroll 6 17 208 220 2 868 037199 Övriga kontroller 12 1 567 931 130 661202 Produktkontroll 1 107 699 107 699206 Dokumentkontroll 128 39 402 423 307 831207 Räkenskapskontroll 52 5 114 900 98 363209 Kontroll av företagets lokaler 494 46 870 125 94 879
220 Fysisk varukontroll 1 58 003 58 003
230Kontroll på plats av projektets 
genomförande 77 30 402 323 394 835
301 Spontant erkännande 12 264 187 22 016302 Privata avslöjanden 7 24 056 053 3 436 579303 Klagomål 7 215 980 30 854307 Rutiner 6 823 740 137 290316 Uppgifter som publicerats i media 5 284 464 56 893320 Efterhandskontroll 15 336 702 22 447
330 Förhandskontroll 1 136 530 136 530
999 Andra uppgifter 212 12 922 531 60 955
Övriga 22 553 678 25 167
Metoder för att avslöja oegentligheter
Privata avslöjanden ledde till sju fall i fyra länder (F, I, D, EL). I praktiken skulle det
genomsnittliga berörda beloppet under denna rubr ik ha varit det lägs ta i tabellen, men på
grund av ett enskilt fall i Italien som berör me r än 23 miljoner euro, är detta beloppet det
högsta i ovanstående tabell.
                                                
65Notera att mer än en metod för att avslöja oegentligheter kan hänföra sig till ett enskilt fall. När flera metoder
har varit aktuella har samtliga beaktats. Således överensstämmer inte heller här kolumnen med berörda belopp
med de belopp som rapporterats i bilagorna 4 och 5.
10311. EKONOMISK UPPFÖLJNING
11.1. Traditionella egna medel
I artikel 8 i beslut 2000/597/EG, Euratom66 om egna medel anges att medlemsstaterna skall
uppbära traditionella egna mede l (se bilaga 7). Kommissionen övervakar medlemsstaternas
uppdrag för att säkerställa att resurserna återkrävs i enlighet med gemenskapens
bestämmelser inom tullområdet  och det ekonomiska området67. Därför har kommissionen
utarbetat en strategi för övergripande övervakning68 som gör det möjligt att utvärdera
medlemsstaternas åtgärder och anta korrigerande åtgärder.
Strategin består av följande tre huvudprinc iper: en stickprovsundersökning av pågående
fall, ett avskrivningsförfarande för egna me del som överstiger 10 000 euro och som anses
omöjliga att återkräva samt genomfö rande av principen om ekonomiskt  ansvar för vissa fel
som begåtts av de nationella förvaltningarna.
Stickprovsundersökning  
Sedan år 2000 härrör de uppgifter som insa mlats enligt artikel 17.3 i förordning nr
1150/2000 i rapporten om skydd av Europeiska  unionens finansie lla intressen från
"Provgrupp A", eftersom bakgrundsinformati onen är likartad. De olika aspekterna på
tullverksamhet presenteras och diskuteras dock i Rådgivande kommittén för egna medel pågrundval av ett mer tekniskt ar betsdokument för medlemsstaterna.
Med hänsyn till den senaste utvecklingen av EG-domstolens rättspraxis och eftersom de
relevanta uppgifterna kom in från medlemsstaterna inom en rimlig tidsfrist beslutadekommissionen att utarbeta en "Provgrupp B 2002"
69 som skall offentliggöras 2003.
Kontrollen av de fall som inte uppfyller kr aven för Provgrupp B, men som fortfarande är
av intresse för övervakningen av återvinni ngen, kommer att utvidgas och omfatta ett
tjugotal ärenden.
AvskrivningsförfarandetMedlemsstaterna har vidtagit nödvändiga åt gärder för att tillha ndahålla kommissionen
traditionella egna medel, utom i de fall där återvinning är omöjlig av skäl som inte kantillskrivas medlemsstaterna. Fall som skall skrivas av (som uppgår till mer än 10 000 euro)
rapporteras till kommissionen för kontroll. Om medlemsstaterna har uppfyllt kraven på
noggrannhet när det gäller att återvinna bel oppet enligt gemenskapslagstiftningen och
nationell lagstiftning kan undantaget godtas. Om  det inte kan godtas hålls medlemsstaten
ekonomiskt ansvarig enligt artikel 8 i besl ut 2000/597 och artiklarna 2 och 17 i förordning
nr 1150/00.
                                                
66Tullkodex för gemenskapen, beslut 76 ... Rådets be slut 2000/597/EG, Euratom av den 29 september 2000
(EGT L 253, 7.10.2000) som trädde ikraft den 1 mars 2002. En ändring av förordning nr 1150/2000 håller påatt granskas för att beakta bestämmelserna i beslutet.
67Tullkodex för gemenskapen, rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 (EGT L 302,19.10.1992), beslut 2000/597/EG, Euratom och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/00 av den 22 maj
2000 (EGT L 130, 31.5.2000).
68För en detaljerad beskrivning av denna strategi se Årsrapport 2000 om skydd av gemenskapens finansiellaintressen och bedrägeribekämpning.
69Denna rapport kommer efter Provgrupp B94 som publicerades den 9 juni 1997 (KOM(97) 259 slutlig) och
Provgrupp B98 som offentliggjordes den 21 april 1999 (KOM(99) 160 slutlig).
104Granskning av medlemsstaternas återvinning är en mycket effektiv åtgärd för att de
nationella förvaltningarna skall se allvarligare på återvinningen, eftersom de hållsekonomiskt ansvariga för fall som inte åter vinns. Dessutom utgör analysen av ärenden
enligt artikel 17.2 i förordning nr 1150/2000 en  möjlighet för kommissionen att göra vissa
iakttagelser när det gäller fastställande av egna medel, det sätt på vilket de separataräkenskaperna förs och de nationella bestämmelsernas överensstämmelse med
gemenskapslagstiftningen.
För att få en mer precis och objektiv bild av  villkoren för utebliven återvinning ändrade
kommissionen bilaga 6 i beslutet av den 20 mars 1997.
70 Ändringen antogs av
kommissionen den 13 mars 2002 ((C(2002) 416 slutlig).
Under 2001 inkom 12 ansökningar om avsk rivning som uppgick till ett belopp av 2 434
780,85  euro från sex medlemsstater (S, NL, UK, P,  F, E) enligt artikel 17.2 i förordning nr
1150/2000. Totalt 109 fall kontrollerades under 2001. Se nedanstående tabell.
Kommissionens stånd punkt Antal fall % av antal fall Belopp i euro % av belo pp
Undantag beviljat  48.50 44.50 7 875 024.78 37.90
Kompletterande info begärd 8 7.35 3 655 873.63 17.60
Oriktig 32 29.35 3 578 622 50 17.25
Avslag  20.50 18.80 5 659 535 01 27.25
Totalt 109 fall 100 % 20 769 055.92 100 %
Medlemsstaternas ekonomiska ansvar för administrativa fel
Enligt artikel 8 i rådets beslut 2000/597/EG, Euratom skall medlem sstaterna säkerställa
uppbörd av traditionella egna medel (se bilaga 7). Medlemsstaterna ersätts för detta ansvar
(med 25 % av de insamlade medlen ) och för att uppnå sund och effektiv förvaltning av
offentliga medel hålls medlem sstaterna ekonomiskt ansvarig a för bristande noggrannhet
som leder till att resurser går förlorade. Enligt detta synsätt håller kommissionenförvaltningarna ekonomiskt ansvariga för deras egna fel.
71
År 2001 kännetecknades huvudsakligen av  att vissa medlemsstater blev mer medvetna  om
principen om ekonomiskt ansvar för administr ativa fel. Därför har Förenade kungariket,
Österrike och Italien tillhanda hållit gemenskapens budget de  egna medel som inte kunde
återvinnas på grund av de ansv ariga nationella förvaltningarn as fel. Frankrike handlade på
samma sätt i början av 2002. Det totala beloppet som de fyra  medlemsstaterna betalat in på
detta sätt uppgår till 7 388 990,12 euro.
Detta bör leda till att vissa medlemsstater, vilkas andel i själva verket kompenseras via den
fjärde resursen, överväger sin ställning med avseende på principen om ekonomiskt ansvar
till följd av fel som begåtts av deras förvaltningar.
                                                
70Beslut 97/245/EG, Euratom av den 20 mars 1997 om fastställande av närmare regler för medlemsstaternas
översändande av viss information till kommissionen inom ramen för systemet för gemenskapens egna medel.
71Till exempel om ett belopp är preskriberat enligt artikel 221.3 i tullkodex för gemenskapen medan allanödvändiga uppgifter för att föra in beloppet i räkenskaperna var kända, eller i fråga om administrativa fel som
inte kan upptäckas av gäldenären (artikel 220.2 b i tullkodexen).
105Totalt inleddes 30 ärenden under 2001  och 48 påminnelser sk ickades. I slutet 2001
uppgick det totala antalet är enden till 91 som omfattade ett ackumulerat belopp exklusive
ränta på 50 933 636 euro.72
Initiativ för bättre skydd av gemenskapens ekonomiska in tressen: ekonomiskt ansvar,
externa aspekter73 och förstärkt administrativt samarbete
Dessutom utvecklar kommissionen principen om externt ekonomisk ansvar för att
kompensera negativa effekter på gemenskapsbudgeten till följd av de nationellamyndigheternas fel som begåtts vid tillämpning av förmånsrätter. Det finns en klausul omekonomiskt ansvar i direktiven om förha ndling om frihandelsavta l mellan gemenskapen
och gulfstaterna och i utkasten till direktiv om förhandlingar med Albanien och länderna iCentral- och Östeuropa.
En liknande princip har genomförts
74 inom området för förstärkt administrativt samarbete.
Den består av en bedrägeribekämpning smekanism som gör det möjligt att upphäva
förmånsrätter eller enskilda åtgärder vid bedrägerier eller systematisk brist påadministrativt samarbete. Denna klausul ingår i alla direktiv som nämnts ovan och skallinföras i samtliga nya avtal med förmånsrätter.
11.2. Utgifter vid EUGFJ:s garantisektion
Sammanlagt handläggs för närvarande över  10 300 fall. De belopp som återstår att
återvinna uppgår till över 2,2 miljarder euro (2 203 659 000 euro – se bilaga 8). Tabellen
nedan ger en översikt av antalet pågående fall totalt.
                                                
72Under punkt 13 i rapporten om gemenskapens egna medel 2001 välkomnas kommissionens åtgärder som
vidtagits när det gäller ekonomiskt ansvar för medlemsstaternas administrativa fel.
73Kommissionen håller på att utveckla den externa aspekten av principen om ekonomiskt ansvar för att fåpartner vid internationella handelsavtal som unionen tr äffat eller kommer att träffa med icke-medlemsländer.
Effekterna av det turkiska TV-beslutet – som antogs av förstainstansrätten den 10 maj 2001 – ledde till ettmeddelande till kommissionen som antogs den 17 juni 2001 där det bland annat uttryckligen föreskrivs dennaprincip skall tillämpas.
74En klausul om förstärkt ekonomiskt samarbete finns numera i associationsavtalet mellan EU och Chile som
ingicks i maj 2002.
106Antal pågående fall totalt
De nya fallen år 2001 gällde över 140 miljone r euro, varav strax över 122 miljoner euro
fortfarande återstår att återvinna. Neda n visas fallen år 2001 samt hur återvinningen
framskrider.
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK
Utestående belopp
 Återvunna belopp
 Återstår att återvinnaM0500100015002000250030003500
B Dk D EL E F Irl I L NL A P FIN S UK
10711.3. Strukturfonderna
När det gäller återvinning av medel från strukturfonderna år 2001 (se bilaga 9) är
situationen följande:
– 22 % av de belopp som drabbats av oegentligheter har återvunnits.
– 14 % håller fortfarande på att behandlas nationellt.
– 64 % återstår att återvinna.
När det gäller strukturfonderna och åtgärder som samfinansieras inom ramen för fleråriga
program är det avgörande skedet i den finansiella övervakningen när programmet avslutas.Programmen för programplaneringsperioden 1994–1999 har precis börjat avslutas. Flera fallsom anmälts enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 1681/94 bör normalt leda till att ansvarsfrihetbeviljas, med undantag för åtgärder som tillfälligt upphört av rättsliga skäl. Resultatet kommeratt framgå av rapporten om budgetåret 2002.
Enligt den nya förordningen (EG) nr 448/2001 skall medlemsstaterna en gång om året
lämna en anmälan till kommissionen av de be lopp som återstår att återvinna. I framtiden
blir det därmed lättare att utföra finansie ll övervakning och att belasta medlemsstaterna
med de belopp som gått förlorade på grund av deras försumlighet.
11.4. Direkta utgifter (inklusive externt stöd)
De direkta utgifterna förvaltas huvudsakligen av kommissionen, och OLAF har ett särskilt
ansvar på området. När OLAF utreder misstänkta bedrägerier eller oegentligheter som avserdirekta utgifter och inte anser det lämpligt att väcka åtal ser byrån till att de berördautanordnande generaldirektoraten får information om avgörande fakta som framkommitunder utredningen eller vid den slutliga avrappor teringen, så att lämpliga säkerhetsåtgärder
kan vidtas och återvinning inledas vid lämplig tidpunkt. OLAF stödjer även detutanordnande generaldirektoratet under den finansiella övervakningen och återvinningengenom rådgivning och ytterligare förklaringar i förekommande fall.
Om OLAF efter utredning däremot anser att åtal  bör väckas eller om saken redan prövas i
rätten, ser byrån till att kommissionen agerar (eller vidtar motsvarande åtgärder enligt detberörda landets lagstiftning)  så att de belopp som fela ktigt betalats ut skall kunna
återvinnas.
Under referensperioden har 23 fall av bedrägerier eller oegentligheter med direkta utgifter
anmälts till uppföljningsenheten. De  flesta fallen är fortfara nde under behandling på grund
av förseningar i de rättsliga förfaranden ( till exempel avseende konkur s) som inletts, varav
en del avser brott. Under perioden har i re ella tal sammanlagt 456 629,12 euro återvunnits.
Många bedrägerier eller oegentligheter gällde otillåtna utgifter, falska eller orimligt högaansökningar om kostnadsersättning eller projekt, varor eller tjänster som inte alls eller bara
skenbart levererats enligt avtal.
108BILAGA 1
TRADITIONELLA EGNA MEDEL
Bedrägerier och andra oegentligh eter som medlemsstaterna anmält75 till kommissionen
Anmälningar under perioden 1998–2001
(uppdaterad 26.4.2002)
Medlemsstat1998
Antal fall1998
Belopp i euro1999
Antal fall1999
Belopp i euro2000
Antal fall2000
Belopp i euro2001
Antal fall2001
Belopp i euro
B 345 10 937 861 294 14 106 286 306 8 608 667 293 11 890 555
DK 133 14 579 458 102 8 423 483 108 9 737 390 67 5 023 409
D 335 25 969 777 496 33 134 340 488 54 489 168 351 20 279 207
EL 12 302 256 14 437 308 0 0 10 44 411
E 73 3 241 814 119 8 315 714 116 10 102 104 134 46 973 494
F 216 14 408 160 267 17 497 607 246 28 529 445 215 16 915 767
IRL 63 1 957 191 40 6 513 598 37 1 763 687 35 1 404 382
I 173 19 575 815 288 16 485 347 226 39 941 191 197 95 758 585
L 7 1 790 387 8 738 581 2 35 620 0 0
NL 305 9 014 326 205 8 925 914 264 13 440 108 205 4 758 162
A 163 7 857 517 87 4 569 400 89 6 577 552 98 14 359 390
P 18 1 315 011 14 546 348 19 1 180 000 11 1 534 849
FIN 42 1 673 759 36 5 104 165 36 1 598 820 20 3 140 752
S 98 8 625 341 66 5 096 843 17 1 139 647 18 2 524 769
UK 499 98 580 201 534 104 233 167 496 349 613 872 192 31 709 277
ANTAL FALL 2 482 219 828 874 2 570 234 128 101 2 450 526 757 271 1 846 256 317 009
                                                
75Medlemsstaterna är skyldiga att anmäla bedrägerier och oegentligheter som avser belopp över 10 000 euro enligt artikel 6.5 i fö rordning nr 1150/00 av den 22 maj 2000.
109BILAGA 2
uppdaterad den 15.5.2002
EUGFJ:s garantisektion
OEGENTLIGHETER SOM MEDLEMSSTATERNA ANMÄLT ENLIGT
FÖRORDNING NR 595/91
2001
(Belopp i tusental euro)
Medlemsstat Antal ärenden Belopp I % av EUGFJ:s
utgifter
B 67 5 717 0.61
DK 60 1 109 0.10
D 451 7 438 0.13
EL 25 13 403 0.51
E 492 30 191 0.47
F 412 10 896 0.12
IRL 88 1 161 0.07
I 163 45 377 0.83
L 2 29 0.10
NL 45 6 442 0.58
A 131 1 864 0.18
P 143 2 153 0.25
FIN 53 910 0.11
S 31 704 0.09
U K 252 13 290 0.34
TOTALT 2415 140 685 0.34
110BILAGA 3
uppdaterad den 15.5.2002
EUGFJ:s garantisektion
OEGENTLIGHETER* SOM MEDLEMSSTATERNA ANMÄLT
ENLIGT FÖRORDNING NR 595/91
1997–2001
(Belopp i tusental euro)
ÅR FALL BELOPP I % AV
BUDGETEN
FÖR OMRÅDETEUGFJ:s UTGIFTER
2001 2415 140 685 0.34 41 866 940
2000 2967 474 562 1.17 40 437 400
1999 2697 232 154 0.59 39 540 800
1998 2412 284 841 0.73 39 132 500
1997 2058 164 884 0.41 40 423 000
* Begreppet "oegentlighet" om fattar bedrägerier. För att e tt beteende sk all betecknas
som bedrägeri, vilket är ett brott,  krävs ett straffrättsligt förfarande.
EUGFJ:s garantisektion
0,000,200,400,600,801,001,201,40
2001 2000 1999 1998 1997ÅrBu
dg
etp
åverk
an
0 0000 5001 0001 5002 0002 5003 0003 500An
tal
fall
I % av budgeten
Fall
111BILAGA 4
uppdaterad den 15.5.2002
STRUKTURFONDERNA
OEGENTLIGHETER SOM MEDLEMSSTATERNA ANMÄLT ENLIGT
FÖRORDNINGARNA NR 1681/94 OCH 1831/94
2001
(Belopp i tusental euro)
Medlemsstat Antal fall Belopp
B 0 0
DK 13 463
D* 164 12 535
EL** 80 6 108
E 80 6 256
F 205 12 114
IRL 55 48 642
I 91 58 792
L 0 0
NL 323 14 207
A 20 617
P 55 9 335
FIN 38 1 038
S 15 246
U K 55 31 199
Totalt 1.194 201 552
* Anmälningarna för fjärde kvartalet har ännu inte lämnats.
** Inklusive fyra anmälningar avseende Sammanhållningsfonden.
112BILAGA 5
uppdaterad den 15.5.2002
STRUKTURFONDERNA
OEGENTLIGHETER* SOM MEDLEMSSTATERNA ANMÄLT ENLIGT
FÖRORDNINGARNA NR 1681/94 OCH 1831/94
1997–2001
(Belopp i tusental euro)
År Antal fall BeloppI % av
budgetenOmrådets budget
totalt
2001 1 194 201 549 0,68% 29 829 680
2000 1 217 114 227 0,45% 25 556 000
1999 698 120 633 0,39% 30 654 450
1998 407 42 838 0,15% 28 365 990
1997 309 57 070 0,22% 26 304 900
* Begreppet "oegentlighet" omfattar bedrägerier. För att ett beteende skall
betecknas som bedrägeri, vilket är ett brott, krävs ett straffrättsligt förfarande.
STRUKTURFONDERNA
0,10%0,20%0,30%0,40%0,50%0,60%0,70%0,80%
2001 2000 1999 1998 1997
År
Budgetpåverkan
0 0000 2000 4000 6000 8001 0001 2001 400Antal fall
Andel av budgeten
Antal fall
113BILAGA 6
uppdaterad den 15.5.2002
DIREKTA UTGIFTER
MISSTÄNKTA BEDRÄGERIER OCH OEGENTLIGHETER SOM UNDERSÖKTS
AV OLAF76
(Belopp i tusental euro)
År Antal fall Belopp I % av
budgetenBudget
totalt
2001 135  42 548 0,35% 12 299 409
2000 148  170 374 1,33% 12 788 618
1999 107  73 300 0,87% 8 425 287
1998 24  11 000 0,09% 11 750 900
1997 41  18 000 0,17% 10 681 600
0,0%0,7%1,5%
2001 2000 1999 1998 1997
Année
Budgetp åverkan
0100200Antal ärenden
%budget nombre de cas I % av budgetenAntal fall
                                                
76Uppgifterna för 2001 omfattar inte samtliga undersökta fall, utan bara de fall som avslutats under
perioden.
114BILAGA 7
TRADITIONELLA EGNA MEDEL
(uppdaterad den 26.4.2002)
(Belopp i euro)
MedlemsstatAntal anmälda
fall år 2001Fastställda
beloppAndel fastställda
belopp inom
EUR-15 totaltGenomsnittliga
belopp per fallÅtervunnet av de
belopp som anmälts
2001Återvunnet i
procent
EUR-15 totaltUngefärlig
återvinningsandel
77
(1) (2) (3) (4) (5) = (3) / (2) (6) (7) (8) = (6) / (3)
B 293 11 890 555 4,6 % 40 582 2 068 940 5,1 % 17,4 %
DK 67 5 023 409 2,0 % 74 976 4 905 480 12,2 % 97,7 %
D 351 20 279 207 7,9 % 57 776 7 744 518 19,2 % 38,2 %
EL 10 44 411 0,0 % 4 441 44 411 0,1 % 100,0 %
E 134 46 973 494 18,3 % 350 548 4 238 717 10,5 % 9,0 %
F 215 16 915 767 6,6 % 78 678 5 171695 12,8 % 30,6 %
IRL 35 1 404 382 0,5 % 40 125 721 505 1,8 % 51,4 %
I 197 95 758 585 37,4 % 486 084 620 584 1,5 % 0,6 %
L 0 0 0,0 % 0 0 0,0 % -
NL 205 4 758 162 1,9 % 23 211 3 530 285 8,8 % 74,2 %
A 98 14 359 390 5,6 % 146 524 1 062 752 2,6 % 7,4 %
P 11 1 534 849 0,6 % 139 532 450 033 1,1 % 29,3 %
FIN 20 3 140 752 1,2 % 157 038 2 978 415 7,4 % 94,8 %
S 18 2 524 769 1,0 % 140 265 1 195 601 3,0 % 47,4 %
UK 192 31 709 277 12,4 % 165 152 5 609 607 13,9 % 17,7 %
EUR-15 1 846 256 317 009 100,0 % 138 850 40 342 543 100,0 % 15,7 %
                                                
77Den ungefärliga återvinningsandelen är inte signifikant eftersom den både efter den nationella återvinningen och de administrat iva eller rättsliga förfarandena.
115BILAGA 8
uppdaterad den 15.5.2002
EUGFJ:s garantisektion
ÅTERVINNING I FALL SOM ANMÄLTS ENLIGT
FÖRORDNING NR 595/91
(Belopp i tusental euro)
Medlemsstat Skall återvinnas
återvinnasSkall återvinnas I rätten * Omöjliga att **
Anmälda fall återvinna
< 2001 2001
B 60 813 2 370 17 580 2 801
DK 7 312 408 0 7 055
D 228 671 6 604 22 582 11 763
EL 36 200 9 648 12 985 5 538
E 153 853 28 644 15 108 38 403
F 59 835 8 783 30 704 1 813
IRL 4 750 755 3 351 201
I 1 392 677 41 661 401 942 14 939
L 7 29 0 0
NL 44 771 6 165 8 673 719
A 3 466 1 570 0 389
P 32 379 2 064 19 477 40
FIN 9 88 0 0
S 233 480 0 0
U K 56 209 13 206 19 558 3 440
TOTALT 2 081 185 122 474 551 960 87 101
* I rätten: rättslig prövning pågår i nationell domstol.** Omöjliga att återvinna: ett form ellt avskrivningsbeslut väntas.
116BILAGA 9
uppdaterad den 15.5.2002
STRUKTURFONDER
ÅTERVINNING I FALL SOM ANMÄLT S ENLIGT FÖRORDNINGARNA NR
1681/94 OCH 1831/94
(Belopp i tusental euro)
Medlemsstat Återstår att återvinna
totalt <2001Återstår att
återvinna 2001
B 845 0
DK 391 139
D 55 516 10 863
EL 12 346 5 695
E 65 550 4 875
F 14 700 4 288
IRL 5 587 525
I 88 836 45 473
L 0 0
NL 1 112 1 256
A 0 102
P 20 023 3 067
FIN 737 448
S 823 48
U K 57 494 25 659
Totalt 323 961 102 438
Obs: De belopp som faktiskt återvinns  kan fördelas om till andra projekt i
pågående program.