EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 11.10.2022 COM(2022) 730 final RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN om genomförande och säkerställande av efterlevnaden av EU:s handelsavtal



















































{SWD(2022) 730 final}



INNEHÅLL I. Inledning I.1 Rapporten I.2 Genomföra och säkerställa efterlevnaden av internationella handelsåtaganden enligt multilaterala och bilaterala avtal – den huvudsakliga utvecklingen II. Till fullo utnyttja de möjligheter som EU:s handelsavtal erbjuder II.1 Handel med förmånsländer – den huvudsakliga utvecklingen 2021 II.2 Fortsatt genomförande av EU:s handelsavtal i Asien, Nord- och Sydamerika, grannskapet samt länder i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet III. Hjälpa små och medelstora företag att navigera i den globala handeln IV. Hantera hinder och hitta lösningar IV.1 Läget vad gäller handelshinder och undanröjande av dessa IV.2 Den gemensamma kontaktpunkten för klagomål V. Bilateralt och multilateralt säkerställande av efterlevnaden av handelsåtaganden: tvistlösning V.1 Användning av tvistlösning V.2 Nya skiljedomare för tvister inom ramen för EU-avtal



I.Inledning

I.1 Rapporten Detta är kommissionens andra konsoliderade årsrapport om genomförande och säkerställande av efterlevnaden av EU:s handelsavtal. Här ges en översikt av vad som huvudsakligen görs för att säkerställa genomförande och efterlevnad av EU:s handelsavtal och handelsordningar, under ledning av kommissionens ansvariga för efterlevnaden av handelsbestämmelserna, under 2021 och första kvartalet 2022. Rapporten omfattar åtgärder på följande fyra prioriterade områden: 1.Att säkerställa att de möjligheter som EU:s handelsavtal erbjuder utnyttjas till fullo (avsnitt II). 2.Att hjälpa små och medelstora företag att navigera i den globala handeln (avsnitt III). 3.Att bekämpa handelshinder och lösa problem utan formella tvister (avsnitt IV). 4.Att använda bilaterala eller multilaterala tvistmekanismer för att göra gällande de rättigheter som följer av unionsrätten (avsnitt V). Det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar innehåller ytterligare information som kompletterar avsnitt II.2 i rapporten om 38 större EU-handelsavtal, däribland för första gången ett landsrapporteringsblad om handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariket. I arbetsdokumentet finns också information som kompletterar avsnitt IV.1 i rapporten, särskilt en förteckning över nya registrerade hinder och de som helt eller delvis undanröjts 2021. På kommissionens webbplats finns kompletterande upplysningar till denna rapport, om hur EU:s handel med förmånsländer utvecklades 2021, om hur tullförmåner använts vid EU:s export och import per förmånsberättigad handelspartner – både för EU och för medlemsstaterna – samt om tullkvoters utnyttjandegrad. Denna rapport handlar främst om genomförande och efterlevnad genom åtgärder enligt handelsavtal, men rapporten bör också ses i ett bredare sammanhang tillsammans med följande åtgärder för att säkerställa efterlevnad, om vilka kommissionen rapporterar separat: ·Användningen av handelspolitiska skyddsinstrument (antidumpnings-, antisubventions- och skyddsåtgärder) för att försvara EU:s intressen mot otillbörliga metoder behandlas i kommissionens årliga rapporter om skyddsåtgärder. ·Åtgärder för att bekämpa varumärkesförfalskade varor eller andra intrång i immateriella rättigheter för EU-företag utomlands tas upp i kommissionens bevakningslista för varumärkesförfalskning och pirattillverkning och rapporten om immateriella rättigheter, vilka offentliggörs omväxlande vartannat år. ·Granskningen av utländska direktinvesteringar och kontrollen av exporten av produkter med dubbla användningsområden utgör EU:s strategiska handels- och investeringskontroll för säkerhet och ingår i kommissionens årsrapporter om granskning av utländska direktinvesteringar och om förordningen om exportkontroll.

·Tillämpningen av ordningen med EU:s allmänna preferenssystem, i syfte att ge berättigade utvecklingsländer ett särskilt incitament att sörja för hållbar utveckling och god samhällsstyrning, tas upp i kommissionens rapport om det allmänna preferenssystemet. I.2 Genomföra och säkerställa efterlevnaden av internationella handelsåtaganden enligt multilaterala och bilaterala avtal – den huvudsakliga utvecklingen Genom denna andra rapport bekräftas kommissionens avsikt att säkerställa att företag, arbetstagare och berörda parter i hela EU kan dra full fördel av internationell handel, men även att EU:s handelspartner i hela världen lever upp till de åtaganden de gjort, både ingen multilateralt eller bilateralt. Att Världshandelsorganisationens (WTO) ministerkonferens i juni 2022 i Genève fick en lyckad utgång, främst i form av åtagandet att reformera organisationen inklusive dess tvistlösningsmekanism, visar hur viktig WTO är. WTO utgör bakgrund till EU:s handelspartnerskap världen över, är en hörnsten i EU:s verkställighetsagenda med några av dess största handelspartner och en säkerhet för andra parter med vilka EU har bilaterala handelsavtal. År 2021 hade EU 42 förmånshandelsavtal med 74 länder. Detta nätverk av avtal fortsatte spela en viktig roll under rapporteringsperioden (dvs. 2021 och första kvartalet 2022), allt eftersom företag i EU och runtom i världen återhämtade sig efter covid-19-pandemin. För att avtalen ska få en sådan verkan är det dock nödvändigt att de, tillsammans med internationella handelsregler, genomförs fullt ut och att efterlevnaden av dem säkerställs. De störningar som pandemin gav upphov till har också påverkat handelsflödena, fått följdverkningar på levnadskostnaderna och gjort det svårare för stora och små företag att navigera på utländska marknader. Som denna rapport visar har vissa länder haft en fortsatt tendens att rikta blicken inåt och införa diskriminerande handelsbegränsningar som är utformade för att gynna den lokala produktionen och den inhemska industrin. EU har varit redo att agera när sådana hinder uppkommit. Händelser under de första månaderna 2022 till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina har gjort detta ännu tydligare. . De störningar på marknaderna och i leveranskedjorna som blir följden när nationer vidtar svarsåtgärder visar bara hur viktigt det är med öppen handel, gemensamma värderingar och alternativa möjligheter att få handeln att fortsätta flöda in i och ut ur EU. Med stigande energipriser och brist på råvaror, inklusive jordbruksprodukter, är EU:s nätverk av handelsavtal en betydande tillgång för att hålla marknaderna öppna och hjälpa företag att diversifiera sina leveranskedjor. Det går också att uppmärksamma två andra viktiga händelser under rapporteringsperioden. ·För det första har Förenade kungariket (som omfattas av rapporten), efter utgången av den övergångsperiodsom föreskrivs i utträdesavtalet mellan EU och Förenade kungariket och den provisoriska tillämpningen av handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariket den 1 januari 2021, blivit EU:s huvudsakliga förmånsland. Det innebär samtidigt att EU:s andel handel med förmånsländer har stigit från 32 % till 44 % jämfört med 2020. Detta påverkade även EU:s överskott vid varuhandel med förmånsländerna, vilken ökade från 124 miljarder euro 2020 till 208 miljarder euro 2021 (det bör dock påpekas att handelsnivån var märkbart lägre p.g.a. covid-19-pandemin). Handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariket är ett sui generis-avtal, vilket medför alldeles särskilda utmaningar, då Förenade kungariket har gått från att vara en medlemsstat med fullt tillträde till den inre marknaden till att bli en tredjelandspartner. Kommissionen utfärdade den 24 mars 2022 en separat rapport om genomförandet och tillämpningen av handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariket under 2021. Genomförandet 2021 var inriktat på att ledsaga företagen genom övergången, däribland genom att klarlägga vissa aspekter av Förenade kungarikets regler och system, och samtidigt bemöta handelshinder som riskerar att skada berörda parter i EU. ·För det andra skedde 2021 en stor förbättring av relationen till Förenta staterna, med lösningar på åtskilliga betydande och långvariga tvister och en ny dynamik i samarbetet kring handels- och teknikrådet. Under rapporteringsperioden fortsatte EU att gå vidare med agendan för genomförande och säkerställande av efterlevnad på fyra huvudfronter, och dessa åtgärder har gett följande resultat. För det första har kommissionen ytterligare skärpt insatserna för att i synnerhet små och medelstora företag lättare ska kunna börja använda sig av de konkreta fördelar som handelsavtal ger, och för att samtidigt ta upp frågor om marknadstillträde och hållbarhet. ·Över tre miljoner användare (72 %) från EU) har besökt kommissionens plattform Access2Markets (som innefattar 135 exportmarknader plus alla EU-länder), nytt material har lagts till i delar av EU:s handel med tjänster och upphandling, och verktyget för självbedömning av ursprungsregler (ROSA) har förbättrats. ·År 2021 undanröjdes 39 befintliga handelshinder helt eller delvis (sex fler än 2020), främst genom EU:s samarbete med de 24 berörda handelspartnerna. Dessutom var EU:s export till tredjeländer 2021 7,2 miljarder euro högre, tack vare fem års arbete med att undanröja hinder mellan 2015 och 2020. Den gemensamma kontaktpunkten började användas av berörda parter, och under 2021 och de fyra första månaderna 2022 har den kontaktats över 60 gånger av berörda parter i EU och 46 klagomål har inkommit om problem med marknadstillträde. ·När det gäller de två ärenden som flaggades i 2021 års rapport enligt EU:s handelshindersförordning löstes det ena framgångsrikt av Mexiko vad gäller tequilaexport (kommissionen avslutade sin utredning den 4 februari 2022) och vad gäller det andra är Saudiarabien nära en lösning vad gäller keramikplattor.

För det andra fortsatte kommissionen att driva och inleda ärenden om rättslig efterlevnad vid WTO och genom sina bilaterala avtal. ·Tvistlösning vid WTO: Fram till den 30 april 2022 hade EU inlett 110 av de 612 tvistärenden som WTO tagit upp sedan 1995. Kommissionen fortsatte att driva och försvara sig i pågående ärenden, samtidigt som man i början av 2022 inledde fyra nya ärenden, varav två mot Kina, ett mot Egypten och ett mot Förenade kungariket. Det sistnämnda ärendet gällde vindkraftssektorn: Redan den 1 juli, mindre än fyra månader efter att EU bett om samråd med WTO, kom parterna överens om en väg framåt för att komma till rätta med EU:s oro för diskriminering i Förenade kungarikets system med kontrakt avseende prisdifferenser (CFD, Contracts for Difference), som är landets främsta mekanism för stöd till koldioxidsnål elproduktion. ·Sedan det tillfälliga flerpartsarrangemanget för skiljedomsförfaranden upprättades i WTO har omkring hälften av de tvister som inletts där, fram till den 30 april 2022, varit mellan deltagare i det tillfälliga flerpartsarrangemanget för skiljedomsförfaranden. Samtidigt har EU och Turkiet kommit överens om ett separat skiljeavtal för att behandla potentiella överklaganden i två ärenden (se mer information i avsnitt V). ·EU fortsatte att använda sig av bilaterala tvistlösningsmekanismer för att lösa problem med Sydkorea, Södra Afrikas tullunion samt Algeriet, medan man avvaktar med att genomdriva beslutet mot Ukraina med tanke på den politiska utvecklingen. För det tredje har kommissionen för att slutföra sin verktygslåda och gripa sig an aktuella globala utmaningar på ett antal områden, främst för att stödja grön och hållbar omställning gjort följande: ·Avslutat den påskyndade översynen av sin handlingsplan i 15 punkter om handel och hållbar utveckling (översynen av handel och hållbar utveckling), däribland de aspekter som gäller genomförande och säkerställande av efterlevnad, genom att den 22 juni 2022 utfärda meddelandet Styrkan i handelspartnerskap: tillsammans för grön och rättvis ekonomisk tillväxt. ·Gjort framsteg med förslaget om att förnya det allmänna preferenssystemet: En ny förordning om det allmänna preferenssystemet, grundad på ett förslag från kommissionen av den 22 september 2021, diskuteras med Europaparlamentet och rådet i syfte att få en slutlig text antagen av dem båda det sista kvartalet 2022. För det fjärde har kommissionen också kommit framåt med arbetet med andra viktiga nya EU-instrument, som just nu diskuteras i Europaparlamentet och rådet eller som precis har antagits, för att säkerställa lika villkor och försvara EU och dess medlemsstater mot ekonomiskt tvång. ·Rådet och Europaparlamentet nådde den 14 mars 2022 en politisk överenskommelse om alla kvarstående problem kring ett förslag till ett internationellt upphandlingsinstrument från kommissionen. Genom denna förordning kommer EU i slutändan att kunna begränsa tillträdet till EU:s upphandlingsmarknader för leverantörer från länder som inte själva ger samma tillträde till sina egna upphandlingar. Dessa restriktioner skulle kunna innebära att sättet att bedöma anbud från de berörda länderna anpassas, eller att vissa anbudsgivare från dessa länder blir uteslutna. Förordningen offentliggjordes den 30 juni och trädde i kraft den 29 augusti 2022. ·Rådet och Europaparlamentet nådde den 30 juni en politisk uppgörelse om kommissionens förslag av den 5 maj 2021 om en förordning om snedvridning genom utländska subventioner på den inre marknaden. Denna täpper till en lagstiftningslucka i EU:s regler för konkurrens, offentlig upphandling och handel; med ett sådant instrument får kommissionen befogenhet att undersöka ekonomiska bidrag som beviljas av offentliga myndigheter i ett land utanför EU och som gynnar företag som bedriver ekonomisk verksamhet (såsom upphandling eller sammanslagningar) i EU och att avhjälpa deras snedvridande effekter. Förordningen träder i kraft när den formellt har antagits av rådet och parlamentet och offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Förordningen blir direkt tillämplig i hela EU sex månader efter ikraftträdandet. Anmälningsskyldigheten börjar gälla nio månader efter ikraftträdandet. ·Den 8 december 2021 lade kommissionen fram ett förslag till instrument mot tvång, för att säkerställa att EU:s och medlemsstaternas intressen skyddas i händelse av ekonomiskt tvång – närmare bestämt när ett tredjeland pressar EU eller en medlemsstat till att göra ett visst val, på något som helst av sina kompetensområden, genom åtgärder som påverkar handel eller investeringar. Huvudmålet med det föreslagna instrumentet är att avskräcka tredjeländer från att använda ekonomiskt tvång mot EU eller en medlemsstat. Om ett tredjeland ändå tar till tvång, föreskrivs i förslaget en dialogprocess med tredjelandet för att få slut på tvånget, och som en sista utväg finns det verktyg för motåtgärder. I förslaget finns även en bestämmelse om internationellt samarbete i fråga om ekonomiskt tvång. Rådet och Europaparlamentet är i färd med att ta fram sina respektive ståndpunkter för att inleda de interinstitutionella förhandlingarna, som förväntas börja på hösten 2022. Genom det fortsatta arbetet med genomförande och säkerställande av efterlevnad går kommissionen också vidare med det nära samarbetet med andra EU-institutioner och i synnerhet med medlemsstaterna. Under det första kvartalet 2022 inledde kommissionen, med stöd av det franska ordförandeskapet, en bredare diskussion om hur man kan stärka samarbetet med medlemsstater och berörda parter (företag, organisationer för främjande av handel, arbetsmarknadens parter, grupper i det civila samhället, icke-statliga organisationer) om genomförande och säkerställande av efterlevnad – i båda fallen genom arbete via Bryssel, men även på plats i medlemsstaterna och i tredjeländer, där det finns över 200 medarbetare från GD Handel som året runt arbetar med handelsfrågor i 58 EU-delegationer. Kommissionen har även regelbundet rapporterat till Europaparlamentet/utskottet för internationell handel för att hålla parlamentsledamöterna uppdaterade och få återkoppling från dem om de mest framträdande frågorna gällande genomförande och säkerställande av efterlevnad. Slutligen har kommissionen också arbetat ihop med Ekonomiska och sociala kommittén, vars roll är att stödja EU:s inhemska rådgivargrupper som inrättats inom ramen för elva av EU:s handelsavtal.



II.Till fullo utnyttja de möjligheter som EU:s handelsavtal erbjuder II.1 Handel med förmånsländer – den huvudsakliga utvecklingen 2021 År 2021 skedde 44 % av EU:s handel inom ramen för förmånshandelsavtal... EU:s handel med de 74 förmånsländerna uppgick 2021 till 1 891 miljarder euro, vilket innefattade 44 % av EU:s utrikeshandel (där handeln mellan medlemsstaterna alltså inte räknas med). Under 2021 nådde EU:s export till förmånsländer 1 049 miljarder euro, och EU:s import från samma grupp av länder uppgick till 841 miljarder euro. Lägger man till handeln med de partner som EU har genomfört förhandlingar om avtal med, och där avtalen håller på att antas eller ratificeras (3,4 %), stiger förmånshandelns andel av EU:s totala utrikeshandel till 47,4 %. Figur 1: EU:s utrikeshandel (2021) Källa: Eurostat, Comext (utdrag i mars 2022). Såsom framgår av figur 2 är Förenade kungariket nu EU:s största förmånsland, och står för 22,8 % av EU:s handel med de 74 förmånsländerna. Därefter följer Schweiz (14,8 %), Turkiet (8,3 %), Norge (6,9 %) och Japan (6,6 %). Tillsammans stod dessa fem länder för nästan 60 % av EU:s förmånshandel 2021. Förenade kungariket är EU:s tredje största handelspartner, efter Kina och Förenta staterna, medan Schweiz ligger på fjärde plats. Turkiet, Norge, Japan och Sydkorea har platserna sex till nio, efter Ryssland och före Indien. Figur 2: EU:s varuhandel med förmånsländer (2021) Källa: Eurostat, Comext (utdrag i mars 2022). EU:s varuhandel med förmånsländer (exklusive Förenade kungariket) ökade återigen mer än EU:s internationella handel totalt... Precis som under perioden 2019–2020 ökade handeln mellan EU och förmånsländerna kraftigare (med 19,5 %) mellan 2020 och 2021 än handeln överlag mellan EU och samtliga handelspartner (17,6 %) under samma period. … men ökningen är lägre när Förenade kungariket räknas med Såsom framgår av figur 3 ökade handeln mellan EU och förmånsländerna, inklusive Förenade kungariket, med 13,3 %, dvs. i en lägre takt än handeln mellan EU och samtliga tredjeländer (som ökat med 17,6 %) och handeln mellan EU och partner utanför frihandelsavtal (som ökat med 21,3 %) under samma period.



Figur 3: Årlig handelstillväxt per partner (2020–2021) – varor

Källa: Eurostat, Comext (utdrag i mars 2022). På samma sätt som för samtliga varor ökade EU:s handel med jordbruksbaserade livsmedel med de 74 förmånsländerna med 4,7 % 2021. Det är blygsammare än samma handel mellan EU och samtliga handelspartner (som ökade med 7,2 %), även om EU:s export steg något mer (med 8,2 %) än EU:s export av jordbruksbaserade livsmedel till samtliga handelspartner, som ökade med 7,3 %. Den här trenden drevs främst på av EU:s import från Förenade kungariket, som drabbades av en kraftig nedgång 2021 (med 24,5 %) och påverkades mer än importen av icke-jordbruksprodukter, som minskade med 12 % under samma period. Möjliga orsaker är bl.a. att EU tillämpade sanitära och fytosanitära kontroller, men även att aktörer i Förenade kungariket för stora delar av sin export hade svårt att ställa om från systemet med den inre marknaden till ett system för tredjelandshandel. Samtidigt ökade EU:s överskott med förmånsländer 2021 Att Förenade kungariket blev ett av EU:s förmånsländer ledde å andra sidan till att EU:s överskott med förmånsländer ökade vid varuhandel, från 124 miljarder euro 2020 till 208 miljarder euro 2021 (det bör dock påpekas att handelsnivån var märkbart lägre p.g.a. covid-19-pandemin). Omkring 20 % av EU:s överskott med förmånsländer kan hänföras till handeln med jordbruksbaserade livsmedel. Kommissionen har under 2021, i enlighet med kraven i respektive förordningar, återigen övervakat importen till EU av vissa industriprodukter och jordbruksbaserade livsmedel … Särskilda övervakningsskyldigheter för varuhandel med Sydkorea och latinamerikanska partner

Kommissionen övervakade i enlighet med förordning (EU) nr 511/2011 Sydkoreas import av viktiga bildelar och elektronik från de viktigaste leverantörerna utanför EU. År 2021 ökade Sydkoreas import av förbränningsmotorer (bensin och diesel) och delar jämfört med 2020 (+ 8 %), liksom importen av grundläggande bildelar (+ 11 %). Utifrån denna handelsstatistik är det inte möjligt att fastställa någon koppling mellan tillåtelsen för tullrestitutioner och den ökade importen av bilar från Sydkorea till EU. Kommissionen övervakade också importen till EU av färska bananer från Colombia, Ecuador och Peru samt från Centralamerika, i enlighet med kraven i EU:s förordning nr 19/2013 och nr 20/2013. Under 2021 utvecklades importen på ett sådant sätt att den följde de årsgenomsnittstrender som observerats tidigare. Kommissionen kommer att fortsätta att regelbundet analysera marknadssituationen och EU:s bananproducenter och vid behov undersöka situationen tillsammans med medlemsländerna och berörda parter. Handeln med tjänster minskade, men EU bibehöll ändå ett överskott på området De senaste siffrorna som finns för handel med tjänster är från 2020 och har hämtats från Eurostats betalningsbalansstatistik. Handeln med tjänster med de 73 förmånsländerna minskade med 16,7 % 2020 jämfört med 2019, vilket var något mer än nedgången för EU:s totala utrikeshandel med tjänster (14,6 %).



Figur 4: EU:s handel med tjänster per förmånsland (2020 EU:s handel med tjänster med förmånsländer hade ett handelsöverskott på 91 miljarder euro 2020, en nedgång från 106 miljarder euro 2019, men ändå nästan tre gånger så mycket som EU:s överskott med samtliga handelspartner (33 miljarder euro 2020, med en nedgång från 50 miljarder euro 2019). Plurilateralt avtal om inhemsk reglering på tjänsteområdet EU har gått i spetsen för förhandlingarna om en banbrytande uppgörelse för att minska byråkratin på tjänsteområdet. I december 2021 var det 67 WTO-medlemmar, däribland EU, som framgångsrikt avslutade förhandlingarna om det gemensamma initiativet om inhemsk reglering på tjänsteområdet. Det resultat som förhandlats fram kommer att förenkla onödigt komplicerade regelverk och lätta på de hinder i förfarandena som tjänsteleverantörer stöter på. När resultatet genomförs kommer det enligt OECD att minska kostnaderna för den globala tjänstehandeln med över 150 miljarder US-dollar varje år. De deltagande medlemmarna förväntas inleda processen med att införliva det framförhandlade resultatet i sina system till slutet av 2022. När de reviderade systemen väl börjar gälla kommer åtagandena för inhemsk reglering att gälla erga omnes. II.2 Fortsatt genomförande av EU:s handelsavtal i Asien, Nord- och Sydamerika, grannskapet samt länder i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet I underavsnitt II.2 ges en översikt av de tre huvudsakliga slags genomförandearbeten kommissionen bedriver för att säkerställa att EU:s handelsavtal ger resultat, illustrerat med exempel från de fyra geografiska regionerna (se punkterna A–C), en översikt av åtgärderna för att bättre genomföra bestämmelser om handel och hållbar utveckling i EU:s handelsavtal (punkt D) samt information om kommissionens efterhandsutvärdering av EU:s frihandelsavtal med Colombia, Ecuador och Peru (punkt D). A.Kommunikation om handelsavtal och hjälp till företagen att använda dem

Att hjälpa företag att navigera på nya marknader är viktigt när de funderar på internationalisering och kanske vill använda EU:s frihandelsavtal Innan ett nytt handelsavtal träder i kraft, men även under det första eller de två första åren efter att det gjort det, behöver berörda parter sätta sig in i det nya handelssystemet. År 2021 innebar detta utmaningar i synnerhet för företag i EU som handlade med Förenade kungariket, då de måste vänja sig vid de nya handelsrelationerna enligt handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariket. Det visade sig väsentligt med riktad kommunikation i god tid. ·För att göra det lättare att tillämpa handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariket fr.o.m. den 1 januari 2021, har kommissionen gjort allt för att hjälpa medlemsstaterna och företagen i EU att navigera i den nya miljön, genom att opå sin webbplats i god tid offentliggöra detaljerad information om de tillämpliga bestämmelserna om importformaliteter för att föra in varor från EU i Förenade kungariket, oge omfattande vägledning om förmånsbehandling, ursprungsregler och tullförfaranden, oarbeta med Förenade kungariket för att ge klargöranden till aktörerna där så behövs. Mer allmänt hjälper kommissionen, bl.a. genom EU-finansierade projekt, företag att utnyttja sina möjligheter och försäkra sig om en pionjärfördel på ett tidigt stadium för varje avtal. ·Exempelvis startades 2021 ett EU-projekt för att företag i EU (främst små och medelstora företag) ska bli bättre på att utöka sin handel och sina investeringar i Vietnam, genom att ge praktiska upplysningar om hur man får ut mesta möjliga av frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam. Onlineguiden till små och medelstora företag i EU om handel och investeringar i Vietnam startades i mars 2022. Men även i avtal som har funnits ett tag finns det fortfarande outnyttjad potential på andra områden än varuhandel, och EU finansierar också projekt i detta syfte. ·Exempelvis införde kommissionen 2021 ett partnerskapsinstrumentprojekt om insamling av uppgifter om offentlig upphandling i Chile, för att få en bättre uppfattning om Chiles marknad för offentlig upphandling t.ex. genom att mäta marknadens storlek samt beskriva dess drag och inträdeshinder. Studien visar bl.a. att hittills bara 11 av 27 medlemsstater deltar på den chilenska marknaden för offentlig upphandling, mest på central nivå, och att EU-företag samtidigt inte alls har tagit sig in i hög grad i den kommunala sektorn. I synnerhet infrastruktursatsningar verkar vara en marknad med vidare potential för företag i EU. Genom lärdomarna från projektet kommer insatserna att kunna fokuseras för att få europeiska företag att delta bättre på den här marknaden. ·Med hjälp av ett partnerskapsinstrumentprojekt om utnyttjandet av förmånstullar, som avslutades i augusti 2021, bedömde kommissionen hur väl EU-exporten börjat använda sig av förmånstullar inom ramen för handelsavtalet för Centralamerika, och man identifierade möjliga förbättringar och stärkte genomförandet och säkerställandet av efterlevnaden av handelsavtal. Dessutom ägnar sig EU åt projekt med tekniskt samarbete för att förbättra villkoren för handel och investeringar inom ramen för respektive handelsavtal ·Exempelvis använde sig EU och Mexiko 2021 av projektet IP Key Latin America som ett verktyg för att säkerställa ett fungerande skydd för immateriella rättigheter, med ett antal åtgärder på detta område (t.ex. symposium för domare, utbildning i patentgranskning etc.). År 2021 presenterade IP Key Latin America och Instituto Mexicano de la Propiedad Industrial en studie om hur immaterialrätten bidrar ekonomiskt i Mexiko.

·Ett EU-finansierat stödprogram på 10 miljoner euro, som varit igång sedan november 2021, stöder genomförandet av avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Södra Afrikas utvecklingsgemenskap i Sydafrika i syfte att förbättra Sydafrikas handels- och affärsmöjligheter genom att främja att detta avtal om ekonomiskt partnerskap genomförs fullt ut, samtidigt som den regionala integreringen främjas, med särskilt fokus på jordbruksprodukter. Programmet är i synnerhet inriktat på att i) lösa de problem vad gäller kvalitetsinfrastruktur och teknisk kapacitet i jordbruksvärdekedjorna som kväver exporten till EU och ii) få nya exportörer av jordbruksprodukter och exportörer som innehar erkända geografiska beteckningar att bättre utnyttja de möjligheter som avtalet om ekonomiskt partnerskap ger. B.Övervakning av åtagandena i EU:s handelsavtal Genom att övervaka vad som händer på plats kan kommissionen bättre rikta sina genomförandeåtgärder … Kommissionen har, främst genom sin personal i EU-delegationerna, övervakat utvecklingen i ett antal handelspartnerländer för att få underlag till genomförandeåtgärder, ibland med stöd från EU-finansierade projekt. ·Under 2021 har till exempel kommissionen noga övervakat genomförandet av Förenade kungarikets åtaganden i hela avtalet, med särskilt fokus på lika villkor och hållbar utveckling, och främst med tanke på Förenade kungarikets subventionsregler, utveckling i fråga om miljö, inklusive kemikaliesektorn, Förenade kungarikets system för handel med utsläppsrätter samt frihamnar. ·Kommissionen har även noga övervakat subventionerna för stöd till förnybar energi inom Förenade kungarikets system med differenskontrakt, som är en möjlig modell för andra brittiska subventionssystem.Här ledde orosmomenten till att det inleddes ett tvistlösningsärende inom WTO i början av 2022, angående att bedömningskriterierna för val av leverantörer verkade innehålla faktorer som ”procentandel brittiskt innehåll” (se även avsnitt V.I). Det är nödvändigt att noga övervaka genomförandet av bestämmelser om handel och hållbar utveckling i EU:s handelsavtal … Kommissionen är noga med att handelspartner följer åtagandena om handel och hållbar utveckling i EU:s handelsavtal. Man för denna övervakning framåt genom arbetet i kommittéerna för handel och hållbar utveckling, med hjälp av de strukturer som inrättats för att involvera civilsamhället. Under 2021 och det första kvartalet 2022 höll alla dessa kommittéer, med undantag för Singapore och Moldavien, sina möten som planerat, även om de för det mesta gjorde det virtuellt p.g.a. covid-19-pandemin. Här ingick de första mötena i de nyinrättade kommittéerna för handel och hållbar utveckling för EU–Vietnam och EU–Förenade kungariket. Vid dessa möten tog man upp frågor som tvångsarbete, föreningsfrihet, dialog mellan arbetsmarknadens parter, diskriminering på arbetsmarknaden och andra begränsningar av grundläggande arbetsprinciper, plus ratificeringen och det ändamålsenliga genomförandet av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner, däribland den om arbetsmiljö. Covid-19-pandemin har haft en långtgående påverkan på arbetsmarknadsvärlden och förvärrat såväl fattigdomen som brister i jämställdhet och ekonomisk och social jämlikhet. Det bekräftar på nytt att åtaganden om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet behöver genomföras ändamålsenligt. I kommittéerna om handel och hållbar utveckling övervakade EU och dess handelspartner också genomförandet av multilaterala miljöavtal, och diskuterade hur man gemensamt ska ta sig an miljöutmaningar, främst vad gäller klimatförändringar, cirkulär ekonomi och resurseffektivitet (t.ex. plast, avfall och rester). Man utbytte då synpunkter om nationella handlingsplaner för klimat och biologisk mångfald. Från EU:s sida utnyttjade man dessa möjligheter till att ge uppdateringar om EU:s politik för den gröna given (t.ex. gränsjusteringsmekanismen för koldioxid, handlingsplanen för den cirkulära ekonomin och skogsstrategin, inklusive avskogningsinitiativet) och förespråkade samma politik bland sina närmaste handelspartner, ofta med stöd i gemensamt avtalade samarbetsinitiativ. Frågor angående klimatförändringar och nationellt fastställda bidrag till Parisavtalet behandlades särskilt detaljerat bl.a. i kommittén om handel och hållbar utveckling med Vietnam i november 2021, och med Japan i januari 2022.

C.Använda den institutionella ram som EU:s handelsavtal erbjuder för att hantera marknadstillträde, lösa problem och främja samarbete De kommittéer och arbetsgrupper som inrättats genom EU:s handelsavtal utgör den främsta motorn för att genomföra åtagandena och omsätta skriftliga kontrakt i praktiska fördelar för berörda parter på bägge sidor. Kommittéerna brukar sammanträda en gång om året och har gemensamt ordförandeskap i form av parternas företrädare. Den gemensamma kommittén för handel sammanträder ofta på minister-/kommissionärsnivå, och förbereds av underkommittéer under ledning av högre tjänstemän eller på teknisk nivå, beroende på fall. Information om dagordningarna och rapporter från mötena offentliggörs på kommissionens webbplats. Kommittéerna och arbetsgrupperna gör ett mångsidigt arbete, och de används proaktivt för att öka marknadstillträdet, följa upp åtaganden för handel och hållbar utveckling eller lika villkor, avvärja eller undanröja hinder för handeln eller förbättra samarbeten. Samtidigt utgör de också en plattform för dialog med berörda parter och civilsamhället. Nedan ges några exempel. Genom den institutionella ramen frigjordes mer potential från frihandelsavtalen inom tjänster och immaterialrätt ·I februari 2021 beslutade Japan och EU vid mötet med den gemensamma kommittén för handel att lägga till 28 ytterligare geografiska beteckningar från EU och 28 från Japan på listan över geografiska beteckningar som är skyddade enligt avtalet. Det var den andra utökningen av den listan, och EU och Japan arbetar just nu med en tredje. ·I Ceta-kommittén för tjänster, där EU och Kanada arbetar tillsammans, slutförde man i mars 2022 framgångsrikt förhandlingar om ett avtal om ömsesidigt erkännande av arkitekters yrkeskvalifikationer, vilket är det första avtalet någonsin om yrkeskvalifikationer som EU ingått med ett tredjeland. När det har börjat gälla kommer arkitekter från EU och Kanada som uppfyller de kriterier som fastställs i avtalet att kunna få sina kvalifikationer erkända och kan då mycket lättare tillhandahålla sina tjänster på den andra partens territorium. Regelbunden kontakt med partnerländerna mellan kommittésammanträdena ökade tilliten mellan parterna, så att hinder kunde förebyggas Kommittéerna för frihandelsavtalen är också ett forum där parterna håller varandra uppdaterade om sina kommande strategier och initiativ i regelverk och lagstiftning, så att parterna kan uppmärksamma potentiella hinder innan de blir lag. Att kommittéerna finns stärker också det ömsesidiga förtroendet, så att det går att hitta praktiska lösningar utanför de regelbundna årliga mötena. Samarbetet mellan kommissionen, EU-delegationerna, medlemsstaternas ambassader och berörda företagsaktörer i partnerländerna har här visat sig avgörande. ·I mars 2022, genom samarbete mellan EU:s delegation och medlemsstaterna, gick det att avvärja de skyddsåtgärder som Marocko planerade för import av såväl valstrådar och armeringsjärn som kallvalsade stålplåtar och pläterade eller belagda plåtar. ·År 2021 kunde man genom samordnade insatser från EU och medlemsstaterna, plus samarbete med de egyptiska myndigheterna, avvärja Egyptens planer på att återinföra tullar på bilar importerade från EU. Utbytena i kommittéerna och organen för frihandelsavtalen är tillika ett sätt att söka klarhet och öka öppenheten samt ge underlag till de offentliga samrådsprocesserna. ·År 2021 bidrog t.ex. EU till Vietnams offentliga samråd om pågående ändringar i lagstiftningen om läkemedel, efter att ha uttryckt farhågor på teknisk och politisk nivå för svårhanterliga regler där det gjordes åtskillnad mellan medlemsstaternas tillsynsmyndigheter. ·Efter kontakter på politisk nivå och diskussioner i kommittén för handel med varor inom frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea, informerade Sydkorea om att europeiska berörda parter ska få en ny möjlighet att uttala sig om nya regler som kom i december 2021 med krav på lokalt innehåll på marknaden för havsbaserad vindkraft.

Den institutionella ramen i EU:s handelsavtal hjälpte återigen till att få bort befintliga hinder i partnerländerna Att undanröja befintliga hinder är ofta svårt, även i ett politiskt perspektiv, då det innebär att regering eller lagstiftare behöver ta tillbaka åtgärder de tidigare godkänt. Dessutom kan restriktiv lagstiftning, även när den har hävts, fortsätta påverka de lokala myndigheternas rutiner. Det brukar vara genom samordnade insatser från kommissionen, EU:s delegationer, medlemsstaterna och berörda parter som chansen är störst att lyckas hantera sådana utmaningar. ·Kanada gjorde 2021 framsteg med att få bort vissa diskriminerande åtgärder för vin och sprit som fanns kvar på federal och provinsiell nivå. Efter flera års förhandlingar godkände dessutom Kanada ett harmoniserat EU-intyg för fjäderfäkött, vilket underlättade handeln ytterligare för exportörer från godkända medlemsstater. ·Turkiet har slutat kräva ursprungsbevis för produkter med ursprung utanför EU, och efter kommissionens ingripanden 2021 utfärdade turkiska myndigheter ytterligare klargöranden till turkiska importörer. Sedan dess har antalet krävda ursprungsintyg på det hela taget minskat gradvis, även för produkter med ursprung i EU. Samtidigt har EU fortfarande som ett centralt krav att tilläggsprotokollet till associeringsavtalet ska genomföras på ett icke-diskriminerande sätt gentemot samtliga medlemsstater, inklusive Republiken Cypern. ·Efter en begäran från kommissionen godkände Vietnam en lista med 35 förhandslistade företag med intresse för att exportera animalieprodukter och/eller fiskeriprodukter till Vietnam. Dessa företag kan nu börja exportera fiskeri-/animalieprodukter till Vietnam utan någon inspektion eller dokumentkontroll. Kommittéerna och arbetsgrupperna inom frihandelsavtalen stödde också bilateralt samarbete mellan parterna i handelsrelaterade frågor, ofta kopplat till regelverk … Samarbete inom ramen för EU:s frihandelsavtal är en integrerad del av många kommittéers arbete, och gav resultat på nytt 2021 som följande exempel visar: ·EU och Japan utbyter regelbundet information och diskuterar kvarvarande frågor om regelverk för medicintekniska produkter, bland andra sektorer. År 2021, efter bilaterala diskussioner och samarbete med branschen, infördes regelverksförbättringar i Japan beträffande elektroniska bruksanvisningar till medicintekniska produkter och kontakt med tillverkarna för att om möjligt förkorta tidsfördröjningarna vid marknadsgodkännanden. ·EU och Kanada samarbetar i regleringsfrågor genom forumet för regleringssamarbete inom Ceta. EU:s och Kanadas system för konsumentsäkerhet, RAPEX respektive RADAR, fortsatte sitt informationsutbyte och anordnade utbildningar för systemanvändarna hos båda parter, i syfte att förbättra tillgången till uppgifter och riktade aviseringar. Dessutom utfärdade EU och Kanada ett gemensamt meddelande om djurskydd i juli 2021 och diskuterade olika ämnen, däribland skydd för djur vid sjötransport och möjliga alternativ för djurskyddsmärkning. ·År 2021 gjorde kommissionens avdelningar och de sydkoreanska myndigheterna framsteg i det tekniska samarbetet om e-certifiering och harmonisering av hälsointyg för att ytterligare underlätta handeln med ett antal bearbetade jordbruksbaserade livsmedelsprodukter. … medan kommittéerna för handel och hållbar utveckling öppnade dörren för ytterligare samarbete i hållbarhetsfrågor, även i multilaterala forum ·Vid sammanträdet med kommittén för handel och hållbar utveckling i januari 2022 diskuterade EU och Japan sitt samarbete i multilaterala forum, däribland den internationella konventionen om klimatförändringar (angående initiativ om metan och om avskogning), och sade sig vara öppna att samarbeta för att uppnå vidare framsteg inför COP27 (FN:s klimatkonferens 2022).

·Vid sammanträdet i februari 2022 i den kommitté för handel och hållbar utveckling som inrättats inom Ceta, diskuterade EU och Kanada samarbete i handels- och arbetsmarknadsfrågor på ett antal politiska områden, däribland bekämpande av tvångsarbete och barnarbete i de globala leveranskedjorna. Båda sidor betonade sitt stöd för och nära samarbete med ILO. De ekonomiska partnerskapsavtalen med EU:s partner i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet fortsatte att ge incitament till reformer, med stöd av utvecklingssamarbetet … Ekonomiska partnerskapsavtal med länder i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet har en kraftig utvecklingsaspekt och ger incitament till reformer som utvecklingssamarbetet kan bygga vidare på. Om de avtalen ska kunna genomföras måste man först komma till rätta med dessa länders interna handelshinder genom Aid for Trade (bistånd för handel). Lägesrapporten för EU:s Aid for Trade 2021 visar att EU med sina medlemsstater var världens största givare av Aid for Trade, med 38 % (17,9 miljarder euro) av världens hela Aid for Trade 2019, samt att 96 % av EU:s Aid for Trade samma år gick till länder som har förmånstillträde till EU-marknaden. Rapporten innehåller även vidare uppgifter om kommissionens och medlemsstaternas Aid for Trade, t.ex. hur väl de stödjande små och medelstora företagen har börjat använda sig av handelsavtalens möjligheter och hur väl problemen med handel och hållbar utveckling har lösts. Webbplatsen om EU:s Aid for Trade har en interaktiv karta över mottagarländer med kontextspecifika exempel på Aid for Trade-projekt. … och gav upphov till fruktbara diskussioner om hållbarhetsfrågor År 2021 fortsatte parterna sin dialog om hållbarhet i kakaovärdekedjan med Ghana och Elfenbenskusten, med Kamerun som observatör. ·Under 2021 hölls åtta tematiska rundabordskonferenser – ”CocoaTalks” – där man tittade på hållbarhet ur olika aspekter i värdekedjan för kakao, t.ex. inkomst som går att leva på, standarder, öppenhet och spårbarhet i fråga om barnarbete och avskogning, tillbörlig aktsamhet, skogsjordbruk, utvecklings- och finansieringsstöd och konsumentperspektiv. ·Serien av Cocoa Talks 2021 avrundades med en teknisk sammanfattning i december 2021, där man utvärderade de tematiska mötena och skisserade upp vägen framåt (dvs. färdplan och åtgärdspunkter), som sedan bekräftades vid ett politiskt högnivåevenemang den 28 juni 2022. D.Fokus på handel och hållbar utveckling I ett nytt meddelande från kommissionen anges hur handelsavtalens bidrag till hållbar utveckling kan förbättras ytterligare … Till följd av översynen av handlingsplanen i 15 punkter , och efter ett års samrådsprocess, offentliggjorde kommissionen i juni 2022 meddelandet Styrkan i handelspartnerskap: tillsammans för grön och rättvis ekonomisk tillväxt. Partner i samhället, från näringslivsorganisationer och fackföreningar till miljö- och människorättsgrupper, lämnade åtskilliga bidrag som representerar ett brett spektrum av ekonomiska, sociala och miljörelaterade intressen. Kommissionen förde också en omfattande diskussion med Europaparlamentet, medlemsstaterna och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Utifrån de underlag och rekommendationer som kommit in fastställde kommissionen en uppsättning politiska prioriteringar och viktiga åtgärdspunkter, som tillsammans ökar fokuset på att bestämmelserna om handel och hållbar utveckling i EU:s handelsavtal ska genomföras ordentligt. … i synnerhet genom att stärka det civila samhällets roll … Till följd av översynen av handlingsplanen om handel och hållbar utveckling säkerställer kommissionen en mer inkluderande samrådsprocess med civilsamhället genom alla faser i handelsavtalens livscykel. Man stärker även ytterligare de inhemska rådgivargrupperna genom att fortsätta ge resurser till deras logistik och verksamhet och bjuda in företrädarna för EU:s inhemska rådgivargrupper till medlemsstaternas expertgrupp för handel och hållbar utveckling som leds av kommissionen. De inhemska rådgivargrupperna är nu mer engagerade i att förbereda mötena i kommittéerna för handel och hållbar utveckling, och i synnerhet i att identifiera och övervaka prioriterade genomförandeåtgärder. Kommissionen främjar och underlättar också mer samverkan mellan EU:s och partnerländernas inhemska rådgivargrupper, och arbetar för öppenhet kring hur rådgivargrupperna är sammansatta. EU:s inhemska rådgivargrupper rådfrågas också om de EU-projekt för tekniskt bistånd som har med handel och hållbar utveckling att göra, för de länder eller partnerregioner de omfattar.

… och fokusera på starkare säkerställande av efterlevnad av åtaganden för handel och hållbar utveckling där så krävs. Kommissionens nya strategi innefattar en förstärkt mekanism för säkerställande av efterlevnad, som aktiveras när något går fel i det samarbetsbaserade engagemanget och det krävs åtgärder genom ett beslutsförfarande (en expertpanel) för att se till att den andra parten ser till att efterleva sina överenskomna åtaganden för handel och hållbar utveckling. EU planerar att inkludera förfaranden för handel och hållbar utveckling i efterlevnadsfasen, dvs. den period då den part som förlorat ärendet måste genomföra beslutet. Dessa förfaranden medför att det blir en period då den förlorande parten ser till att efterleva sina åtaganden, på så sätt att både expertpanelen och den andra parten kan kontrollera att det faktiskt händer. Dessutom tänker EU införa en möjlighet att sätta in handelssanktioner vid allvarliga fall av bristande efterlevnad av ILO:s grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet eller vid beteenden som väsentligen går emot målet och syftet med Parisavtalet om klimatförändringar. Kommissionen har även förbättrat mekanismen för klagomål om överträdelser av åtaganden om handel och hållbar utveckling Som en del i tillämpningen av den nya strategin efter översynen av handlingsplanen om handel och hållbar utveckling reviderade kommissionen de operativa riktlinjerna för den gemensamma kontaktpunkten utifrån de synpunkter och krav som framförts av de berörda parterna. ·I synnerhet medför de reviderade riktlinjerna ökad öppenhet och förutsägbarhet för berörda parter inom handel och hållbar utveckling, genom att det lagts till förtydliganden om vem som kan lämna klagomål. Exempelvis nämns det uttryckligen att de inhemska rådgivargrupperna kan lämna in klagomål och att klagande i EU även kan företräda intressena för parter som befinner sig i EU:s handelspartnerländer. ·I de operativa riktlinjerna införs också bättre handläggning av klagomål, särskilt när det gäller tidpunkten för den inledande bedömningen. Kommissionen offentliggör också icke-konfidentiella uppgifter om klagomål om handel och hållbar utveckling, för att göra berörda parter mer medvetna om de restriktioner de kan träffa på i tredjeländer. Detta återspeglar strategin på området marknadstillträde. ·I de reviderade operativa riktlinjerna införs tidslinjer som kommissionen ska följa vid klagomål om handel och hållbar utveckling, nämligen tio arbetsdagar för att bekräfta att klagomålet mottagits, 20 arbetsdagar för den första uppföljningen med den klagande och 120 arbetsdagar för att slutföra den preliminära bedömningen av klagomålet. Under rapporteringsperioden har kommissionen vidare övervakat hur väl Sydkorea efterlevt panelens avgörande i den bilaterala tvisten om arbetstagares rättigheter … Kommissionen fortsatte att övervaka genomförandet av avgörandet från expertpanelen om handel och hållbar utveckling den 20 januari 2021. ·När det gäller ratificeringen av centrala konventioner från ILO var det tre grundläggande ILO-konventioner som trädde i kraft i Sydkorea i april 2022: konvention nr 87 om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten, nr 98 om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten, samt nr 29 om tvångsarbete. ·När det gäller inrikes förbättringar godkände Sydkorea ändringar av landets arbetssystem. Parterna höll ett interimskommittémöte om handel och hållbar utveckling i november 2021 för att i synnerhet bedöma lagtextändringarna i den sydkoreanska fackföreningslagen och riktlinjerna för att genomföra dem. ·Beträffande ratificeringen av den senaste pågående grundläggande ILO-konventionen, nr 105 om avskaffandet av tvångsarbete, bekräftade Sydkorea åtagandet att fortsätta med oavbrutna insatser för ratificering och offentliggjorde den överenskomna studien där det fastställs vilka nationella bestämmelser som behöver ändras för att stämma överens med ILO:s konvention. Parterna kommer att fortsätta sina utbyten för att komma ännu närmare ratificering.

… och har övervakat vilka åtgärder Vietnam har vidtagit för att civilsamhället ska vara med och genomföra kapitlet om handel och hållbar utveckling

Vietnam upprättade sin inhemska rådgivargrupp, om än något försenat, den 17 augusti 2021. Den 30 december 2021 fullgjorde Vietnam också sitt löfte om att öka antalet medlemmar i denna rådgivargrupp, vars medlemsantal nu har ökats från tre till sex, även om ingen oberoende arbetstagarorganisation förmodas vara medlem ännu. Efter att den inhemska rådgivargruppen hade upprättats, höll kommittén för handel och hållbar utveckling och det gemensamma forumet ett första möte i november 2021. Kommissionen kommer att fortsätta att noga övervaka att Vietnam efterlever alla sina skyldigheter enligt kapitlet om handel och hållbar utveckling, inklusive frågor som gäller landets inhemska rådgivargrupp. Kommissionen har samarbetat med berörda parter från civilsamhället och inhemska rådgivargrupper för att genomföra åtagandena om handel och hållbar utveckling i EU:s handelsavtal … Kommissionen har en länge etablerad process där man håller möten med berörda parter från civilsamhället i EU – den så kallade dialogen med det civila samhället – för att nå ut och diskutera handelspolitiska frågor. Bilateralt har kommissionen regelbunden kontakt med de inhemska rådgivargrupper som fastställs enligt avtalen, för att utbyta information och ge återkoppling om genomförandeprocessen. Dessutom sker det regelbundna gemensamma möten mellan regeringar och företrädare för civilsamhället, från båda sidor, efter mötet med kommittén för handel och hållbar utveckling. Även detta bidrar till genomförandeprocessen. ·När det t.ex. gäller Ecuador framkom det i gemensamma bidrag från civilsamhällets företrädare att en av arbetstagarorganisationerna i banansektorn hade svårt att bli registrerad som ”fackförening”. Vid det regelbundna mötet med motparterna i Ecuadors regering uttryckte kommissionen oro över att grundläggande arbetsmarknadsåtaganden överträddes, och påminde om ILO:s utfärdade rekommendationer. Även om regeringen aldrig erkände att frågan var problematisk, höll en av de lokala domstolarna i Ecuador med om anspråket och bad regeringen att bevilja fackföreningsstatus åt organisationen i fråga. ·Ett annat exempel är när kommissionen i november 2021 fick in särskild information från EU:s inhemska rådgivargrupp för Sydkorea, och då agerade genom att inleda ett ärende om påstådd diskriminering av leveransarbetare i Sydkorea. Sydkorea klargjorde att de inte nekades status som arbetstagare, men medgav att det fanns ett problem med erkännandet av deras rätt till kollektivförhandlingar. Ärendet är fortfarande under utredning. Den 5 juli 2021 inledde och organiserade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) det första mötet mellan EU:s samtliga inhemska rådgivargrupper. Där sammanträdde medlemmarna i alla EU:s enskilda inhemska rådgivargrupper som upprättats inom ramen för elva av EU:s handelsavtal. Högt uppsatta företrädare för Europaparlamentet och kommissionen var inbjudna att delta. Diskussionerna ledde till att man formulerade det icke-officiella dokumentet Strengthening and Improving the Functioning of EU Trade Domestic Advisory Groups (inte översatt till svenska) om att stärka och förbättra funktionssättet för EU:s inhemska rådgivargrupper för handel, som offentliggjordes i oktober 2021. Flera av de förslag som lades fram togs upp som en del av kommissionens översyn av handlingsplanen om handel och hållbar utveckling, särskilt förslagen om att ytterligare stärka de inhemska rådgivargruppernas roll genom att ge dem logistiska stödresurser, inbjuda företrädare för EU:s inhemska rådgivargrupper till mötena med medlemsstaternas expertgrupper om handel och hållbar utveckling, engagera rådgivargrupperna i att identifiera och övervaka genomförandeprioriteringar samt främja öppenhet. Kommissionen å sin sida förväntar sig att organisationer i det civila samhället i god tid levererar välgrundade och evidensbaserade underlag, som är nödvändiga för att identifiera och prioritera frågor om handel och hållbar utveckling samt agera utifrån dem. … och har fortsatt samarbetet med ILO angående tekniskt stöd till ett antal handelspartner … År 2021 fortsatte kommissionen det nära samarbetet med internationella organisationer som ILO och OECD för att främja hållbar handel. ·Kommissionen samarbetar med OECD, ILO och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter för att genomföra det fyraåriga projektet om ansvarsfullt företagsledande i Latinamerika och Karibien (2019–2022), som har som syfte att främja smart och hållbar tillväxt för alla i regionen genom att stödja ansvarsfulla företagsledningsmetoder i enlighet med internationella instrument. Detta genomförs i partnerskap med Chile och Mexiko, båda medlemmar i OECD, och även med Argentina, Brasilien, Colombia, Costa Rica och Peru, som följde OECD:s riktlinjer för multinationella företag och inrättade en nationell kontaktpunkt för ansvarsfullt företagsledande, samt med två andra partnerekonomier, Ecuador och Panama. ·Ett annat program för ansvarsfulla leveranskedjor i Asien genomförs i sex asiatiska länder (Kina, Japan, Myanmar, Thailand, Filippinerna och Vietnam), för att driva på de hållbara och inkluderande ekonomiska, sociala och miljömässiga framstegen genom att bygga in ansvarsfulla affärsmetoder i verksamheterna hos multinationella företag och deras leveranskedjor.

·Fram till att kriget i Ukraina bröt ut hade EU arbetat tillsammans med ILO för att genomföra det gemensamma projektet om säkert, hälsosamt och deklarerat arbete, som bidrog med underlag till utkast till lagar om arbetsmarknadsrelationer, arbetsmiljö och yrkesinspektioner. Detta projekt är ämnat att främja säkert, hälsosamt och deklarerat arbete i Ukraina. ·Under 2021–2022 fortsatte EU:s och ILO:s projekt om handel för anständigt arbete i utvalda handelspartnerländer i Asien och Afrika samt för vissa särskilda åtgärder i utvalda länder i Latinamerika. En fortsättning förbereds för 2023. … och samtidigt också använt handelsavtal för att påskynda samarbetet med att gripa sig an miljöutmaningar ·Genom samarbetsprojekt stödde EU 2021 Colombia på vägen mot en mer hållbar och miljövänlig ekonomi, däribland genom ett pilotprojekt om hållbar gruvdrift i Colombias fattigdomsdrabbade Stillahavsregion. ·I juni 2021 anordnade EU och Japan gemensamt ett evenemang inriktat på den teknik och de sektorer som är nödvändiga för att uppnå koldioxidneutralitet senast 2050. Här utnyttjade företagen effekterna av EU:s och Japans samarbete om regelverk och standarder, plus styrkan i bilateral handel, och utbytte erfarenheter och insikter om potentialen för grön tillväxt kopplat till samarbete om förnybar energi, vätgas, ren mobilitet och de råvaror som dessa branscher kräver. E.Utvärdering av handelsavtalens effekter som underlag till genomförandearbetet Kommissionen lägger alltjämt särskild vikt vid att bedöma vilka effekter handelsavtalen får, antingen avseende ett specifikt avtal eller avseende övergripande frågor som omfattar flera avtal. Efterhandsutvärderingar bidrar till förbättringar i framtida avtal, men fungerar också som referenspunkt när man sätter upp prioriteringar för genomförande och säkerställande av efterlevnaden. Efterhandsutvärderingarna av det ekonomiska partnerskapsavtalet med Cariforum och EU:s frihandelsavtal med sex länder i Medelhavsområdet offentliggjordes i januari respektive mars 2021 och fanns också med i årsrapporten 2021. I april 2022 slutförde kommissionen sin efterhandsutvärdering av handelsavtalet mellan EU och Colombia, Peru och Ecuador. Efterhandsutvärdering av frihandelsavtalet med Colombia, Ecuador och Peru: Huvudsakliga slutsatser ·I de andinska länderna hade avtalet en positiv ekonomisk inverkan på BNP, som uppskattades till 728 miljoner US-dollar, och alla parter gynnades. Den uppskattade effekten på sysselsättning, välfärd och fattigdomsminskning var också positiv. ·Även om de övergripande effekterna sannolikt är begränsade, gjorde ändå avtalet och exporten till EU att det skapades arbetstillfällen i landsbygdsområden i de andinska länderna. Det skedde framför allt i sektorerna för frukt, socker, grönsaker och nötter samt inom fisket. Inom industrin gynnades även sektorer som livsmedelsprodukter, kemiska produkter och textiler (det sistnämnda i Colombia och Peru). ·Behovet av att anpassa sig till standarderna på EU-marknaden har gjort att produktionsstandarderna höjts i de andinska länderna, produkterna håller högre kvalitet och efterfrågan från EU har lett till att produktionen av ekologiska produkter har ökat, dessutom finns nu skydd för geografiska beteckningar och bättre respekt för arbets- eller miljönormer, t.ex. genom tillämpning av privata standarder och certifiering. ·Avtalet har möjliggjort en plattform för engagemang i hållbarhetsfrågor, med regelbundna kommittémöten och projekt där det går att ta upp angelägna frågor: t.ex. föreningsfrihet, anständiga arbeten och barnarbete, där det kunde konstateras förbättringar i sektorerna som avtalet gäller för.

·Diversifiering av handeln: Avtalet bidrog till att diversifiera och öka exporten, i synnerhet från små och medelstora företag. De rekommendationer som utfärdades av konsulten offentliggjordes i januari 2022. Kommissionens och GD Handels bedömnings- och uppföljningsåtgärder kommer att finnas med i ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar, som sannolikt kommer att offentliggöras under första halvåret 2023. III. Hjälpa små och medelstora företag att navigera i den globala handeln Små och medelstora företag och familjeföretag, som utgör 93 % av exportörerna i EU, står fortfarande i centrum när kommissionen lyfter fram fördelarna med EU:s handelsavtal Trots att det är ekonomiskt och politiskt utmanande tider är de globala marknaderna fortfarande både en viktig källa till tillväxt och en utmärkt möjlighet till ekonomisk återhämtning. Under 2021 fortsatte kommissionen arbetet med att hjälpa små och medelstora företag att använda sig av EU:s handelsavtal. Sett till antal utgör dessa företag den största delen av exportörerna, även om de bara står för en tredjedel av EU:s export uttryckt i värde. Kommissionen har även fortsatt att lyfta fram EU:s princip att ”tänka småskaligt” i multilaterala forum som WTO och G20, och har varit aktiv i WTO:s informella arbetsgrupp om mikroföretag, små och medelstora företag inför WTO:s uppskjutna ministerkonferens som till slut ägde rum i juni 2022. A.Access2Markets uppgraderas och främjas På plattformen Access2Markets, som startades i oktober 2020, finns detaljerade praktiska upplysningar för företag som vill importera eller exportera varor. Plattformen är tillgänglig kostnadsfritt på alla EU:s officiella språk. Det finns exportupplysningar om bl.a. tullar, skatter, förfaranden och formaliteter för 135 exportmarknader, ursprungsregler, statistik och handelshinder. Liknande upplysningar finns för import till EU, dvs. tullar, skatter, importkrav, ursprungsregler och statistik från hela världen. Fr.o.m. den 1 januari 2021 ingår det också fullständig information om EU:s handel med Förenade kungariket. Under 2022, i takt med händelserna i Ukraina, har plattformen uppdaterats så att restriktiva åtgärder för EU:s export till Ryssland nu uppmärksammas, liksom mer allmän information om EU:s sanktioner och vidare vägledning för importörer om ryska åtgärder som införts på export till EU. Access2Markets har haft över 3 miljoner enskilda besökare sedan starten, varav 72 % från EU, och dess verktyg ROSA har i genomsnitt 500 träffar om dagen. I den nya versionen av ROSA får också företag vägledning om hur de kan dokumentera sina produkters ursprung. Under 2021 har kommissionen gradvis uppgraderat Access2Markets och lagt till ytterligare innehåll (särskilt relevant för små och medelstora företag) för användarna samt även utvecklat nya interaktiva verktyg. ·I september 2021 lanserade kommissionen Access2Procurement, ett verktyg där företag kan bilda sig en uppfattning om ifall en upphandling omfattas av ett internationellt åtagande från Kanada och Japan enligt deras respektive handelsavtal med EU. De första åtta månaderna efter att det lades upp utfördes över 2 700 bedömningar av användare, och under det första kvartalet 2022 låg antalet bedömningar mellan 200 och 300 i månaden. I nästa steg kommer verktyget också att omfatta Förenta staterna, och kommer att utökas med EU-handelspartner. ·Plattformen handlade först mest om villkor för import och export av varor, men utökades 2021 med ytterligare uppgifter om handel med tjänster, inklusive verktygslådan ”Börja med tjänstehandel: import och export”. Detta följdes 2022 av funktionen ”Min handelsassistent för tjänster och investeringar”, om juridiksektorn och sjöfartssektorn enligt avtalen i Förenade kungariket och Kanada. Här kan t.ex. ett företag i EU som är intresserat av att tillhandahålla juridiska tjänster i Förenade kungariket (gällande såväl nationell som utländsk rätt) hitta information om olika krav gällande t.ex. licensiering och tillstånd, kvalifikationer, rättslig form, nationalitet och hemvist. Denna funktion kommer steg för steg att börja användas för andra tredjeländer och sektorer. Kommissionen fortsatte under 2021 att ge omfattande stöd och utbildning om Access2Markets för företag, medlemsstater och andra mellanhänder, plus ett program för utbildning av fortbildare, och tanken är att detta ska fortsätta. Hittills har evenemangen nått ut till över 6 500 organisationer och omfattat nästan alla EU-språk. Evenemang anordnades också med partner i och utanför EU, t.ex. centrumet för industriellt samarbete mellan EU och Japan, ICEX España och Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ). Främjandeaktiviteter fortsatte genom ett antal medier och plattformar, däribland Twitter, och även på kommissionens webbplats och på Youtube.

B.Internationalisering som fungerar för små och medelstora företag – konkreta åtgärder 2021 Även om alla EU:s handelsavtal är till för att hjälpa små och medelstora företag att utöka sin verksamhet med och på utländska marknader, är det tre av EU:s gällande handelsavtal som har särskilda bestämmelser för små och medelstora företag: Det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan EU och Kanada (Ceta) har en rekommendation om små och medelstora företag, medan avtalet mellan EU och Japan om ekonomiskt partnerskap och handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariket innehåller kapitel om små och medelstora företag, där det föreskrivs särskilda kontakter för sådana företag på båda sidor. Dessa har i uppgift att se till att små och medelstora företags intressen och perspektiv återspeglas när respektive avtal genomförs. Dessutom föreskrivs i dessa kapitel ett antal praktiska steg för att ytterligare öka öppenheten för små och medelstora företag, i synnerhet genom informationsutbyte: Exempelvis förmedlar Japan (på en offentlig webbplats), i enlighet med kapitlet om små och medelstora företag i avtalet mellan EU och Japan om ekonomiskt partnerskap, information om marknadstillträde för specifika produkter enligt importvarornas KN-nummer. Länkar till myndigheter för överenskomna handelsrelaterade frågor finns också med. Parternas kontaktpunkter för små och medelstora företag diskuterar hur man ytterligare kan rationalisera och förbättra de verktyg och upplysningar som finns. Under 2021 fortsatte kommissionen att tillsammans med sina handelspartner, medlemsstaterna och berörda parter att genomföra bestämmelserna för små och medelstora företag enligt Ceta och avtalet mellan EU och Japan om ekonomiskt partnerskap. Ceta üKontaktpunkterna för små och medelstora företag kom överens om en handlingsplan för sådana företag, med fastställda särskilda åtgärder och en tidslinje för att genomföra rekommendationen. I enlighet med prioriteringarna i handlingsplanen hölls en rundabordskonferens om små och medelstora företag i september 2021, i samband med Cetas fyraårsjubileum, anordnad av kommissionen med hjälp av EU:s handelskammare i Kanada. üDessutom samarbetar EU och Kanada till stöd för internationaliseringen av små och medelstora företag. Ett tydligt exempel är det gemensamma arbetet som utförs av, å ena sidan, Enterprise Europe Network och EU:s handelskammare i Kanada och, å andra sidan, det europeisk-kanadensiska centret för innovation och forskning, för att tillhandahålla företags- och innovationsstödtjänster som hjälper europeiska och kanadensiska små och medelstora företag bli mer konkurrenskraftiga och hållbara. Avtalet mellan EU och Japan om ekonomiskt partnerskap üKontaktpunkterna för små och medelstora företag tog fram en gemensam verksamhetsrapport och EU och Japan gick vidare med sina kontakter gentemot små och medelstora företag genom centrumet för industriellt samarbete mellan EU och Japan, som 2021 på nytt utgav två häften, How to import from Japan to the EU using the EPA och How to export from the EU to Japan using the EPA (hur man exporterar/importerar från EU till Japan med hjälp av avtalet om ekonomiskt partnerskap). üCentrets helpdesk för det ekonomiska partnerskapsavtalet,Economic Partnership Agreement (EPA) Helpdesk ordnade under rapporteringsperioden på nytt 47 utbildningar och interaktiva webbseminarier med företag, och tog fram aktuella faktablad om olika aspekter av avtalet mellan EU och Japan om ekonomiskt partnerskap, däribland om geografiska beteckningar, ursprungsregler, ett kapitel om små och medelstora företag, fiske, mejeriprodukter, rörlighet för personal osv. Centret har också kontakter med medlemsstaternas organisationer för främjande av handel och med andra europeiska och japanska nätverk, t.ex. Enterprise Europe Network, så att avtalet om ekonomiskt partnerskap kommer närmare de små och medelstora företagen. Dessutom fortsätter kommissionen att stödja EU:s små och medelstora företagare och deras verksamhet på utmanande marknader, främst genom EU-centret för små och medelstora företag i Kina. Centret är fortsatt grundläggande för att hjälpa och stödja små och medelstora företag i EU att komma in på marknaden och/eller utveckla sin affärsverksamhet i Kina. Man hjälper EU:s små och medelstora företag att bedöma hur redo de är att komma in på Kinas marknad, och ger råd om möjligheter och risker med att utveckla en kommersiell närvaro på den kinesiska marknaden (genom export, investeringar eller båda) och om hur de förbättrar sina synergier och utbyter bästa praxis. Som ett exempel höll centret under 2021 62 utbildningspass i Kina och EU, för över 5 400 små och medelstora företag. C.Samarbete med Enterprise Europe Network Att hjälpa företag i EU att utnyttja förmånshandelsordningar, dvs. minska/undanröja tullar eller andra kostnader som handlar om att anpassa regelverken, blir något som står i centrum för Enterprise Europe Network när det återstartas inom ramen för programmet för den inre marknaden.

Den 4 augusti 2021 bjöd kommissionen internationella nätverkspartner att anmäla sitt intresse, med flera olika tidsfrister för att lämna in förslag. Syftet med denna ansökningsomgång är att identifiera kundinriktade företagsstödorganisationer på snabbväxande marknader i Nord- och Sydamerika och (sydöstra) Asien. Fokus kommer att ligga på länder och handelsblock som EU har ingått djupgående och omfattande handelsavtal med. ·Internationella och europeiska nätverkspartner kommer att ha ett nära samarbete för att förbättra utnyttjandet av handelsavtalen. De kommer att utbyta marknadsinformation till förmån för små och medelstora företag. Hittills har åtskilliga näringslivsorganisationer från Förenta staterna, Förenade kungariket, Japan, Schweiz, Kanada, Israel, Sydkorea och Indien ansökt om att gå med i Enterprise Europe Network. Listan med länder är inte uttömmande och kommer att utökas genom ytterligare brytdatum för att lämna in ansökningar. ·I det återstartade Enterprise Europe Network kommer tjänster som hjälper företag i EU att utforska handelsmöjligheter utomlands att bli helt integrerade i ”Network’s Client Journey” (”nätverkets kundresa”), dvs. europeiska nätverkspartner förväntas skapa konkreta effekter för sina kunder och rapportera dem som resultat via Enterprise Europe Networks resultatdatabas. Under 2022 upprättade Enterprise Europe Network en ny expertgrupp för att gynna kvaliteten på internationaliseringstjänsterna inom nätverket. Den så kallade temagruppen för internationalisering, där omkring 130 erfarna rådgivare från nätverket har daglig kontakt med företag i samtliga medlemsstater och regioner, utsåg en medordförande för att göra EU:s handelsavtal mer utnyttjade. Medordföranden får som sin främsta roll att sätta agendan för kapacitetsuppbyggnad och utbildning åt nätverkets rådgivare så de kan ge stöd åt europeiska små och medelstora företag med att dra fördel av handelsmöjligheterna. Bland de första projekten blir att upprätta en session för utbildning av fortbildare där nätverkets rådgivare kan använda sig av plattformen Access2Markets, i samarbete med kommissionen. Utöver samarbetet med Enterprise Europe Network fortsatte också kommissionen utbytet med europeiska och nationella näringslivsorganisationer, det världsomspännande nätverket för europeiska näringslivsorganisationer och medlemsstaternas organisationer för främjande av handel, som går i spetsen för att stödja och ge råd till stora och små företag om fördelarna med handelsavtal. D.Åtgärder för att stödja små och medelstora företag på multilateral nivå (WTO) EU går i spetsen för multilaterala insatser vid Världshandelsorganisationen till stöd för små och medelstora företag EU har varit aktiv medlem i den informella arbetsgruppen om mikroföretag, små och medelstora företag sedan denna inrättades efter WTO:s 11:e ministerkonferens i Buenos Aires 2017. Den informella arbetsgruppens första mandat var att ta fram ett arbetsprogram som skulle godkännas vid WTO:s 12:e ministerkonferens, men covid-19-pandemin gjorde att gruppen fick utfärda en deklaration om mikroföretags och små och medelstora företags betydelse under covid-19-pandemin i maj 2020 och därefter skyndsamt anta ett paket med sex mjuka rekommendationer i december 2020 (paketet för mikroföretag och små och medelstora företag). Paketet följer EU:s långvariga arbete med att uppmuntra mikroföretags och små och medelstora företags internationalisering och ta hänsyn till deras särskilda behov. Det är inriktat på att förbättra tillgången till information för sådana företag, och genom paketet införs även avtalet om förenklade handelsförfaranden i en insats för att underlätta handeln för mikroföretag och små och medelstora företag; det utvecklas en integrerad databas för handelspolitik och företagen får tillgång till finansiering och gränsöverskridande betalningar genom utbyte av bästa praxis och information. Arbetet fortsatte 2021 och gav ett första resultat i form av en databas med information om mikroföretag och små och medelstora företag i WTO:s politiska granskningar … Under 2021 sammanträdde den informella arbetsgruppen om mikroföretag, små och medelstora företag flera gånger för att följa upp hur paketet genomfördes. Framför allt slutförde den informella arbetsgruppens sekretariat arbetet med en databas med hänvisningar till information om mikroföretag och små och medelstora företag i WTO:s handelspolitiska granskningar. Vid den 12:e ministerkonferensen uppmärksammades det pågående arbetet i den informella arbetsgruppen om mikroföretag, små och medelstora företag genom ett uttalande från dess ordförande. IV. Hantera hinder och hitta lösningar IV.1 Läget vad gäller handelshinder och undanröjande av dessa

Under 2021 fortsatte kommissionen arbetet med att upptäcka, lyfta fram och undanröja handelshinder, fortfarande i skuggan av covid-19-pandemin som har lett till fler protektionistiska metoder bland många av EU:s handelspartner, och det gav upphov till vissa svårigheter i fråga om logistik och leveranskedjor. De förvärrades sedan i sin tur av prishöjningar för transport, råvaror och energi, som bidrog till högre inflation allt eftersom året fortskred. Till dessa svåra förhållanden kom omikronvarianten av coronaviruset, som dök upp i slutet av 2021 och på nytt i Kina 2022, samt den instabila geopolitiska situationen efter Rysslands anfallskrig mot Ukraina. Trots de svåra omständigheterna fortsatte EU under 2021 arbetet med att identifiera och undanröja handelshinder. Här fortsatte kommissionen att i nära samarbete med Europaparlamentet, medlemsstaterna och näringslivet föra direkt dialog med tredjeländer, däribland genom nätverket av EU-delegationer i partnerländerna och i Genève. Kommissionen arbetade på plats i tredjeländer och genom den institutionella ramen från EU:s handelsavtal och WTO (t.ex. WTO:s kommittéer för tekniska handelshinder och för sanitära och fytosanitära hinder), och sökte på så sätt aktivt lösningar på befintliga och nya problem. Förebyggande arbete har fortsatt stå i fokus, för att fånga upp potentiella handelshinder innan de hinner ta form. Centralt i det arbetet har varit oron från företag i EU som rapporterat orättvis behandling och restriktiva åtgärder från EU:s handelspartner. På samma sätt uppmärksammades brott mot åtaganden för hållbar utveckling enligt EU:s handelsavtal. Beträffande nya hinder och klagomål var 2021 det första hela året med den gemensamma kontaktpunkten, som inrättades som stöd till den ansvariga för efterlevnaden av handelsbestämmelserna. Den utgör en enda kontaktpunkt, tillgänglig via plattformen Access2Markets, för att lämna in klagomål om (potentiella) handelshinder eller om att åtaganden för handel och hållbar utveckling och EU:s förordning om det allmänna preferenssystemet inte följs.



A. Antalet registrerade handels- och investeringshinder per den 31 december 2021 Som framgår av tabellen nedan var 455 aktiva handels- och investeringshinder i 65 tredjeländer registrerade i kommissionens databas Access2Markets i slutet av 2021. Typ av åtgärd Antal hinder Sanitära och fytosanitära åtgärder 102 Tekniska handelshinder 81 Tullar och motsvarande samt kvantitativa restriktioner 78 Administrativa förfaranden 39 Tjänster och investeringar 37 Andra åtgärder* 39 Immateriella rättigheter 34 Offentlig upphandling 29 Exportskatter och exportrestriktioner 16 Totalt 455 * Andra åtgärder omfattar handelspolitiska skyddsinstrument och subventioner, åtgärder som påverkar konkurrensen och andra åtgärder som inte kan klassificeras i ovanstående kategorier. Antalet handels- och investeringshinder som företag i EU mötte vid export till tredjeländer minskade något från 462 aktiva hinder år 2020 till 455 år 2021, trots att handelsmönstren förändrades strukturellt i och med Förenade kungarikets utträde. Emellertid steg antalet registrerade handelshinder från 372 i 51 tredjeländer 2016 till 462 i 66 länder 2020 (dvs. med nästan 25 %). Av det totala antalet handelshinder som var registrerade 2021, har majoriteten av dem registrerats under de senaste fem åren (39 %), medan 34 % av alla hinder är mellan sex och tio år gamla och 27 % av alla hinder har varit registrerade i över ett årtionde.

Figur 5: Antal hinder efter registreringsdatum Om man ser till hinder per typ, visar figur 6 att sanitära och fytosanitära åtgärder fortfarande är kategorin med flest handelshinder (102) år 2021, med nästan en fjärdedel av alla registrerade hinder. Även om det totala antalet sanitära och fytosanitära hinder låg något under 2020 års nivå (107), har sådana restriktioner ökat stadigt mellan 2016 och 2020 och fortsatt vara den största kategorin. Den näst oftast registrerade typen av hinder 2021 var alltjämt åtgärder med tekniska handelshinder (81 hinder) och tullåtgärder och kvantitativa begränsningar (78), vilket också var fallet 2020. Tillsammans stod dessa tre kategorier av handelshinder för nästan 60 % av alla aktiva hinder 2021. Det återspeglar trenden 2020.



Figur 6: Typer av hinder 2021 Företag i EU stöter på handelshinder över hela världen när de exporterar sina varor och tjänster, vilket framgår av figur 7.



Figur 7: Geografisk spridning av hinder per region (slutet av 2021) Såsom framgår av figur 8 var Kina 2021 fortfarande landet med flest hinder, 39 stycken. Tvåa var Ryssland med 32, följt av Förenta staterna (27), Indien (26), Turkiet (24) och Indonesien (21). Andra länder med minst tio hinder är Brasilien (19), Sydkorea (18), Australien (15), Algeriet (14), Mexiko (12), Egypten (11), Malaysia (10) och Vietnam (10). Hinder har ännu inte tagits med i databasen för Förenade kungariket, med tanke på den alldeles nya relationen och att många av de befintliga hindren hos andra partner kanske går flera år tillbaka. Sett till en femårsperiod mellan 2016 och 2020 har Ryssland och Kina varit de två främsta länderna sett till antal handelshinder, med Kina på första plats sedan 2018 då man tog den från Ryssland. Rysslands handelshinder har legat på ett ganska stabilt antal (i genomsnitt 33), medan hindren angående Kina under perioden nästan har fördubblats från 23 år 2016 till 40 år 2020.



Figur 8: Antal hinder per handelspartner (slutet av 2021)

B. Utvecklingen av handels- och investeringshinder under 2021 Nya registrerade hinder Sett till nya handelshinder per sektor utgjorde jordbruk och fiske den största kategorin med fyra nya hinder, följt av tjänster med tre nya. Trea kom keramik- och glassektorn och kategorin övergripande åtgärder (dvs. de som omfattade fler än en sektor eller berörde samtliga exporter till det berörda handelspartnerlandet) med två nya hinder var. Sektor Antal nya hinder Jordbruk och fiske 4 Fordon 1 Glas och keramik 2 Kemikalier 1 Elektronik 1 Övergripande åtgärder 2 Andra industrier 1 Tjänster 3 Textil och läder 1 Totalt 16 Om man ser till femårsperioden mellan 2016 och 2020, är det sektorerna jordbruk och fiske samt vin och sprit som har fått flest nya hinder registrerade. Ser man till det totala antalet nya hinder som registrerades 2021, visar tabellen nedan att det 2021 var färre nya hinder som registrerades (16) än 2020 (41), motsvarande en nettominskning på 25. Om man ser till de nya registrerade hindren per typ var det, till skillnad från 2020 när sanitära och fytosanitära åtgärder var den dominerande kategorin bland nya hinder, tekniska handelshinder som toppade listan 2021 (sex nya registrerade hinder), medan endast två nya hinder gällde sanitära och fytosanitära åtgärder jämfört med tretton under 2020. Två nya handelshinder registrerades i var och en av kategorierna tullar och motsvarande samt kvantitativa restriktioner, offentlig upphandling och andra åtgärder. Typ av åtgärd Nya hinder 2021 Nya hinder 2020 Sanitära och fytosanitära åtgärder 2 13 Tekniska handelshinder 6 5 Tullar och motsvarande samt kvantitativa restriktioner 2 5 Administrativa förfaranden 1 5 Tjänster och investeringar 1 4 Andra åtgärder* 2 4 Immateriella rättigheter 0 3 Offentlig upphandling 2 3 Exportskatter och exportrestriktioner 0 1 Totalt 16 41 * Andra åtgärder omfattar handelspolitiska skyddsinstrument och subventioner, åtgärder som påverkar konkurrensen och andra åtgärder som inte kan klassificeras i ovanstående kategorier. Den kraftiga minskningen av nya sanitära och fytosanitära hinder kan bero på avsaknaden av utbrott av afrikansk svinpest 2021, och mer allmänt på att ogynnsamma ekonomiska förhållanden kan ha saktat ner rapporteringen av hinder p.g.a. covid-19-pandemin, då företagen har riktat in sina ansträngda resurser på andra åtgärder.



C. Hinder som undanröjts under 2021 Under 2021 undanröjdes 39 handelshinder, dvs. sex fler än 2020: 16 undanröjdes helt och hållet, medan 23 löstes delvis. Typ av åtgärd Hinder som undanröjts under 2021 Hinder som undanröjts under 2020 Sanitära och fytosanitära åtgärder 15 17 Tekniska handelshinder 6 6 Tullar och motsvarande samt kvantitativa restriktioner 6 2 Administrativa förfaranden 3 4 Tjänster och investeringar 2 1 Andra åtgärder* 1 1 Immateriella rättigheter 3 0 Offentlig upphandling 1 1 Exportskatter och exportrestriktioner 2 1 Totalt 39 33 * Andra åtgärder omfattar handelspolitiska skyddsinstrument och subventioner, åtgärder som påverkar konkurrensen och andra åtgärder som inte kan klassificeras i ovanstående kategorier. Om man ser till undanröjda hinder per typ av hinder, utgjorde sanitära och fytosanitära hinder den största kategorin med 15 lösta hinder, vilket också var fallet 2020 (17 hinder). Att dessa hinder undanröjdes hade även nu en direkt positiv effekt, däribland på EU-exportörer i många sektorer, främst livsmedelssektorn. ·Ett exempel på resultaten av kommissionens samarbete med medlemsstaterna och näringslivet 2021 var att Kanada godkände EU:s harmoniserade intyg för fjäderfäkött. ·Ett annat exempel är att Sydkorea hävde sina tidigare importförbud för flera medlemsstater som hade införts p.g.a. högpatogen aviär influensa.

De två näst vanligaste typerna, med sex delvis eller helt lösta hinder vardera, är tekniska handelshinder och tullar och motsvarande samt kvantitativa restriktioner. Följande är några exempel på framgångsrikt lösta problem med tekniska handelshinder 2021: ·Australien har justerat de standarder för svavelhalt i bränsle som ledde till en bränslekvalitet som var inkompatibel med de senaste högeffektiva motorerna som tillverkare i EU producerar. ·Tunisien har efter ingripanden från EU:s sida genomfört förbättringar för att mildra effekterna av tullar gällande ”icke väsentliga” konsumentprodukter som införts för jordbruksprodukter som kiwi, fryst tonfisk och honung. Såsom framgår av figur 9 omfattade de fullständiga eller partiella lösningarna 24 av EU:s handelspartner. Figur 9: Antal hinder som undanröjts per partner (2021) För att gripa sig an hinder tillämpar kommissionen ett brett antal instrument, ofta i kombination Valet av instrument och forum beror på situationen i fråga: Kommissionen kan lyfta fram frågorna inom ramen för ett bilateralt handelsavtal (t.ex. genom att använda de institutionella strukturer som inrättats), eller i någon av WTO:s kommittéer, eller genom att använda diplomatiska kanaler, däribland gemensamma åtgärder med medlemsstaterna, eller dialoger på hög nivå med handelspartnerna. Som en sista utväg, när problemet motiverar det, inleder kommissionen tvistlösningsärenden inom ramen för sina bilaterala avtal eller vid WTO (se vidare i avsnitt V), eller – som svar på begäranden från industrin – utredningar enligt EU:s handelshindersförordning. Vissa handelshinder bekämpades framgångsrikt genom bilaterala åtgärder … Så var fallet bland annat med Turkiet – kosmetika: År 2018 började Turkiet kräva att säkerhetsbedömningsrapporter skulle lämnas in preliminärt för all kosmetika som kom in på den turkiska marknaden. Handelssektionen i EU:s delegation i Ankara tog tillsammans med medlemsstaternas ambassader kontakt med de lokala myndigheterna för att begära att förfarandet ändrades så att hindret kunde undanröjas. I början av 2021 hävdes kravet på säkerhetsbedömningsrapporter, och för att säkerställa fullständig förenlighet med EU utarbetade Turkiet ett nytt utkast till lagstiftning, som har lämnats in till kommissionen för bedömning.



… medan andra handelshinder löstes i WTO:s och dess kommittéers multilaterala ram … EU, på de 27 medlemsstaternas vägnar, är alltjämt en drivkraft inom WTO. Man deltar aktivt i samtliga kommittéer (t.ex. bland annat avseende sanitära och fytosanitära åtgärder och tekniska handelshinder). Där är det ofta tillfälle att lyfta fram och söka lösningar på ihållande hinder för marknadstillträde som andra medlemmar infört, och där finns möjlighet att kommentera inför tredjeländer om nya åtgärder innan de träder i kraft, som en del av anmälningsförfarandena för sanitära och fytosanitära åtgärder och tekniska handelshinder. Följande är ett par exempel på lyckad samverkan på multilateral nivå 2021: ·Sydkorea – behandlingssystem för barlastvatten: Efter över två års arbete genom WTO:s kommitté för tekniska handelshinder utfärdade Sydkorea intyg om typgodkännande till en EU-tillverkare av behandlingssystem för barlastvatten. På så sätt kan företaget installera dessa system på sydkoreanskflaggade fartyg för att förhindra spridning av invasiva arter, vilket tryggar sjösäkerheten och miljöskyddet.

·Saudiarabien – obligatoriska utgångsdatum för flera livsmedelsprodukter: År 2021 meddelade Saudiarabien sin avsikt att införa obligatoriska utgångsdatum för bordsägg (60 dagar) och frysta fjäderfäköttprodukter (tre månader) genom anmälningar i WTO:s kommitté för sanitära och fytosanitära åtgärder. EU lämnade in kommentarer där man begärde att Saudiarabien skulle ge företagarna ansvaret att sätta utgångsdatum inom ett givet intervall, och på så sätt upprätthålla höga skyddsnivåer samtidigt som man undviker alltför belastande administrativa förfaranden. De saudiarabiska myndigheterna sköt upp genomförandet i väntan på ytterligare granskning. … och i vissa fall erbjöd handelshindersförordningen en rättslig väg för att komma till rätta med handelshinder i Mexiko och Saudiarabien Handelshindersförordningen är ett rättsligt instrument som gör det möjligt för berörda parter i EU (företag, industrier, sammanslutningar och medlemsstater) att klaga på handelshinder i tredjeländer. Om klagomålet uppfyller kriterierna för att tas upp till prövning bedömer kommissionen huruvida det påstådda hindret faktiskt utgör en överträdelse av internationella handelsregler och om EU bör agera. ·I Tequila-rapporten drog kommissionens avdelningar slutsatsen att den mexikanska åtgärden borde fortsätta att övervakas, eftersom den gav upphov till oro för om den efterlevde WTO:s regler. Mot bakgrund av denna rapport hittade man en ömsesidigt godtagbar lösning, den aktuella exporten av tequila återupptogs och klaganden tog tillbaka klagomålet (förfarandet enligt handelshindersförordningen avslutades formellt i februari 2022). Fallet visar hur man genom att ta till snabba och effektiva verktyg för säkerställande av efterlevnad inom handeln kan komma fram till ömsesidigt godtagbara lösningar på handelshinder. ·Under 2021 slutförde också kommissionens avdelningar utredningar av Saudiarabiens åtgärder för att begränsa marknadstillträdet för keramikplattor från EU. I rapporten beträffande Saudiarabien från kommissionens avdelningar drogs slutsatsen att många aspekter av dessa nya saudiska tekniska föreskrifter och hur de genomfördes väckte allvarlig oro för efterlevnaden av WTO-lagstiftningen, och att kommissionens avdelningar skulle ta kontakt med Saudiarabien för att snabbt och effektivt få bort dessa hinder. Dessa kontakter var fortfarande pågående i slutet av 2021 och medförde att Saudiarabien i mars 2022 gjorde ett antal åtaganden för att bemöta EU:s begäranden. Kommissionen övervakar genomförandet av dessa åtaganden. D. Partnerskapet för marknadstillträde och dess inverkan under 2021 I arbetet med att gripa sig an handelshinder har kommissionen nära kontakter med medlemsstaterna och europeiska näringslivsorganisationer i olika forum, t.ex. följande: ·Rådgivande kommittén för marknadstillträde är det centrala diskussionsforumet, som sammanträder månadsvis och sammanför kommissionens avdelningar, tjänstemän från medlemsstaterna och företrädare för över 50 näringslivsorganisationer från alla sektorer i EU. ·Arbetsgrupperna för marknadstillträde sammanträder en gång om året och följer samma struktur som den rådgivande kommittén för marknadstillträde, även om dessa diskussioner är sektorsinriktade. Just nu finns arbetsgrupper för marknadstillträde inom sju sektorer (sanitära och fytosanitära frågor, elektronik och IKT, medicintekniska produkter, läkemedel, vin och sprit, textil samt bilar och däck). Figur 10 visar den breda grupp av sektorer som har fördel av de framsteg som gjorts i dessa och andra forum med att stärka marknadstillträdet för EU-företag i tredjeländer. Trenden från de föregående åren mellan 2016 och 2020 fortsatte på så vis att jordbruk och fiske fortsatte att vara de sektorer som fick flest handelshinder undanröjda 2021 (17 st). Det rörde sig om nästan 40 % av alla lösta hinder. Figur 10: Antal hinder som undanröjts per bransch (2021)

År 2021 utgjordes den näst största kategorin undanröjda hinder av övergripande åtgärder, dvs. hinder som gällde många sektorer, medan fyra berörde textil- och lädersektorn. Å andra sidan låg antalet undanröjda hinder för de andra sektorerna relativt stabilt mellan 2016 och 2020, med vissa smärre variationer från år till år. På det hela taget visade den ekonometriska analys som genomfördes av GD Handel att värdet på exporten från EU under 2021, tack vare att ett antal hinder undanröjts mellan 2015 och 2020, var 7,2 miljarder euro högre än det hade varit om hindren fortfarande hade funnits kvar. Detta är 1,8 miljarder euro högre än 2020 (då det arbete med hinder som utfördes 2014–2019 möjliggjorde ytterligare 5,4 miljarder euro i EU-export) och visar tydligt de direkta fördelarna med kommissionens, medlemsländernas och företagens genomförande- och efterlevnadsinsatser inom partnerskapet för marknadstillträde. IV.2 Den gemensamma kontaktpunkten för klagomål GD Handel startade den gemensamma kontaktpunkten den 16 november 2020 för att göra det lättare att rapportera nya (eller potentiella) handelshinder eller brott mot hållbarhetsåtaganden (för handel och hållbar utveckling eller inom det allmänna preferenssystemet). För det första finns det nu, genom den gemensamma kontaktpunkten, en enda kontaktpunkt för berörda parter. För det andra har den gemensamma kontaktpunkten gjort att nya problem kan bedömas effektivare och beslut snabbare fattas om lämplig uppföljningsprocess inom kommissionen. Under vägledning av den ansvariga för efterlevnaden av handelsbestämmelserna samordnar den gemensamma kontaktpunkten bedömningen av klagomålen och inrättar arbetslag för ärendena vid kommissionens avdelningar. Den gemensamma kontaktpunkten har frekvent kontakt med potentiella klagande innan ett klagomål blir formellt. Klagomål kan skickas in online med ett av två klagomålsformulär – ett som handlar om problem med marknadstillträde och ett om frågor som gäller handel och hållbar utveckling och det allmänna preferenssystemet. Formulären går att hitta direkt på plattformen Access2Markets och är utformade så att den gemensamma kontaktpunkten ska få den information som behövs för en första bedömning av frågan, tillsammans med andra av kommissionens avdelningar och handelsteam i EU-delegationerna, och utifrån detta fatta beslut om uppföljningsåtgärder. Om det behövs mer information eller yttranden från andra internationella organisationer (t.ex. ILO i handels- och arbetstagarfrågor), gör den gemensamma kontaktpunkten en uppföljning direkt med klaganden. Klaganden hålls informerad om hur ärendet fortskrider. När klagomålet är ifyllt bedömer det utsedda arbetslaget det och föreslår lämpliga uppföljningsåtgärder för att lösa problemet. Om den gemensamma kontaktpunkten inte får in ett officiellt klagomål, förbehåller sig kommissionen ändå rätten att vidta åtgärder på eget initiativ (ex-officio). EXEMPEL: Klagomål på restriktioner för EU:s export av skodon till Indien I början av 2021 fick den gemensamma kontaktpunkten in ett klagomål om kvalitetskontrollorder för skodon i Indien. Kvalitetskontrollorder är en välbekant svårighet för företag i EU som vill exportera till Indien, och det är många olika sektorer som påverkas. I och med klagomålet fick emellertid kommissionen kännedom om nya kvalitetskontrollorder i ännu en sektor, nämligen skodon. När den gemensamma kontaktpunkten väl fått in klagomålet tog man därför kontakt med klaganden för att inhämta fler upplysningar och fylla i luckorna i det första klagomålsformuläret. Kontaktpunkten upprättade sedan ett arbetslag för ärendet, bestående av experter från geografiska och sektoriella enheter, som kunde bedöma klagomålet i detalj. EU:s delegation i New Delhi var också direkt engagerad. Slutsatsen var tydlig: När kvalitetskontrollorder för skodon börjar gälla kommer det att utgöra ett handelshinder för EU:s företag. Hindret registrerades därför i Access2Markets. På våren 2022 skedde en positiv utveckling, då kvalitetskontrollorderns ikraftträdande fördröjdes till 2023, till förmån för EU-exportörerna. Kommissionen fortsätter arbetet för att helt lösa frågan. Den gemensamma kontaktpunkten i siffror 2021 utgjorde det första året då den gemensamma kontaktpunkten var i fullt bruk. Totalt blev kontaktpunkten kontaktad 61 gånger angående potentiella handelshinder eller möjliga brott mot tredjeländers hållbarhetsåtaganden. Följden av dessa kontakter blev 33 klagomål genom Access2Markets-portalen. Samtliga dessa klagomål gällde problem med marknadstillträde. Även om frågor om hållbarhet faktiskt kom upp vid ett antal möten med berörda parter innan klagomålen lämnades in, var det inga av dem som formellt omsattes i klagomål under den period som denna rapport omfattar. Beträffande ursprunget till klagomålen var de allra flesta klagandena (30) företag i EU (15 klagomål inleddes direkt av företag i EU, 12 av europeiska handelsorganisationer och tre av nationella handelsorganisationer). Det var bara tre klagomål som kom från medlemsstater. Klagomålen gällde hinder för marknadstillträde i 21 av EU:s handelspartnerländer, i alla geografiska regioner. Såsom framgår av figur 11 stod dock det södra grannskapet, Mellanöstern, Turkiet, Ryssland och Centralasien för över en tredjedel av alla klagomål som kom in 2021, medan bara ett klagomål gällde den nordamerikanska regionen. Figur 11: Klagomål mottagna av gemensam kontaktpunkt per region



V. Bilateralt och multilateralt säkerställande av efterlevnaden av handelsåtaganden: tvistlösning

Att arbeta med genomförande, förebyggande av potentiella hinder och hantering av faktiska hinder innan de etableras står i centrum för kommissionens nya strategi för genomförande samt säkerställande av efterlevnaden. För att detta arbete ska vara så effektivt som möjligt underbyggs det vid behov genom rättsliga tvister. V.1 Användning av tvistlösning A. Tvistlösning inom WTO Trots att WTO:s överprövningsorgan fortfarande var blockerat fortsatte EU sin verksamhet med tvistlösning inom WTO … Sedan december 2019 har inte WTO:s överprövningsorgan kunnat höra överklaganden, p.g.a. en blockering av utnämningar. EU prioriterar alltjämt högt att hitta en bestående lösning på den situationen. Även om bindande tvistlösningar inom WTO äventyras av att överprövningsorganet står still, har man under väntetiden framgångsrikt gått vidare med allt fler WTO-tvister under rapporteringsperioden. Det tillfälliga flerpartsarrangemanget för skiljedomsförfaranden (MPIA) har bidragit till de framstegen och är en viktig del i EU:s strategi för situationen med överprövningsorganet. I slutet av april 2022 omfattades 52 av de 164 WTO-medlemmarna av de 25 MPIA-deltagarna. Alternativt, om en WTO-medlem med vilken EU har en WTO-tvist väljer att inte delta i MPIA, sluter EU om möjligt ett ad hoc-skiljeavtal om överklagande för den tvisten, baserat på MPIA-modellen. I enlighet med detta ingick EU i mars 2022 ad hoc-skiljeavtal med Turkiet i två WTO-tvister (DS583 och DS595, se nedan). Genom att komma överens om skiljeförfaranden såg EU och Turkiet till att en bindande och oberoende tvistlösning i två steg kunde fortsätta vid WTO i båda ärendena. Bland de tvister som EU behandlat under rapporteringsperioden finns följande: ·USA – mogna oliver (DS577) – Denna tvist gäller utjämningstullar på import av mogna oliver från Spanien som infördes 2018 under den förra amerikanska förvaltningen. Den 19 november 2021 avgjorde panelen att dessa utjämningstullar är olagliga enligt WTO:s regler. Rapporten blev bindande i december 2021, efter att ha antagits i WTO utan överklagan. Parterna var eniga om en rimlig tidsfrist till senast den 14 januari 2023 för Förenta staterna att genomföra rapporten. ·Turkiet – läkemedel (DS583) – Denna tvist gäller EU:s bestridande av vissa turkiska åtgärder som påverkar importerade läkemedelsprodukter. Samtliga anspråk avgjordes till EU:s favör i panelrapporten av den 28 april 2022, där slutsatsen blev att Turkiet inte kan kräva att producenter av läkemedelsprodukter flyttar produktionen till Turkiet för att produkterna ska vara berättigade till ersättning från de sociala trygghetssystemen i Turkiet. Inte heller kan Turkiet prioritera granskningar av ansökningar om ersättning och försäljningstillstånd för inhemska läkemedelsprodukter framför dem som gäller importerade läkemedelsprodukter. Turkiets överklagan av denna panelrapport håller på att höras enligt WTO:s regler i enlighet med det ad hoc-skiljeavtal som ingåtts med Turkiet (nämns ovan). Det avtalet garanterar en bindande lösning av tvisten, däribland gällande eventuella framtida meningsskiljaktigheter om efterlevnad. ·Turkiet – skyddsåtgärder för stål (DS595) – Denna tvist gäller den EU-skyddsåtgärd för stål som EU införde i februari 2019. Panelrapporten från den 29 april 2022 var överlag positiv för EU, då de viktigaste frågorna löstes till EU:s favör. Framför allt klargjorde panelen WTO:s regler för skyddsåtgärder, och bekräftade på så vis att skyddsåtgärdsinstrumentet är tillgängligt som svarsåtgärd på den globala stålkrisen. Panelen konstaterade att EU:s stålskyddsåtgärd är förenlig med WTO på de flesta av de punkter som Turkiet ifrågasatt, men fann också att EU:s skyddsåtgärd på tre punkter inte var tillräckligt motiverad. Här kommer EU att genomföra skiljedomen efter att den officiellt antagits av WTO. I den här tvisten använde sig inte någondera sidan av den rätt att överklaga som garanterades i det ad hoc-skiljeavtal som ingåtts med Turkiet. ·USA – stål och aluminium (DS548 och DS559) – I slutet av 2021, inom ramen för ett gemensamt uttalande från EU och USA om en global överenskommelse om hållbart stål och aluminium, avbröt EU och Förenta staterna i praktiken två tvister mellan dem: 1) DS548 om tilläggstullar som Förenta staterna infört på viss stål- och aluminiumimport, och 2) DS559 om tilläggstullar som tas ut av EU som svar på dessa amerikanska tullar. EU och Förenta staterna omvandlade WTO-panelens förfarande i båda tvisterna till WTO-skiljedomsförfaranden som de därefter avbröt tills vidare med möjlighet att – vid behov – återuppta dem i framtiden. Parallellt åtog sig Förenta staterna att ta bort ”avsnitt 232”-tullar på stål- och aluminiumimport från EU upp till tidigare handelsvolymer, och EU åtog sig att tillfälligt avbryta EU:s motsvarande motåtgärder. ·USA – stora civila flygplan (DS316 och DS353) – I enlighet med vad som rapporterades förra året var ett annat viktigt steg under 2021 en nedtrappning av tvisterna om ”stora civila flygplan” som överenskoms mellan EU och USA i mitten av juni 2021, inom ramen för överenskommelsen om en samarbetsram för stora civila flygplan (DS316 och DS353).

Dessutom fortskred panelförfarandena i flera andra WTO-tvister som inbegrep EU. Dit hör Colombia – frysta pommes frites (DS591), där panelrapporten väntas komma under andra halvåret 2022 (och som omfattas av det tillfälliga flerpartsarrangemanget för skiljedomsförfaranden). Andra betydande exempel är EU:s ärende mot Indien om överdrivna indiska tullar på vissa varor inom informations- och kommunikationstekniksektorn (DS582) och tvisten om Indonesiens exportförbud för nickelmalm och krav på inhemsk bearbetning som påverkar nickelmalm och järnmalm (DS592), samt två defensiva ärenden som inletts av Indonesien och Malaysia, angående vissa biobränsleregler i fråga om palmolja (DS593 resp. DS600). Rysslands oprovocerade och omotiverade militära aggression mot Ukraina bryter grovt mot folkrätten och har undergrävt den internationella säkerheten och stabiliteten samt påverkat EU:s arbete med att säkerställa efterlevnad av handelsavtal. I enlighet med det allmänna förhållningssätt som EU iakttagit beträffande Ryssland i internationella forum, har EU:s kontakter med Ryssland upphört i WTO-tvisterna dem emellan. I synnerhet har panelförfarandena avbrutits i EU:s tvist med Ryssland om diverse åtgär