SV    SV  
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN 
Bryssel den 25.2.2015  
COM(2015) 58 final 
  
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET
Femte rapporten om uppföljningen av viseringsliberaliseringen för länderna på västra 
Balkan i enlighet med kommissionens uttalande av den 8 november 2010 
(Text av betydelse för EES)  
 
2 RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET 
Femte rapporten om uppföljningen av viseri ngsliberaliseringen för länderna på västra 
Balkan i enlighet med kommissione ns uttalande av den 8 november 2010 
(Text av betydelse för EES) 
1. INLEDNING  
Medborgare i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro  och Serbien, som 
innehar ett biometriskt pass, har sedan decem ber 2009 kunnat resa till EU:s medlemsstater 
(med undantag av Irland och Storbritannien) utan  visering i enlighet med förordning (EG) nr 
539/20011. Medborgare i Albanien och Bosnien och Hercegovina har på samma villkor 
kunnat resa utan visering sedan december 2010. Viseringsfriheten är fortfarande ett av 
huvudresultaten av dessa länders arbe te för att integreras med EU. 
I sitt uttalande av den 8 november 2010 i rå det (rättsliga och inri kes frågor) betonade 
kommissionen att det viseringsfria systemet är beroende av att varje land på västra Balkan 
fortsätter genomföra åtgärderna  i sin färdplan för viseringslib eralisering. För att utvärdera 
hållbarheten i de reformer som det viseringsfria  systemet bygger på ha r kommissionen inrättat 
en mekanism för uppföljning av viseringsliberaliseringen. 
Detta är den femte rapporten om uppföljni ngen av viseringslibera liseringen sedan 2010.2 Den 
innehåller en översikt över uppföljningsmekani smens utveckling, en granskning av hur det 
viseringsfria systemet fungerar och rekommend ationer om reformer som ska förebygga en 
upprepning av de problem som systemet  har varit förenat med sedan 2010. 
2. FÖRSTÄRKT MEKANISM FÖR UPPFÖLJNI NG AV VISERINGSLIBERALISERINGEN  
Dialogen mellan kommissionen och länderna på väst ra Balkan om det viseringsfria systemet 
sker inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen och anslutningsförhandlingarna om kapitlen 23 och 24. Kommissionens tjänst emän besökte Albanien i april 2014, Bosnien 
och Hercegovina i maj, juli och november 2014, f.d. jugoslaviska re publiken Makedonien i 
november 2013, Montenegro i februari, mars, juli och oktober 2014 och Serbien i februari 
2014. Med hjälp av experter från medlemsstat erna undersökte de hur långt reformerna 
avseende det viseringsfria systemet hade kommit och vilken kvalitet de höll. Dessa reformer 
beskrivs närmare i Europeiska kommissionens utvidgningspaket 2014
3. 
I december 2012 började varje land på västra Balkan som omfattas av viseringsfrihet lämna 
regelbunden statistik till kommissionen om migrationsströmmarna till EU. I november 2014 
lämnade de länder som omfattas av viseringsfrih et en uppsättning rapporter som beskrev vilka 
åtgärder som vidtagits fö r att begränsa den irregu ljära migrationen till EU. 
Med hjälp av västra Balkans nätverk för ri skanalys har Frontex hittills utfärdat 
47 varningsrapporter. I Frontex kva rtalsvisa riskanalyser för vä stra Balkan sammanfattas de 
senaste tendenserna i fråga om gränskontroll oc h irreguljär migration fr ån regionen. Europol 
och Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Eas o) ger också varje måna d ut rapporter över 
asyltendenser samt en årsrapport om asyl situationen i EU. Dessa rapporter innehåller 
                                                            
1  Rådets förordning (EG) nr 539/2001. 
2  De tidigare rapporterna har följande beteckningar: SEC(2011) 695, SEC(2011) 1570, COM(2012) 472 
och COM(2013) 836. 
3  COM(2014) 700. 
 
3 förfinade bedömningar av migrationsutvecklinge n när det gäller länderna på västra Balkan 
och av de åtgärder som EU:s medlemsstater och de länder som omfattas av viseringsfrihet 
vidtar för att förhindra asylmissbruk. 
3. HUR DET VISERINGSFRIA SYSTEMET FUNGERADE UNDER 2013  OCH DE FÖRSTA TRE 
KVARTALEN 2014 
3.1. Översikt över utvecklingen 
Antalet asylansökningar  i EU och de till Schengenregel verket associerade länderna från 
medborgare i de fem länder på västra Balkan so m omfattas av viseringsf rihet har ökat stadigt 
sedan viseringsliberaliseringen 2009 oc h nådde 2013 sin högsta nivå med 53  705 ansökningar 
(figur 1).4 Antalet ansökningar de första nio månaderna 2014 var 40  % högre än under de 
första nio månaderna 2013, vilket tyder på a tt alla tidigare rekord kan komma att slås 2014. 
Antalet medborgare i de länder på västra Balkan som omfattas av viseringsfrihet  i 
procent av det totala antalet asylsökande i EU och de till Schengenregelverket associerade länderna har också ökat sedan viseri ngsliberaliseringen. Efter rekordhöga 11,4
 % de första tre 
kvartalen 2012 nådde siffran 10,7  % bara under de första nio månaderna 2014 (figur 2).5 
Tillströmningen av asylsökande från västra Balkan pågår nu året runt , med ”minitoppar” i 
januari, mars och juli 2014 mellan vintertoppa rna i oktober 2013 och oktober 2014 (figur 3). 
Mellan dessa vintertoppar förblev antalet as ylansökningar högt, vilket  innebar att antalet 
ansökningar de första tre kvartalen 2014 var 87  % av det totala anta let under hela 2013. 
Antalet upprepade ansökningar  – dvs. nya ansökningar efter de n första – i procent av det 
totala antalet har också öka t sedan början av 2013 och uppgick i september 2014 till 37  %, 
vilket är nytt rekord (figur 3). Det betyder att nästan 4 av 10 sökande från västra Balkan den 
månaden redan hade lämnat in en asylans ökan i EU och sedan gj orde en ny ansökan. 
Tyskland  är fortfarande den största mottagaren av  asylsökande från de länder på västra 
Balkan som omfattas av vi seringsfrihet (figur 4).6 Tysklands andel av de asylsökande från 
västra Balkan ökade från 12  % 2009 till 75  % de första nio månaderna 2014. Denna utveckling 
fick Tyskland att i september 2014 anta lags tiftning varigenom Serb ien, f.d. jugoslaviska 
republiken Makedonien och Bosnien och Hercegovi na sattes upp på en förteckning över säkra 
ursprungsländer.7 Det är för tidigt att bedöma effekten  av denna åtgärd. I oktober 2014 ökade 
antalet asylansökningar i Tyskland från samtliga  länder på västra Balkan som omfattas av 
viseringsfrihet, vilket tyder på att en ny vint ertillströmning är att vänta. Under tiden låg 
ansökningarna i Sverige kvar på samma nivå. Tysk lands asylreform kan med tiden leda till en 
betydande omfördelning av tillstr ömningen av asylsökande i EU. 
Serbiska medborgare  förblev den största gruppen as ylsökande i EU och de till 
Schengenregelverket associerade länderna från de  länder på västra Balkan som omfattas av 
viseringsfrihet (42  % 2013), men deras regionala andel har minskat sedan 
viseringsliberaliseringen (figur  5). Medborgare i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och 
Albanien stod tillsammans för 21  % av de asylsökande från  västra Balkan 2013, men 
Albaniens andel har ökat stadigt och f.d. j ugoslaviska republiken  Makedoniens andel har 
minskat sedan viseringsliberal iseringen. Medborgare i Bosnie n och Hercegovina utgjorde 
                                                            
4  Källa: Eurostat. 
5  Källa: Eurostat. 
6  Källa: Eurostat. 
7  Gesetz zur Einstufung weiterer Staaten als sichere Herkunftsstaaten und zur Erleichterung des 
Arbeitsmarktzugangs für Asylbewerber und geduldete Ausländer , 5 november 2014. 
 
4 ytterligare 14  % av de asylsökande från västra Balk an 2013, och deras andel har ökat sedan 
viseringsliberaliseringen. Montenegros andel förblev försumbar och låg på 2  % 2013. 
Medborgare i f.d. jugoslavi ska republiken Makedonien  var 2013 mest benägna att söka 
asyl i EU och de till Schengenregelverket associerade länderna, med fem sökande per 1  000 
invånare (figur 6). Albanska medborgare var näst mest benägna, med fyra sökande per 1  000 
invånare. Medborgare i Serbien, Bosnien och He rcegovina och Monteneg ro kom på tredje, 
fjärde respektive femte plats, med tr e, två respektive en sökande per 1  000 invånare. 
Den geografiska kopplingen mellan ursprungs- och destinationsländer  har i större 
utsträckning än tidigare år vridits mot Tyskland (f igur 7). Tidigare sökte sig det stora flertalet 
av de asylsökande från Serbien, f.d. jugosla viska republiken Makedonien och Bosnien och 
Hercegovina till Tyskland, de fl esta ansökningar från albane r lämnades in i Frankrike, 
Sverige, Storbritannien eller Be lgien, och sökande från Monteneg ro sökte sig till Frankrike, 
Luxemburg eller Sverige. 2014 hade Tyskla nd blivit den främsta destinationen för 
medborgare från samtliga länder på västra Balkan. 
Andelen godkända asylansökningar8 i EU och de till Schenge nregelverket associerade 
länderna fortsatte att minska för alla medborgare från  de länder på västra Balkan som 
omfattas av viseringsfrihet, vilk et tyder på att de allra fles ta ansökningar fortfarande var 
ogrundade (figur 8). En viss variation rådde dock 2013 mellan de fem länder som omfattas av 
viseringsfrihet. Andelen godkä nda ansökningar sjönk till 3,7  % för montenegrinska 
medborgare, 2,7  % för serbiska medborgare och 1  % för medborgare från f.d. jugoslaviska 
republiken Makedonien. Samtidigt beviljades 8,1  % av de albanska sökande och 5,9  % av 
medborgarna från Bosnien och Hercegovina internationellt skydd i EU och de till 
Schengenregelverket associerade länderna, vilket tyder på att en något större andel de sökande 
från dessa två länder bedömdes vara berättigade till inte rnationellt skydd. 
Enligt Frontex låg förhållandet mellan ogrundade as ylansökningar och återvändanden  
nära 4:1 hela det senaste året i de fem populäraste medlemsstaterna och till 
Schengenregelverket associerade länderna.9 Det tyder på att medlem sstaterna fortfarande har 
begränsad förmåga att skicka tillbaka personer som inte anses berättigade till internationellt skydd. Metoden för att skicka tillbaka sökand e fortsatte att variera mellan de främsta 
destinationsländerna: Tyskland och Schweiz skickade tillbaka flertalet sökande genom ofrivilligt återvändande (dock in te under vintermånaderna, då Tyskland stoppade ofrivilliga 
återvändanden), medan Belgien, Luxemburg och Sverige valde frivilliga metoder. 
I Frontex årliga riskanalys för vä stra Balkan 2014 identifierades två migrationsrisker  när det 
gäller rörligheten från västra Balkan till EU : den sekundära förflyttn ingen av irreguljära 
migranter som tar sig in i EU över den grekis k-turkiska gränsen och passerar genom västra 
Balkan, och missbruket av EU:s viseringsfria system av medborgare i länderna på västra 
Balkan. Den första risken tog sig främst uttryck i olaglig passage över gröna gränser – 
gränsavsnitt mellan gränsövergångsställen – mellan länderna på västra Balkan och över 
gränser mellan dessa länder och EU. Den andra risken tog sig uttryck i asylmissbruk, olagliga 
vistelser i medlemsstaterna och dokumentförfal skning av medborgare i länderna på västra 
Balkan.
10 
Frontex såg en ökning med 27  % av antalet olagliga gränspassager  över de gröna gränserna 
mellan länderna på västra Balkan och över gränser mellan dessa länder och EU 2013. Av 
                                                            
8  Andelen godkända asylansökningar beräknas som an talet positiva beslut (avseende flyktingstatus, status 
som skyddsbehövande i övrigt eller humanitärt skydd) av det sammanlagda antalet beslut i första instans. 
9  Frontex, Post-Visa Liberalisation Monitoring Mechanism, Report No 46 . 
10  Frontex, Western Balkans Annual Risk Analysis 2014 . 
 
5 omkring 40  000 olagliga gränspassager rörde det sig i 22  000 fall om icke-europeiska 
migranter som passerade genom västra Balkan, och i 18  000 fall om medborgare från västra 
Balkan, inklusive Kosovo.* Hälften av alla upptäckter gjordes vid den serbisk-ungerska 
gränsen, främst under första halvåret 2013. Dett a var sannolikt en följd  av att Ungern under 
första halvåret 2013 upphörde med sin praxis att hålla kvar asylsökande, vilket ledde till en 
exceptionell ökning av antalet olagliga gr änspassager och asylansökningar från 
tredjelandsmedborgare, däribland medborgare från västra Balkan. 
Enligt Frontex ökade antalet upptäckta fall där medborgare från länderna på västra Balkan 
vistades olagligt i EU med 5  %, till 38  300, mellan 2012 och 2013. Medborgare från länder på 
västra Balkan, inklusive Kosovo, utgjorde 11  % av alla upptäckta fall i EU förra året, jämfört 
med 10  % 2012. Medborgare från Albanien, Serbien och Kosovo stod för 42  %, 25  % 
respektive 16  % av de olagliga vistelserna i EU 2013. Mer än hälften av alla upptäckta fall 
rapporterades av Grekland, Tyskland, Frankrike och Ungern. 
Frontex konstaterade också att antalet dokumentförfalskningar  ökade med 18  %  i EU 2013. 
Trots att antalet upptäck ta fall minskade med 14  % 2013 var albanerna fort farande den största 
grupp tredjelandsmedborgare som försökte resa in i EU med falska hand lingar. De utgjorde 
85 % av de medborgare från länder på västra Ba lkan som använde sig av falska handlingar, 
följda av medborgare från Serbien (8  %) och Kosovo (4  %). De vanligaste typerna av falska 
handlingar som användes av albanska re senärer var grekiska och italienska 
identitetshandlingar.  
3.2. Pådrivande faktorer för asylmissbruk och åtgärder mot dem 
De vanligaste pådrivande faktorerna  för asylmissbruket i västra Balkan var fortfarande 
eftersatthet, arbetslöshet, diskriminering, brista nde tillgång till hälso-  och sjukvård, sociala 
förmåner och utbildning och, för albaner, blodsfejd.11 För att ta itu med dessa frågor 
rekommenderade kommissionen förra året att de länder som omfattas av viseringsfrihet ska 
öka det riktade stödet till minor itetsbefolkningar, särskilt ro mer, stärka det operativa 
samarbetet och informationsutbytet med de an gränsande länderna, EU-medlemsstaterna och 
behöriga EU-organ, utreda och lagföra persone r och organisationer so m underlättar irreguljär 
migration, förstärka gränskontrollerna med iakttagande av medborgarnas grundläggande 
rättigheter och organisera informationskampanje r om det viseringsfria systemet. Vart och ett 
av länderna på västra Balkan har vi dtagit åtgärder på dessa områden: 
– Albanien fortsatte att genomföra ett antal ka mpanjer för att informera medborgarna 
om deras rättigheter och skyldigheter inom det viseringsfria systemet. Man gjorde också betydande förbättringar av stödprogrammet för romer, skärpte 
utresekontrollerna och utredde  ett antal personer eller organisationer som underlättar 
irreguljär migration. Albaniens införande av strängare lagstiftn ing, som bara ger 
medborgarna rätt till en enda  namnändring och förbjuder namnändring för personer 
som begått migrationsöverträdelser, ledde enligt Frontex till at t antalet ansökningar 
minskade från nästan 600 i månaden i januari 2013 till omkring 35 i månaden i 
december 2013.
12 
– Bosnien och Hercegovina genomförde flera mediekam panjer för att informera 
medborgarna om deras rättigheter och skyldi gheter inom det viseringsfria systemet, 
                                                            
*  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s 
säkerhetsråds resolution 1244/1999 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos 
självständighetsförklaring. 
11  Dessa frågor beskrivs närmare i Easos Asylum Applicants from the Western Balkans , 2013. I Albanien 
är blodsfejd i praktiken mycket ovanligt, men företeelsen används ändå fortfarande ibland som 
förevändning för asylansökningar. 
12  Frontex, Western Balkans Annual Risk Analysis 2014 . 
 
6 bl.a. i byar där ett stort antal medborga re reste till EU för att lämna in 
asylansökningar. Dessutom hölls en rad möten med företrädare för de största 
destinationsländerna, däribland Tyskland och Sverige, om personer och organisationer som underlättar irre guljär migration. 22 icke godkända 
gränsövergångsställen till Montenegro blockerades, och en handlingsplan för integration av romerna på medellång sikt antogs. Därutöver har två handlingsplaner 
antagits inom ramen för strategin för romerna, en som avser romernas utbildningsbehov och en som specifikt gälle r sysselsättning, bostäder och hälso- och 
sjukvård. Insatserna för a tt tillgodose romernas bostads behov har också stärkts. 
– F.d. jugoslaviska re publiken Makedonien  förbättrade integrationen av den romska 
befolkningsgruppen med avseende på utb ildning, folkbokföring, sysselsättning och 
hälso- och sjukvård. Gemensamma bro ttsbekämpningscenter öppnades tillsammans 
med Serbien och Kosovo, och ett antal ge mensamma patruller organiserades. 
Samarbetet med Frontex förstärktes och e tt informationsutbyte inleddes via Europols 
plattform Siena, och flera personer elle r organisationer som underlättar irreguljär 
migration lagfördes. Enligt Frontex stär kte f.d. jugoslaviska republiken Makedonien 
gränskontrollerna avsevärt, vi lket ledde till att antalet fall där utresa nekades ökade 
med 41
 % 2013.13 
– Montenegro fortsatte att genomföra strikta grän skontroller, bl.a. kontroller vid 
utresa till angränsande länder, och anpassade strategin för integrerad 
gränsförvaltning till EU:s modell. Strafflag stiftningen tillämpades mot personer eller 
organisationer som underlättar irreguljär migration, vilket resulterade i två större 
polisinsatser mot 27 medborgare. Ett operativt  avtal ingicks med Europol. Stipendier 
infördes för romska studenter, och mo ttagningskapaciteten förstärktes för 
asylsökande och irreguljära migranter. 
– Serbien  förstärkte sitt stödprogram  för romerna med avseende på sysselsättning, 
folkbokföring och inflytande för lokala myndi gheter när det gäller so cial integration. 
Man delade ut broschyrer och inrättad e en webbplats med myndighetsinformation 
om medborgarnas rättigheter och skyldighe ter inom det viseringsfria systemet, 
lagförde flera personer elle r organisationer som underlätta r irreguljär migration och 
förbättrade informationsutbytet med de mest drabbade medlemsstaterna och till 
Schengenregelverket associerade länderna.  I Frontex rapport 2014 påpekades också 
att Serbiens strängare gräns kontroller varit framgångsrika.14 
3.3. Attraktionsfaktorer för asylmi ssbruk och åtgärder mot dem 
De viktigaste attraktionsfaktorerna  för asylmissbruket i västra Balkan förblev oförändrade. 
Det rör sig om förekomst av emigrantgrupper i mottagarstaterna, as ylförfarandets längd, 
kontantförmånernas storlek, mö jligheter till tiggeri  eller tillgång till den illegala 
arbetsmarknaden samt kunskap om andelen go dkända asylansökningar i tidigare ärenden. 
2013 gavs flera exempel på hur medlemsstaterna fö rsökte begränsa effekten av dessa faktorer: 
– Ungern  förstärkte gränskontrollerna mot Serbien 2013 och nekade 5  400 serbiska 
medborgare inresa, vilket var 65  % fler än året innan. I nästan tre fjärdedelar av fallen 
nekades inresa till Ungern på grund av för lå nga vistelser, för att försörjningskravet 
inte var uppfyllt eller för att ändamålet me d vistelsen inte kunde uppges. Förra året 
nekade de serbiska gränsmyndigheterna utresa för mer än 6  500 serbiska medborgare 
som inte kunde uppge något ändamål med vistelsen i EU. Sammanlagt stoppade de 
                                                            
13  Frontex, Western Balkans Annual Risk Analysis 2014 . 
14  Frontex, Western Balkans Annual Risk Analysis 2014 . 
 
7 två ländernas gränsmyndigheter inresa ti ll Schengenområdet för nästan 5 av 1  000 
resenärer, en betydligt högre andel än vid något annat avsnitt av EU:s yttre gräns.15 
– Tyskland  reviderade sitt asylförfarande den 29 september 2014 och lade till Bosnien 
och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republ iken Makedonien och Serbien på 
förteckningen över säkra ursprungsländer. Med tanke på att det stora flertalet 
sökande från västra Balkan valde Tyskland som sitt främsta destinationsland 2013 kommer denna lagändring sannolikt att påve rka migrationsströmmarnas fördelning 
på medellång sikt. 
Flera medlemsstater, däribland de största destin ationsländerna i EU med undantag av Sverige, 
har antagit nationell lagstiftning där vissa länder på västra Balkan som omfattas av 
viseringsfrihet betecknas som säkra ursprungsländer , i enlighet med direktivet om 
asylförfaranden: 
– Albanien , vars medborgare främst sökte asyl i Frankrike, Stor britannien, Tyskland, 
Sverige och Belgien 2013, betecknas som et t säkert ursprungsland av Österrike, 
Belgien, Frankrike, Luxe mburg och Storbritannien. 
– Bosnien och Hercegovina , vars medborgare främst sökte asyl i Tyskland, Frankrike, 
Sverige och Schweiz 2013, betecknas som e tt säkert ursprungsland av Österrike, 
Belgien, Tjeckien, Tyskland, Frankrik e, Luxemburg och Storbritannien. 
– F.d. jugoslaviska republiken Makedonien , vars medborgare främst sökte asyl i 
Tyskland, Belgien, Sverige och Frankr ike 2013, betecknas som ett säkert 
ursprungsland av Österrike, Belgien, Tjeck ien, Tyskland, Frankrike, Luxemburg och 
Storbritannien. 
– Montenegro , vars medborgare främst sökte asyl  i Tyskland, Frankrike, Luxemburg 
och Sverige 2013, betecknas som ett säkert ursprungsland av Österrike, Belgien, 
Tjeckien, Frankrike, Luxemburg, Slovakien och Storbritannien.  
– Serbien , vars medborgare främst sökte asyl  i Tyskland, Sverige, Belgien och 
Frankrike 2013, betecknas som ett säkert  ursprungsland av Österrike, Belgien, 
Tjeckien, Tyskland, Frankrike, Luxemburg och Storbritannien.  
Användningen av begreppet säkert ursprungsland bör kombineras med andra åtgärder för att 
begränsa asylmissbruk. Easo har sammanfatta t andra reformer som framgångsrikt har 
begränsat asylmissbruket de senaste åren, med respekt för sökandenas grundläggande 
rättigheter: 
– Besök på hög nivå till de berörda länderna och informationskampanjer via tryckta 
och elektroniska medier, i samarbete med lokala icke-statliga organisationer och 
kommuner, för att upplysa medborgarna om deras rättigheter och skyldigheter i 
samband med viseringsfria resor. 
– Fortsatt operativt samarbete med my ndigheterna i de be rörda länderna. 
– Minskade kontantförmåner, såsom fic kpengar och ekonomiskt bistånd i samband 
med återvändande, för att minska de ekonomiska incitamenten till asylmissbruk. 
– Förkortade asylförfaranden genom att fler  anställda bedömer asylärenden vid stor 
tillströmning eller genom ett påskyndat förfarande som gör det möjligt att snabbt 
behandla ansökningar vid stor tillströmni ng eller för medborgare i vissa länder. 
                                                            
15  Frontex, Western Balkans Annual Risk Analysis 2014 . 
 
8 3.4. Övrig utveckling i samband me d EU:s viseringsfria system 
Europaparlamentet och rådet antog ett reviderat direktiv om asylförfaranden (direktiv 
2005/85/EG) i juni 2013. Genom direktivet, som träder i kraf t i juni 2015, införs nya verktyg 
för att förhindra missbruk av asylsystemet. Exem pelvis begränsas en sökandes rätt att stanna 
kvar i ett land om sökandens andra asylansöka n inte innehåller några nya uppgifter jämfört 
med den första, eller om den andra ansökan lä mnas in för att undvika omedelbar avvisning. 
Enligt direktivet kan rätten att stanna kvar begr änsas även för sökande som har lämnat in en 
tredje eller efterf öljande asylansökan. Dessa regler är inte ett undantag från principen om 
”non-refoulement”,  som alltid ska följas. 
Europaparlamentet och rådet ändrade också viseringsförordningen  (förordning (EG) 
nr 539/2001) i december 2013 genom att infö ra en ny upphävandemekanism för att i 
undantagsfall tillfälligt kunna upphäva vise ringsfriheten för tredjelandsmedborgare . Denna 
mekanism får endast tillämpas som en tillfällig åtgärd och kan endast utlösas i en 
nödsituation. Ingen medlemsstat har ännu begä rt att upphävandemekanismen ska aktiveras. 
4. NÄSTA STEG  
Det stora flertalet medborgare från de länder på västra Balkan som omfattas av viseringsfrihet 
är resenärer med ärligt uppsåt som har ett le gitimt syfte med sina resor till EU. Det 
viseringsfria systemet har fyllt sitt syfte: det har stärkt kontakterna mellan människor på västra Balkan och i EU, bland annat med emigrantgrupperna i medlemsstaterna, stärkt 
företagens möjligheter och det kulturella utbytet samt gett medborgarna i de berörda länderna 
möjlighet att bättre lära känna EU. Alla länderna på västra Balkan vill fortsätta genomföra de 
reformer som krävs för att medborga rna ska kunna resa utan visering. 
Asylmissbruket har dock fortsatt att på verka det viseringsfria systemet sedan 
viseringsliberaliseringe n genomfördes. Situationen är fo rtfarande ohållbar och kräver 
reformer både i de länder på västra Balk an som omfattas av viseringsfrihet och i de 
populäraste EU-medlemsstaterna  och till Schengenregelver ket associerade länderna. 
Kommissionen uppmanar varje land på västra Balk an att stödja sina politiska åtaganden för 
viseringsfria resor med ändamålsenliga strategi er på lägre nivå. Varj e land som omfattas av 
viseringsfrihet måste kunna uppvisa en hållba r nedåtgående trend i det totala antalet 
asylsökande. 
Kommissionen rekommenderar att vart och ett av länderna på västra Ba lkan som omfattas av 
viseringsfrihet fortsätte r med följande åtgärder: 
(1) Öka det riktade stödet till minoritetsbefolkningar , särskilt romer. Syftet bör vara 
att på lång sikt öka deras socioekonom iska integrering genom utbildnings-, 
sysselsättnings- och yrke sutbildningsprogram, bland annat genom nationella 
strategier och bistånd från myndighetern a i de berörda länderna, med hjälp av 
tillgängligt EU-stöd och bilateralt stöd från medlemsstaterna. 
(2) Stärka det operativa samarbetet och informationsutbytet  med de angränsande 
länderna, EU-medlemsstaterna och de till Schengenregelverket associerade länderna, 
Europeiska kommissionen och, när så är lämpligt, Frontex , Europol och Easo, i fråga 
om gränsförvaltning, migration, asyl och åter tagande i enlighet med EU:s lagstiftning 
och nationell lagstiftning. 
(3) Utreda personer och organisationer so m underlättar irreguljär migration  och 
lagföra dem som möjliggör missbruk av det vi seringsfria systemet, i nära samarbete 
med de brottsbekämpande myndighetern a i EU-medlemsstaterna och de till 
Schengenregelverket associerad e länderna och med Europol. 
 
9 (4) Förstärka gränskontrollerna  och utveckla ett närm are samarbete med EU-
medlemsstater som har direkt ansvar för förvaltningen av EU:s yttre gränser, med strikt iakttagande av medborga rnas grundläggande rättigheter. 
(5) Stärka riktade informationskampanjer  för att ytterligare förtydliga vilka rättigheter 
och skyldigheter som gäller för viseringsfrit t resande, bl.a. ansvaret för eventuellt 
missbruk av rättigheter inom det viseringsfria systemet. 
Slutligen rekommenderar kommissionen även  att de EU-medlemsstater och till 
Schengenregelverket associerade länder som ha r tagit emot flest ogrundade asylansökningar 
från västra Balkan överväger att vidta yt terligare åtgärder på följande områden: 
(1) Där så är lämpligt, överväga att rationalisera asylförfarandena  för medborgare i de 
fem länder på västra Balkan som omfattas av viseringsfrihet, bl.a. genom att fler 
anställda bedömer asylärenden vid stor tillströmning eller genom ett påskyndat 
förfarande som gör det möjligt att snabbt be handla ansökningar vid stor tillströmning 
eller för medborgare i vissa länder. Där så är lämpligt, öve rväga att använda 
begreppet säkert ursprungsland som e tt led i reformerna av nationella 
asylförfaranden. 
(2) Överväga en försiktigare och mer selektiv användning av kontantförmåner , 
såsom fickpengar och ekonomiskt bistå nd i samband med återvändande, för att 
minska de ekonomiska incitamenten till asylmissbruk. 
(3) Anordna besök på hög nivå till de berörda länderna och informationskampanjer  via 
tryckta och elektroniska medi er, i samarbete med lokala icke-statliga organisationer 
och kommuner, för att informera om rä ttigheter och skyldigheter i samband med 
viseringsfria resor. 
(4) Stärka det operativa samarbetet och informationsutbytet  med myndigheterna i de 
berörda länderna, bl.a. me d hjälp av sambandsmän. 
Kommissionen kommer att fortsätta bedöma ge nomförandet av dessa åtgärder genom den 
nuvarande mekanismen för uppföljning av viseri ngsliberaliseringen och ska rapportera till 
Europaparlamentet och rådet 2015. 
 
10 5. STATISTIK  
Figur 1: Asylansökningar i EU och de till Schengenregelverket associerade länderna 
från medborgare i länder på västra Balk an som omfattas av viseringsfrihet  
 
Figur 2: Totalt antal asylansökningar i EU och de till Schengenregelverket associerade 
länderna, med andelen för länderna på västra Balkan 

 
11  
Figur 3: Säsongsfördelning för asylansökningar från västra Balkan sedan 2009 
 
Figur 4: Största mottagare av asylansökni ngar från västra Balkan bland EU:s 
medlemsstater och de till Schengenreg elverket associerade länderna  

 
12 
 
Figur 5: Fördelning av asylsökande fr ån västra Balkan i EU och de till 
Schengenregelverket associerade länderna 
 

 
13 Figur 6: Benägenhet för medborgare från länd erna på västra Balkan att söka asyl i EU 
och de till Schengenregelve rket associerade länderna16 
 
Figur 7: Största destinationsländer bl and EU:s medlemsstater och de till 
Schengenregelverket associerade länderna för asylsökande från västra Balkan  
                                                            
16  Beräknat som antalet asylansökningar i EU oc h de till Schengenregelverket associerade länderna 
dividerat med befolkningens storlek. 

 
14  
 

 
15  
 

 
16  
Figur 8: Andel godkända asylansökningar fr ån medborgare i länderna på västra Balkan 
i EU och de till Schengenregelverket associerade länderna