SV Europeiska unionens officiella tidning C 312/19

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2010/C 312/14

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”BŒUF DE VENDÉE”

EG-nr: FR-PGI-0005-0592-08.03.2007

SGB ( X ) SUB ( )

1. Beteckning:

”Bœuf de Vendée”

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Frankrike

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1 Produkttyp:

Klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

De berörda djuren är kvigor, unga kor eller kastrerade handjur med en slaktvikt på minst 380 kg, konformationen S enligt klassificeringsskalan EUROP, fettansättningsklass 2 eller 3 och en slaktålder på 30–96 månader.

För produktionen av ”Bœuf de Vendée” används renrasiga djur av köttras, korsningar av sådana raser eller korsningar av mödrar av blandras med fäder av köttras.

Kravet gäller färskt kött som saluförs som slaktkroppar, i kvartsparter eller som styckningsdelar.

”Bœuf de Vendée” är ett klarrött kött med mör och mjuk struktur och ren och behaglig nötköttssmak.

Ph och temperatur mäts 24 timmar efter slakten. Innan en lång mognadslagring kan inledas måste ph vara lägre än 6 och temperaturen ligga under 6 °C, annars får köttet sämre hållbarhet och smak.

Varje slaktkropp eller del av en slaktkropp av ”Bœuf de Vendée” åtföljs ända fram till charkuteridisken av ett ursprungsintyg som ger konsumenten information om vilken kategori djuret tillhör: kviga, ko eller kastrerat handjur.

3.3 Råvaror (endast för bearbetade produkter):

Ej tillämpligt

3.4 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

Från födseln till avvänjningen ska kalvarna utfordras med modersmjölk. De avvänjs vid mellan sex och nio månaders ålder. Efter avvänjningen kan djuren i mån av tillgång skickas ut på grönbete.

Under sommartid kan kompletterande utfodring eller foderkoncentrat ges.

Fodrets ursprung är strikt reglerat: minst 80 procent ska komma från gården, resten ska komma från området för den skyddade geografiska beteckningen. Denna praxis motiveras av lokala och traditionella sedvänjor samt den särskilda kvaliteten på fodret från Vendée. Det milda havsklimatet och den mycket höga solexponeringen gör det möjligt att skörda mer foder med bra energi- och proteinkvalitet tidigt på året. På så sätt garanteras tillgången till det lämpligaste fodret för ”Bœuf de Vendée”.

Växlingarna mellan grönbete och ladugårdsvistelse är obligatoriska. Djuret ska genomgå minst två cykler under sin livstid: ladugårdsvistelse under vintern och grönbete under sommaren, dvs. från april till oktober. Grönbetet ska pågå i minst fyra månader.

Den årliga djurtätheten får inte vara högre än två djurenheter i genomsnitt per hektar betesmark som är reserverad för uppfödning av nötkreatur.

3.5 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Kalvning, uppfödning och gödning ska ske på samma gård.

3.6 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

Ej tillämpligt

3.7 Särskilda regler för märkning:

Produkten säljs under beteckningen ”Bœuf de Vendée”. Logotypen IGP och beteckningen ”Indication Géographique Protégée” ska finnas på etiketten. På det ursprungsintyg som åtföljer slaktkroppen eller köttbitarna ända fram till charkuteridisken ska det finnas information om djurkategorin: kastrerat handjur, ko eller kviga.

4. Kort beskrivning av det geografiska området:

Det geografiska området för den skyddade geografiska beteckningen ”Bœuf de Vendée” består av hela departementet Vendée samt några mindre angränsande naturliga områden med liknande agronomiska, geografiska, historiska, sociala och kulturella förhållanden.

Det angivna geografiska området är följande:

— hela departementet Vendée,

— departementet Loire-Atlantique, samtliga kommuner i följande kantoner: Aigrefeuille, Bouaye, Bourgneuf en Retz, Clisson, Légé, Le Loroux Bottereau, Le Pellerin, Machecoul, Paimboeuf, Pornic, Rezé, Saint Père en Retz, Saint Philbert de Grand Lieu, Vallet, Vertou och Vertou-vignoble,

— departementet Maine-et-Loire, samtliga kommuner i följande kantoner: Beaupréau, Chalonnes sur Loire, Champtoceaux, Chemillé, Cholet, Cholet 1, Cholet 2, Cholet 3, Doué La Fontaine, Gennes, Les Ponts de Cé, Montfaucon, Montreuil Bellay, Montrevault, Saint Florent le Vieil, Thouarcé och Vihiers,

— departementet Deux-Sèvres, samtliga kommuner i följande kantoner: Cerisay, Coulonges, Mauléon och Moncoutant.

5. Samband med det geografiska området:

5.1 Specifika uppgifter om det geografiska området:

a) Naturliga faktorer

Vendée har speciella betingelser i fråga om klimat och geologi. Departementet har ett utpräglat havsklimat med 2 100 soltimmar per år, vilket är långt fler än det franska riksgenomsnittet. Detta är mycket gynnsamt för foderproduktionen och garanterar att djuren kan vara på grönbete under långa perioder. Geologiskt karaktäriseras Vendée, som ligger på den armorikanska bergskedjans södra kant, av ganska djupa lerjordar, vilket också är mycket lämpligt för foderproduktionen.

b) Agronomiska faktorer

Vendée har således goda klimatmässiga och geologiska förutsättningar för foderproduktion. Temperaturen stiger redan i slutet av april eller början av maj och våren är mycket solig. Ensilage kan därför förtorkas till över 30 procent torrsubstans och i början på juni kan man skörda hö med goda näringsegenskaper i fråga om energi- och kvävehalt. Årets första foderskörd brukar ofta ge över fem ton torrsubstans per hektar. Dessa förutsättningar gör det också möjligt att så fodermajs på våren med bra möjlighet till god tillväxt. Den breddgrad Vendée ligger på gör att det i allmänhet är tillräckligt varmt för att majsensilage ska hinna mogna och få en torrsubstans på över 33 procent och en kornhalt på över 50 procent vid skörden. Skördarna brukar vara i storleksordningen 11 ton torrsubstans per hektar utan bevattning och 15 ton med bevattning.

Detta är en viktig produktionsgaranti och fodrets höga energi- och proteinkvalitet gör att djurens behov kan tillgodoses från födsel till slakt. Det är också förklaringen till att uppfödningssystem med hög foderförbrukning har kunnat utvecklas bättre i Vendée än på andra håll.

c) Historiska och mänskliga faktorer

”Bœuf de Vendée” har sedan länge varit viktigt för jordbrukarna i Vendée. Nötkreatur tillhör de första husdjuren och utnyttjades till att börja med för köttet och mjölken och därefter som dragdjur.

Nötkreatur ingick först i hälftenbrukets och senare i arrendets historia och var en av grundenheterna för uppskattning av arrendets storlek i all arrendelagstiftning. Nötkreatursuppfödning är således intimt förknippad med jordbruket i Vendée. Uppfödarnas kunnande, särskilt i fråga om uppfödning och gödning, utgör en viktig ursprungsfaktor för ”Bœuf de Vendée”, vilket beskrivs närmare i punkt 5.2 b.

Eftersom ”Bœuf de Vendée” har varit vanligt förekommande på marknaderna i regionen sedan slutet av 1800-talet har handelsförbindelser utvecklats med samtliga stora konsumtionsområden i västra Frankrike, ända bort till Paris.

Ett kännetecknande drag för den traditionella nötkreatursuppfödningen i Vendée är det utbredda nätet av slakterier i nära anslutning till djuruppfödningen.

5.2 Specifika uppgifter om produkten:

Produktens särart utgörs av en särskilt god kvalitet som bygger på ett expertkunnande samt det anseende som ”Bœuf de Vendée” åtnjuter.

a) En särskild god kvalitet

”Bœuf de Vendée” presenteras efter slakten som mycket tunga och välformade slaktkroppar, som är typiska för regionen. Slaktkropparna väger i genomsnitt 120 kg mer än vad som är fallet i samtliga övriga nötköttsproducerande områden i Frankrike.

Djuren är födda, uppfödda och gödda på samma gård inom området för den skyddade geografiska beteckningen. Slutgödningen av djuren pågår i minst fyra månader så att man kan uppnå en optimal fettansättning: klass 2 och 3. Under den minst fyra månader långa slutgödningen regleras fettansättningen genom en väl avvägd dosering av energi- och proteinrikt foder som grundas på en bedömning av varje djur vid slutgödningsperiodens början. Djuren slaktas när de uppnått fettansättningsklass 2 eller 3.

De tunga slaktkropparna på minst 380 kg (i genomsnitt över 450 kg) ger tjocka och möra köttstycken som är mycket efterfrågade av traditionella slakterier och konsumenter som älskar nötkött.

b) Ett expertkunnande

Uppfödarnas kunnande är en viktig ursprungsfaktor för ”Bœuf de Vendée”.

Vendées speciella produktionssystem kännetecknas av att uppfödarna alltid är mycket måna om hela produktionsprocessen från födseln ända fram till slakten. ”Alla djur som är födda i Vendée göds där”, hör man ofta folk säga. Det är en hel kultur som kringgärdar uppfödningen i området. Det leder till att kunnandet blir känt och erkänt långt utanför Frankrikes gränser. I det för Vendée typiska produktionssystemet göds djur som är födda på gården upp på foder som också producerats där. En uppfödare i Vendée har i dag i genomsnitt 60 am- och dikor på en areal av 70 hektar.

Att de båda funktionerna uppfödning och gödning är samlade på samma gård ger tekniska, sanitära, ekonomiska och kommersiella fördelar som är viktiga för slutproduktens kvalitet.

Uppfödarna använder endast djur av köttras (am- och dikor) eller avkomman till korsningar av sådana raser. För att djurens potential ska komma till sin rätt krävs riklig utfodring av hög kvalitet (energirikt foder med hög kvävehalt). Tack vare klimatet och den goda jordmånen är gårdarna i hög grad självförsörjande på foder både kvantitativt och kvalitativt. Uppfödarnas kunskaper om foder- och spannmålsproduktion och skicklighet i att kombinera utfodringen efter näringsvärde och djurens fysiologiska tillstånd från födseln fram till slakten är ett mycket kännetecknande drag för uppfödningen av ”Bœuf de Vendée”.

Kalvarna diar sin mor fram till avvänjningen vid åtta månaders ålder. Under minst två år därefter genomgår de följande cykel: de hålls i ladugård under vintern och på sommarbete från april till november. Betesgräs och grovfoder är huvudingredienserna i kosten. Slutgödningen sker dels genom bete, dels genom utfordring i tråg.

Beroende på djurets tillstånd i början av gödningsfasen väljer uppfödaren en tidslängd och ett utfordringssätt som ska ge bästa möjliga produkt med önskad fetthalt, men utan överdrift. Var fjortonde dag görs en bedömning av hur långt djuret har kommit i gödningsprocessen och till slut bestämmer man ett optimalt datum för slakten.

Regionens system för att föda upp och göda nötkreatur är en lokal specialitet som gör att man i slutgödningsfasen kan få fram slaktkroppar med hög vikt och optimal kvalitet när det gäller fettmängden.

c) Ett högt anseende

År 1878 införde bröderna Batiot nötkreatursrasen Charolais i Vendée för att förbättra köttkvaliteten och underlätta arbetet. Utvecklingen av de stora städerna – Nantes, Angers, Paris – skapade ett handelsflöde och de skickliga uppfödarna i Vendée gjorde att nötköttets anseende ökade påtagligt.

Med sina 167 000 amm- och dikor är Vendée det tredje största produktionsområdet i Europa. I Frankrike är Vendée i dag det främsta nötköttsproducerande departementet. Vendée står ensam för över fem procent av den nationella produktionen trots att Vendée har mindre än en procent av jordbruksarealen.

Det här är produkter som kunniga slaktare söker efter till sina mest kräsna kunder. Det är från slaktkroppar av detta slag som de, till kundernas stora glädje, kan få fram möra, saftiga, tjocka och smakrika köttbitar – särskilt kotlett och entrecôte –.

5.3 Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

Alla naturliga, klimatmässiga och agronomiska faktorer i Vendée har tillsammans gett upphov till en rik foderproduktion av hög kvalitet, vilket tillsammans med uppfödarnas kunnande leder till de tunga slaktkroppar som är Vendées stora specialitet.

Produktens särdrag och sambandet med det geografiska området beror på en kombination av agronomiska, pedologiska och klimatmässiga förhållanden som gör det möjligt att utnyttja gräsmark som bete för am- och dikobesättningarna fram till avvänjningen vid åtta månaders ålder. Det går även att odla foder och spannmål med högt energi- och proteinvärde på lerjordarna tack vare det soliga och varma klimatet som är gynnsamt för den fotosyntes som krävs för att gräs och fodermajs ska mogna väl. De goda förutsättningarna för odling av foder samt fodrets kvalitet är grunden för den särskilda utfodringen av ”Bœuf de Vendée”. Tillsammans med uppfödarnas urval av de bästa djuren, som slaktas i slakterier i närheten av uppfödningsplatsen, innebär detta att man kan producera tunga slaktkroppar med en optimal gödning.

Sitt möra, saftiga och smakrika kött får ”Bœuf de Vendée” tack vare den omsorg som läggs ned på att göra varje fas i produktionen framgångsrik.

Uppfödarnas kunnande gör att de kan välja ut lämpliga hondjur eller kastrerade handjur. Tjurar, ungdjur och alla djur under 30 månaders ålder utesluts. Gödningen av djuren under en tämligen lång period gör att de får muskelvävnader med fettinlagringar (intramuskulärt fett) som kommer att ge köttet dess marmorerade karaktär och skydda det mot uttorkning under tillagningen, till skillnad från s.k. magert, torrt kött. Det är så man får fram det möra och saftiga köttet som smälter i munnen.

Efter slakten väljs endast de bästa slaktkropparna av ”Bœuf de Vendée” ut. De betygsätts av ett edsvuret ombud enligt kriterierna god konformation, fettansättning och köttets färg (visuell och taktil bedömning). Urvalet av slaktkroppar är ett nödvändigt steg för att man ska vara säker på att få ett mört, saftigt och smakrikt kött. Slaktkroppar som uppfyller alla kriterier väljs ut som ”Bœuf de Vendée” och förses med ett garanti- och ursprungsintyg.

En mognadslagring under minst tio dagar garanterar att köttet är mört.

Dessa viktiga kriterier är av avgörande betydelse för slaktarna och konsumenterna. Det är bakgrunden till det goda anseende som ”Bœuf de Vendée” har vunnit framför annat nötkött som distribueras i regionen.

Eftersom ”Bœuf de Vendée” är ett mört, saftigt och smakrikt kött har distributörerna en trogen kundkrets av konsumenter och kötthandlare. Att 60 procent av gruppens nuvarande avsättning är oförändrad sedan gruppen inledde sin försäljning i början på 2000-talet är ett bevis så gott som något.

”Bœuf de Vendée” är således produkten av en veritabel kunskapskedja som fungerar väl därför att varje länk är framgångsrik: produktion (av foder, uppfödning och urval), slakt, styckning och distribution som främjar kvaliteten och garanterar ursprunget.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006)

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDC-IGP/boeuf-de-vendee.pdf

(1) EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.