•A- &-A-
•it" "it 
•k it 
it it EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 27.03.1996 
KOM(%)124 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
GENOMFRANDET AV RÅDETS DIREKTIV OM 
HARMONISERING AV BERKAKNINGEN AV BRUTTONATIONALINKOMST 
TILL MARKNADSPRISER 

Inledning 
I BNI-direktivet (rådets direktiv 89/130/EEG, Euratom av den 13 februari 1989 om 
harmonisering av beräkningen av bruttonationalinkomst till marknadspriser) upprättade 
man rutiner för att underlätta kontrollen och, där detta är nödvändigt, förbättringen av 
medlemsstaternas beräkningar av BNI när det gäller jämförbarheten, tillförlitligheten 
och fullständigheten. Antagandet av BNI-direktivet följde på skapandet av Europeiska 
gemenskapens fjärde egna medel (BNI-medlet). 
Denna rapport sammanfattar de framsteg kommissionen och BNI-kommittén gjort 
sedan BNI-direktivet antogs. Dokumentet har tagits fram som ett svar på rådets 
deklaration beträffande artikel 8. 2 i rådets beslut om systemet för gemenskapernas 
egna medel 94/728/EG, Euratom av den 31 oktober 1994. 
1 BNI-direktivet konstaterade man i artikel 7 att det var nödvändigt att rikta speciell 
uppmärksamhet på kontrollen och förbättringen av BNI-beräkningarna, det vill säga 
särskilt när det gäller att täcka in den dolda ekonomin. Fullständigheten har således 
varit ett högprioriterat område för BNI-kommittén. Milstolpen i det arbete man hittills 
lagt ned är offentliggörandet av kommissionens beslut om fullständighet (94/168/EG, 
Euratom av den 22 februari 1994). 
För att åskådligöra denna prioritering, har rapporten lagts upp på följande sätt: Avsnitt 
2 av rapporten sammanfattar det viktigaste arbetet som lagts ned på fullständigheten. 
Framstegen inom de s.k. övergripande frågorna och sådana som specifikt gäller för de 
enskilda länderna behandlas i avsnitt 3. Slutsatserna tas upp i avsnitt 4. 
Denna rapport tar fasta på kontrollen och förbättringen av nationalräkenskaperna i de 
tolv dåvarande medlemsstaterna i slutet av 1994. BNI-beräkningarna i de nya 
medlemsstaterna från och med den 1 januari 1995 (Finland, Sverige och Österrike) 
kommer att bedömas för första gången under 1996 och även i Norge och Island i 
egenskap av fördragsparter i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. 
Kommissionen har fastställt ett antal punkter där man rent formellt gör förbehåll för 
olika medlemsstater. Dessa förbehåll tar fasta på det förfarande som gäller 
sammanställningen av BNI där ytterligare ansträngningar behövs för att kontrollera och 
om nödvändigt förbättra statistiken. Det huvudsakliga förbehållet avser fullständigheten 
i varje lands BNI-beräkningar. Utöver hela skalan av övergripande förbehåll (områden 
som är i behov av ytterligare kontroll eller förbättring i samtliga medlemsstater) finns 
också en mängd förbehåll som är specifika \'i)r de enskilda länderna. 
2. Fullständiglicten 
Kommissionens beslut om fullständighet i februari 1994 antogs efter en hel del 
ansträngningar för alt fastställa de bästa sätten att nalkas denna mycket svåra fråga. 
Enligt beslutet skulle medlemsstaterna inkomma med rapporter gällande fyra aspekter 
på fullständighet senast i juni 1994, och i en del fall ägna sig åt ingående forskning 
som stöd för rapporterna. De fyra rapporterna tog upp följande: 
En utförlig beskrivning av alla explicita och implicita justeringar som 
redan gjorts i medlemsstaterna för att få fram fullständiga BNI-
beräkningar. 
En rapport som beskriver resultaten från ett specifierat forskningsarbete 
om användningen av arbetsmarknadsuppgifter för att validera BNI-
beräkningar. 
En rapport som redogör för hur man tar hänsyn till inkomster in natura 
samt dricks och gratifikationer i räkenskaperna med förslag till 
förbättringar när sådana är nödvändiga. 
En rapport om möjligheterna att använda deklarationsuppgifter frän 
taxeringsmyndigheterna för att förbättra fullständigheten i 
nationalräkenskaperna. 
De viktigaste slutsatserna av detta arbete var följande: 
När det gäller de befintliga beräkningar och justeringar som görs för att försäkra sig 
om fullständighet i varje medlemsstats BNP-beräkningar, stod det klart att behovet och 
lämpligheten av de justeringar och beräkningar som görs med anledning av 
fullständigheten endast skulle kunna bedömas i ljuset av kvaliteten på den basstatistik 
och de allmänna metoder som används. Medlemsstaternas beräkningar är inte alla 
grundade på högkvalitativt källmaterial från alla delar av ekonomin. Exempelvis saknar 
flera medlemsstater god statistik över tjänsteområdet och några har inte tillförlitliga 
handelsregister eller utnyttjar inte användningen maximalt av de dubbelkontroller som 
finns inbyggda i nationalräkenskaperna. De flesta medlemsstater i denna situation har 
redan konkreta planer på att förbättra läget inom den närmsta framtiden. Olika 
gemenskapsinitiativ stöder medlemsstaternas ansträngningar när det gäller 
handelsregister och tjänsteslalistik, särskilt rådets förordning om handelsregister 
(93/2186/EG, Euratom av den 22 juli 1993). 
Dessutom justerar inte alla medlemsstater uttryckligen för skattefusk (dvs. avsiktlig 
inlämning av felaktiga uppgifter till myndigheterna) utanför byggsektorn, och de 
metoder som används varierar åtskilligt. Ytterligare arbete måste läggas ned av nästan 
alla medlemsstater. 
När det gäller användningen av arbetsmarknadsuppgifter för att validera BNF, kan 
man endast bedöma den nuvarande situationen fullt ut land för land. 1 en del länder 
resulterade arbetet i att man kunde se an BNI-beräkningarna med ny tillförsikt. I andra 
var budskapet mer otydligt. En allmän slutsats var emellertid att resultatet av detta 
arbete kunde och borde integreras i BNI-beräkningarna som en del av varje lands 
kommande allmänna revidering av nationalräkenskaperna. Dessa allmänna revideringar 
är förbundna med införandet av den nya upplagan av ESA ("ESA-95", där ESA står 
för en uppsättning riktlinjer för nationalräkenskaperna som används för allt sådant 
arbete) vilket kommer att äga rum under de närmaste åren i varje land. Tidsfristen för 
integreringen av alla resultat går ut i oktober 1998. 
När det gäller att täcka in inkomster in natura samt dricks och gratifikationer, var 
den viktigaste slutsatsen att omfattningen på de justeringar som görs skiljer sig 
åtskilligt från medlemsstat till medlemsstat. Dessa skillnader återspeglar skillnaderna i 
skattereglerna och skatteförordningarna, i den betydelse som sådana inkomster har i 
medlemsstaterna och i tolkningen av riktlinjerna för räkenskaperna (ESA). Det finns 
emellertid också en del irrelevanta skillnader mellan medlemsstaterna. Således kommer 
det att bli nödvändigt med ytterligare arbete i några medlemsstater. 
När det gäller möjligheten att använda uppgifter från deklarationer för att förbättra 
fullständigheten i BNP-beräkningarna, stod det klart att behovet att använda sådana 
uppgifter beror på tillgången till andra möjligheter att ta hänsyn till skattefusk, och 
dessa är olika i varje medlemsstat och i varje industri. Det stod också klart att medan 
några länder kan använda deklarationsuppgifter och verkligen gör det i varierande 
grad, så kan andra länder inte göra detta, antingen på grund av att uppgifterna är 
konfidentiella eller icke-representativa och alltså inte kan användas i ett statistiskt 
sammanhang. 
För att fullfölja arbetet med fullständigheten använder kommissionen två 
tillvägagångssätt. Tillsammans med medlemsstaterna arbetar man bilateralt med frågor 
som är specifika för vart och ett av dessa och som uppstod i samband med de 
ovannämnda rapporterna. Under 1996 har man för avsikt att göra ett antal 
inspektionsresor för att ingående diskutera planerna över det arbete som ännu återstår 
att göra. 
Kommissionen har också satt upp fyra arbetsgrupper som stöd åt BNI-kommittén med 
inriktning på de ämnesområden som ska undersökas ytterligare i alla länder och som 
uppkom i samband med rapporten om beslutet. Det är meningen att dessa 
arbetsgrupper ska ge råd åt kommissionen och således också BNI-kommittén om de 
bästa metoderna när det gäller bygg- och distributionsseklorn, om användningen av 
översikter över hushållsbudgetar och om beräkningen av import och export inom 
ramen för Intrastatsystemet. Alla fyra arbetsgrupperna ska inkomma med rapporter 
senast 1996. 
Man räknar med att ha avslutat allt pågående arbete med fullständighet och hävt 
kommissionens alla förbehåll för BNI-beräkningarna i alla medlemsstater när det gäller 
fullständighet i oktober 1998. 
En mer fullständig beskrivning av det arbete som gjorts efter beslutet om fullständighei 
och av slutsatserna så långt finns i Bilaga A (ill denna rapport. 
3 De övergripande frågorna och sådana som specifikt gäller för de 
enskilda länderna 
Kommissionen har också gjort stora ansträngningar när det gäller kontrollen av 
jämförbarheten, tillförlitligheten och fullständigheten i medlemsstaternas BNI-
beräkningar med avseende på en serie övergripande frågor (områden som berör alla 
medlemsstater) och ett stort antal frågor som specifikt gäller för de enskilda staterna. 
Följande övergripande frågor anses vara de viktigaste för medlemsstaternas BNI-
beräkningar: 
Definitionen av det ekonomiska territoriet. 
Registrering av skatter och subventioner. 
Jämförbarheten och tillförlitligheten i beräkningarna av boendetjänster. 
Beräkningarnas jämförbarhet i gränszonen mellan konsumtion i ett 
mellanled och i slutledet. 
Fullständigheten i och registreringen av verksamheten på finansiella 
institut. 
Kvaliteteten på beräkningarna för offentliga och ideella institutioner. 
Fullständigheten i jordbruksberäkningarna. 
Kvaliteten på beräkningarna vid övergången från BNP till BNI. 
Fullständigheten i beräkningarna av momsen som en del av BNI. 
Framsteg har gjorts inom alla dessa övergripande områden. När det gäller några så är 
grunden nu lagd för tillförlitliga och fullständiga beräkningar och några justeringar av 
BNI har redan gjorts. När det gäller andra håller kommissionen på med att samla in 
mycket detaljerade uppgifter som är nödvändiga innan några korrigeringsåtgärder kan 
specificeras fullt ut. 
Den nuvarande situationen inom varje övergripande fråga tas upp i stora drag nedan. 
Mer utförlig information om varje enskild fråga återfinns i Bilaga A. 
De ekonomiska territorierna vilkas BNI ska rapporteras angående BNI-medlet 
avgränsades i ett beslut från kommissionen 1991. 
Det begreppsmässiga arbete som var nödvändigt för att försäkra sig om att 
jämförbarheten i medlemsstaternas registrering av skatter och subventioner var 
slutfört i och med offentliggörandet av tre beslut från kommissionen 1993. Arbete för 
att i praktiken försäkra sig om att dessa riktlinjer följs är fortfarande nödvändigt i 
några medlemsstater. 
För att försäkra sig om jämförbarhel och tillförlitlighet i beräkningarna av 
boendetjänster, fattade kommissionen ett beslut 1995. Medlemsstaterna ska 
tillhandahålla sådana BNI-beräkningar som sammanställts med hjälp av en vanlig och 
objektiv metod senast i oktober 1996. I praktiken kan en del länder vara i behov av 
uppskov så att de kan fullfölja arbetet senast i oktober 1997. 
Arbetet med jämförbarheten och tillförlitligheten i beräkningar som ligger i 
gränszonen mellan användning i ett mellanled och slutanvändning och för 
finansiella institut har man gått vidare med och använt omfattande enkäter med frågor 
på detaljnivå. Rapporter som tar upp nödvändiga förbättringar i medlemsstaterna följer 
1996. 
När det gäller både offentliga och ideella institutioner och jordbruket, diskuterades 
de dokument som fastställde de viktigaste frågorna i BNI-kommittén 1994. Därefter har 
annat viktigt arbete, exempelvis fullständigheten, blivit prioriterat, men dessa frågor 
kommer att tas upp igen 1996. 
Jämförbarheten och tillförlitligheten i uppgifterna om övergången från BNP till BNI 
har diskuterats i en serie rapporter till BNI-kommittén. Man har hållit bilaterala 
diskussioner med varje medlemsstat och följt upp en lista med saker som ska 
förbättras. En stor svårighet har uppdagats i registreringen av verksamheten i 
aktiefonder. Ett förslag från kommissionen som tar upp en rekommenderad gemensam 
behandling av dessa fonder och som grundar sig på arbetet i en särskild arbetsgrupp 
kommer att läggas fram för BNI-kommittén i mars 1996. 
Beräkningen av momsens andel av BNI särskilt när det gäller skillnaderna mellan det 
momsbelopp taxeringsmyndigheterna fått in och det belopp som teoretiskt sett borde ha 
betalats in enligt nationalräkenskaperna, har diskuterats ingående av BNI-kommittén. 
Den potentiella effekten på BNI av de olika tillvägagångssätt som används i de enskilda 
länderna för att redovisa momsen i nationalräkenskaperna kommer att utvärderas i 
bilaterala diskussioner under 1996. 
Man räknar med att arbetet med alla övergripande frågor kommer att vara avslutat 
i oktober 1997, även om man räknar med att få in boenderesultaten i september 1996. 
Det kan vara nödvändigt med uppskov för en del länder så att de kan fullfölja arbetet 
senast i oktober 1998. 
Man bör också notera att införandet av den nya upplagan av ESA ("ESA-95") 
kommer att förändra medlemsstaternas BNP-beräkningar. Artikel 8.3 i utkastet till 
rådets förordning om ESA-95, som nyligen godkänts av rådet och förväntas bli antagen 
inom kort, anmodas BNI-kommittén att införa metoder för att omvandla de BNI-
beräkningar som sammanställts i enlighet med ESA-95 till sådana som överensstämmer 
med den nu gällande ES A-upplagan, vilka fortfarande behövs i samband med de egna 
medlen. Ett första dokument som i detalj tar upp hur och var ESA-95 påverkar BNI-
beräkningarna lades fram vid BNI-kommitténs sammanträde i oktober 1995. 
När det gäller frågorna som specifikt gäller för de enskilda länderna och som är 
viktiga för BNI kan man också lägga märke till stora framsteg. De viktigaste 
förbättringarna kan sammanfattas på följande sätt: 
Stora ansträngningar har gjorts för att från grunden sanera 
nationalräkenskaperna i de medlemsstater där man tycktes ha vagl 
baserade BNI-beräkningar. Detta arbete har redan föranlett stora 
förändringar i BNI-beräkningarna i Grekland, Luxemburg och Portugal 
(förändringar i storleksordningen +20%, +15% och +10%). 
Likaledes är en nyordning på gång i Belgien och Irland, även om man inte 
kan förvänta sig lika stora förändringar i BNI-beräkningarna i dessa två 
länder. 
Alla medlemsstater har gjort ett stort arbete som svar på kommissionens 
specifika förbehåll för de olika länderna när det gäller delar av deras 
metoder för BNI-sammanställningar. I många fall har detta arbete gjort 
det möjligt för kommissionen att häva förbehållen för dem. I andra fall 
förväntar man sig att det pågående arbetet kan få kommissionen att häva 
förbehållen före den planerade tidsfristens utgång i oktober 1997 (även 
om det återigen i några individuella fall kan bli nödvändigt med uppskov 
och en tidsfrist till oktober 1998). 
Alla medlemsstater har också viktiga egna utvecklingsprojekt för sina 
nationalräkenskaper. Dessa projekt följer inte direkt av kommissionens 
och BNI-kommitténs arbetsprogram, men är likväl viktiga och 
kompletterar de andra. 
Mer utförlig information om de förbättringar som redan gjorts specifikt i 
de enskilda länderna eller håller på att genomföras återfinns i Bilaga A. 
Effekten av alla de förbättringar som hittills gjorts av 
medlemsstaterna när det gäller sådana BNI-beräkningar som är behäftade 
med ett förbehåll återfinns i en kortfattad tabell i Bilaga B. 
När det gäller de nya medlemsstaterna samt Island och Norge, avlade 
kommissionen ett första besök i varje land under andra hälften av 1994 
och rapporterade till BNI-kommittén om de huvudsakliga källor och 
metoder som används för att beräkna BNI. 
4. Slutsatser 
I ovanstående sammanställning framkommer det att man har gjort en hel del framsteg 
(exempelvis i Grekland, Luxemburg och Portugal) och att ytterligare förbättringar av 
ansenligt slag är på gång (exempelvis i Belgien och Irland). I de flesta medlemsstater 
har man förbättrat flera av leden i sammanställningsprocessen, även om nettoeffekterna 
på BNI-beräkningarna ibland har varit små därför att justeringarna tagit ut varandra. 
Som en följd av detta arbete har de största bristerna i medlemsstaternas BNI-, 
beräkningar antingen redan rättats till eller kommer snart att bli det. 
Medlemsstaternas BNI-beräkningar är därför betydligt mer fullständiga, 
tillförlitliga och jämförbara än de någonsin varit tidigare. 
Men det arbete som ännu inte avslutats med fullständigheten, några övergripande 
frågor och de frågor som specifikt rör varje enskilt land är omfattande och viktigt. I 
princip är det meningen att en stor del av detta arbete ska vara avslutat senast i oktober 
1997 och alltsammans, inklusive fullständigheten, senast i oktober 1998. 
Det är på detta stadium omöjligt att bedöma exakt vilken effekt det återstående arbetet 
kommer att ha på BNI-beräkningarna. 
Under de närmast följande åren är det nödvändigt att försäkra sig om att de nyaste 
medlemsstaterna (Finland, Sverige och Österrike) och länderna i det Europeiska 
ekonomiska samarbetsområdet (Norge och Island) också har tillförlitliga och 
fullständiga BNI-beräkningar. 
BILAGA A 
Inledning 
Denna bilaga till rapporten tar upp mer i detalj hur mycket av arbetet som redan är 
gjort eller som man håller på med för närvarande för att försäkra sig om jämförbarhet, 
tillförlitlighet och fullständighet i medlemsstaternas BNI-beräkningar. Till sin natur är 
arbetet mycket tekniskt. Denna bilaga tar bara upp huvudteman och vad man 
åstadkommit. En diskussion kring de mer tekniska frågorna ligger utanför ramen för 
den här bilagan. 
För att ge en god bild av hur viktigt arbetet med fullständigheten är, har bilagan lagts 
upp på följande sätt: Avsnitt 1 i denna rapport sammanfattar mycket kortfattat det 
viktigaste arbete som gjorts av kommissionen med hjälp av BNI-kommittén under de år 
som ledde fram till offentliggörandet av kommissionens beslut om fullständigheten. 
Arbetet som gjorts efter offentliggörandet av beslutet och det arbete som är planerat 
fram till 1997/1998 beskrivs mer i detalj i avsnitt 2. 
1. Arbetet omfattning mellan 1989 och 1993 
1.1 Förberedande arbete 
BNI-kommittén sammanträdde för första gången i juni 1989. De första viktiga stegen 
bestod av nödvändigt förberedelsearbete: 
Medlemsstaterna skulle inkomma med beskrivningar av källmaterial och 
sammanställningar av de metoder som används vid beräkningen av BNI. 
Denna insamling skulle granskas av Eurostat med hjälp av de andra 
medlemsstaterna via BNI-kommittén. Eurostats rapport om dessa 
uppgifter diskuterades under 1992. Dessa rapporter skulle också utgöra 
grunden för kommissionens specifika förbehåll för de olika staterna när 
det gäller delar av insamlingen. 
Meningen var att man skulle upprätta ett handlingsprogram. Man valde 
ut ett antal frågor som skulle undersökas övergripande i alla 
medlemsstater: skatter och subventioner, boendetjänster, finansiella 
institut, statliga och ideella organisationer, skillnaden mellan 
användningen i ett mellanled och slutanvändning, övergången från 
bruttonationalprodukt till bruttonationalinkomst och naturligtvis 
fullständigheten. I samtliga medlemsstater gjorde man ett förbehåll för 
alla dessa aspekter i deras beräkningar av BNI. Utöver de frågor där 
man reserverade sig, valde man också ut ett flertal andra frågor för 
ytterligare belysning på ett övergripande plan av BNI-kommittén och då 
särskilt avgränsningen av ekonomiska territorier, jordbruket, 
mervärdesskatten, balanseringsrutinerna och användningen av 
skattetekniska uppgifter. 
Man gjorde snabba framsteg på ett av de områden som undersöktes övergripande. Ett 
beslut från kommissionen som avgränsar medlemsstaternas ekonomiska territorier för 
BNI-ändamål i samband med att det fjärde medlet antogs (91/450/EEG, Euratom av 
den 26 juli 1991), vilket avslutade det kommittéarbete som behövdes i denna fråga. 
Exempelvis kom man överens om att Kanarieöarna, Ceuta och Melilla är delar av 
Spaniens ekonomiska territorium, att Madeira och Azorerna är delar av Portugals 
ekonomiska territorium och att de utomeuropeiska departementen, vilka inte står 
upptagna i bilaga IV i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, är delar 
av det franska ekonomiska territoriet. Man bör också notera att Tysklands ekonomiska 
territorium förändrades 1990 och nu omfattar de nya delstaterna. 
1.2 Inriktningen på arbetet med BNI 
Vid BNI-kommitténs sammanträde i oktober 1990 lade kommissionen fram ett 
dokument om den framtida inriktningen på BNI-arbetet. I detta dokument lade man 
fram förslag om att man skulle ta sig an frågan i två steg, nämligen på ett övergripande 
sätt för ett antal utvalda frågor åtföljt av en mer specifik metod för de enskilda staterna 
i förhållande till några andra frågor. Dokumentet innehöll också en översikt över 
vanliga metoder för att förbättra fullständigheten och presenterade ett flertal 
angreppssätt som kan följas upp av kommissionen och BNI-kommittén. 
Vid BNI-kommitténs sammanträde i oktober 1991 lade kommissionen fram en översikt 
över de gripbara justeringar som redan gjorts av medlemsstaterna på fullständighetens 
område, baserade på en första bedömning av de förteckningar som inkommit från 
medlemsstaterna. Beskrivningen av de justeringar som genomförts av medlemsstaterna 
skilde sig åt i detalj och avspeglade förteckningarnas skiftande karaktär. 
Medlemsstaterna sade vad de tyckte om de olika statistiska metoder och 
informationskällor som använts för att garantera fullständighet (t. ex. handelsregister, 
metoder för varuflöde, översikter över sysselsättningen) och om möjligheterna med 
både övergripande synsätt och specifika metoder på medlemsstatsnivå i förhållande till 
detta arbete. 
1.3 De första bedömningarna av medlemsstaternas uppskattningar 
En avsevärd del av 1992 ägnades åt att diskutera kommissionens rapporter om 
nedteckningsförfarandet i de enskilda medlemsstaterna. Under BNI-kommitténs 
sammanträden i juli och september 1992 diskuterade man rapporterna om det allmänna 
källmaterialet och metoderna som använts i samtliga medlemsstater utom Luxemburg. 
Dessa rapporter innehöll en del beskrivningar och bedömningar av hur fullständiga 
BNI-uppgifterna är för de enskilda medlemsstaterna. 
1.4 Inriktningen på arbetet med fullständigheten 
Även vid BNI-mötet i juli 1992 lade kommissionen fram ett kort dokument där man tog 
upp följande kriterier när det gäller bedömningen av fullständigheten: att det finns en 
väldefinierad referensram när det gäller produktionsenheterna, att man kan upptäcka 
och göra justeringar för uppgifter som saknas, att det finns möjligheter till allmänna 
och systematiska justeringar för skattefusk och dold arbetskraft. 
Vid BNI-sammanträdet i september 1992 lade kommissionen fram ett detaljerat förslag 
till ett enhetligt arbetsprogram för fullständigheten i form av ett utkast till ett 
kommissionsbeslut. I detta förslag kunde man redan urskilja de fyra huvudavdelningar 
i kommissionens beslut som man skulle tillkännage i februari 1994. 
Under större delen av BNI-kommitténs sammanträden från september 1992 till 
september 1993 blev detta arbetsprogram för fullständighet föremål för långa, ingående 
och intensiva diskussioner innan kommissionens beslut tillkännagavs i februari 1994. 
Under BNI-sammanträdet i december 1993 lade kommissionen fram ett dokument som 
kompletterade avdelning IV i kommissionens beslut. Det visade på hur jämförelserna 
av den arbetsmarknadsstatistik som krävs enligt avdelning IV kan tänkas påverka 
medlemsstaternas beräkningar av BNI. Det kom fram till att denna påverkan inte är 
mekanisk eller ens likvärdig i alla länder, utan snarare att effekten av 
arbetsmarknadsjämförelserna på beräkningarna av BNI beror på inhemska förhållanden 
och det särskilda källmaterialet och utvärderingsmetoderna som används vid 
sammanställningar av BNI. 
1.5 Framsteg inom de övergripande områdena 
Arbetsprogrammet för fullständigheten upptog en avsevärd del av tiden under BNI-
sammanträdet 1993. Ändå gjorde man framsteg inom många andra områden. 
Det begreppsmässiga arbetet i samband med den övergripande frågan skatter och 
subventioner var färdigt i och med delgivandet av tre beslut från kommissionen med 
avseende på riktlinjerna i ESA: det första om produktions- och importsubventioner 
(93/475/EEG, Euratom av den 22 juli 1993), det andra om skatter i samband med 
produktion och import (93/454/EEG, Euratom av den 22 juli 1993) och det tredje om 
skillnaden mellan skatt på konsumtion i ett mellanled och andra skatter i samband med 
produktion (93/570/EHG, Euratom av den 4 oktober 1993) Arbetet för alt se till att 
man i praktiken följer dessa riktlinjer var naturligtvis fortfarande nödvändigt. 
Arbetet med boendetjänster fördes framåt i diskussionerna kring ett dokument från 
Eurostat som innehöll resultaten av en enkätundersökning i medlemsstaterna. Man kom 
överens om att den så kallade stratifieringsinetoden skulle användas för att beräkna de 
uppskattade boendetjänsterna (det vill säga att man gör en uppskattning av 
produktionen och konsumtionen av de tjänster som är underförstådda när det gäller 
bostadsrätter) och att denna metod skulle användas progressivt i alla medlemsstater. 
Man upprättade en arbetsgrupp bestående av både statliga revisorer och 
10 
bostadsstatistiker för att utarbeta lösningar på olika begreppsmässiga och statistiska 
svårigheter (t. ex. hur man ska se på garage och hyresfria bostäder och avsaknaden av 
hyresrätter som är jämförbara med en del typer av bostadsrätter). 
De viktigaste frågorna som rör övergången från BNP till BNI pekades ut i ett 
dokument för BNI-kommitténs sammanträde i oktober 1991. Konsulter besökte 
gemensamt varje enskild medlemsstat under 1993 (och i ett fall 1994) för att undersöka 
problemen. 
1.6 Framsteg inom områden som specifikt rör de enskilda 
medlemsstaterna 
Rapporter om inspektioner för att kontrollera BNI i fem medlemsstater lades fram vid 
sammanträdet i oktober 1993. Flera andra liknande rapporter har lagts fram sedan 
dess. Dessutom diskuterade man en rapport från Eurostat om beräkningar gällande de 
franska utomeuropeiska departementen. 
De enskilda medlemsstaterna har också gjort stora ansträngningar för att förbättra sina 
BNI-beräkningar under denna period, särskilt med avseende på fullständigheten. 
I några medlemsstater (Portugal, Grekland och Luxemburg), upprättade 
Eurostat särskilda stödprogram för att drastiskt revidera och uppgradera 
deras nationalräkenskaper. 
Andra medlemsstater planerade redan en revidering av sina 
nationalräkenskaper (Förenade kungariket och Nederländerna). 
Irland har gjort avsevärda ansträngningar för att förbättra 
tillförlitligheten i sina beräkningar enligt inkomstprincipen både när det 
gäller löner och rörelsevinster. 
Tyskland befann sig i en särskild situation eftersom man också var 
tvungen att inkomma med uppgifter för de nya delstaterna. Att upprätta 
ett helt nytt statistiskt system för de nya delstaterna krävde stora 
ansträngningar av Statistisches Bundesamt. 
När det gäller några andra medlemsstater var man tvungen att ta fram 
uppskattningar eller inbegripa sådana för särskilda områden, t. ex. 
Frankrike som var tvungen att ta med beräkningar om sina 
utomeuropeiska departement. Dessutom har många medlemsstater infört 
andra förbättringar som kanske inte syns lika mycket men som likväl har 
bidragit avsevärt till kvaliteten på deras BNI-beräkningar. 
11 
2. Arbete som man åtagit sig efter delgivandet av kommissionens beslut 
om fullständighet i februari 1994 
2.1 Omfattningen av beslutet om fullständighet 
Enligt kommissionens beslut i februari 1994 skulle medlemsstaterna inkomma med 
rapporter om beslutets fyra avdelningar före juni månads utgång 1994. I praktiken 
lämnades flera av rapporterna in några månader för sent, eftersom det för några länder 
var omöjligt att göra klart allt det arbete som krävdes samtidigt som man fortsatte att 
uppfylla de andra krav som ställdes på dem. 
Vid BNI-kommitténs sammanträde i december 1994 lade Eurostat fram två 
översiktsdokument om rapporter som inkommit från medlemsstaterna. Dessa 
översiktsdokument omfattade det arbete som gjorts inom ramen för avdelning IV om 
valideringen av den sysselsättning som BNI-beräkningarna grundar sig på och 
avdelning VI om möjligheten att använda taxeringsuppgifter för att förbättra 
fullständigheten. 
När BNI-kommittén sammanträdde i april 1995 lade Eurostat fram ett dokument som 
sammanfattade arbetet som varje medlemsstat fortfarande hade att utföra i avdelning IV 
om valideringen av den sysselsättning som BNI-beräkningarna grundar sig på. Detta 
dokument var baserat på resultaten av de särskilda inspektionsresor till 
medlemsstaterna som ansågs nödvändiga efter sammanträdet i december 1994. 
Vid BNI-kommitténs sammanträde i juni 1995 lade Eurostat fram ett 
översiktsdokument om de två återstående avdelningarna i beslutet, dvs. om avdelning 
III angående de befintliga uträkningar och justeringar som gjorts för att garantera att 
BNI-beräkningarna utförts på ett fullständigt sätt, och om avdelning V angående 
inkomster in natura och i form av dricks. Det förra dokumentet backades upp av en hel 
del detaljerade rapporter om varje enskild medlemsstat. 
2.2 Avdelning III: Beskrivning av de befintliga uträkningar och 
justeringar som gjorts för att garantera att medlemsstaternas BNI-
beräkningar gjorts på ett fullständigt sätt 
Avsikten med denna del av beslutet var att samla in ytterligare information från 
medlemsstaterna för att klargöra var och hur man gör uträkningar eller justeringar som 
antingen 
uttryckligen tar hänsyn till enheter som registreras av myndigheterna 
men som inte tas upp i statistiska översikter och enheter som undantas 
från registrering eller inte blir registrerade eller som inkommer med 
felaktiga uppgifter eller utelämnar delar av dessa, 
eller underförstått tar hänsyn till sådana utelämnanden. 
Eurosiats sammanfattning av medlemsstaternas svar lades fram i samband med BNI 
kommitténs sammanträde i juni 1995. Delta dokument stryker under en mycket viktig 
12 
punkt: behovet och lämpligheten av justeringar och uträkningar när det gäller 
fullständigheten kan endast fastställas utifrån kvaliteten på basstatistiken i varje enskilt 
land. 
De huvudsakliga slutsatserna i dokumentet var följande: 
- Alla beräkningar som görs i medlemsstaterna är inte grundade på 
informationskällor av god kvalitet för alla delar av ekonomin. 
Exempelvis har flera medlemsstater inte tillförlitlig statistik över delar 
av tjänstesektorn, men de flesta i detta sammanhang har konkreta planer 
på att upprätta sådan statistik inom en nära framtid. 
Medlemsstaterna gör stora ansträngningar för att kompensera för enheter 
som inte finns i de primära informationskällorna. För att systematiskt 
kunna ta hänsyn till sådana enheter är det absolut nödvändigt med ett 
högkvalitativt handelsregister med god täckning. Ett sådant 
handelsregister är också avgörande för att olika typer av 
informationskällor hänger väl samman. I flera medlemsstater saknas 
sådana handelsregister, men de flesta har redan konkreta planer på att 
upprätta sådana inom en nära framtid eller är i färd med att förbättra 
eller utvidga de redan befintliga handelsregistren. 
Några medlemsstater tar inte vara på alla möjligheter som finns för att 
dubbelkontrollera uppgifterna genom jämförelser med alternativa 
informationskällor som systematiskt kan jämkas samman inom ramen för 
en tabell över utbud och förbrukning till exempel. Emellertid är flera av 
de medlemsstater som brister mest på denna punkt i färd med att 
förbättra situationen eller planerar att göra detta. 
Endast några medlemsstater justerar uttryckligen för skattefusk (dvs. 
avsiktligt inkommande med felaktiga uppgifter till 
taxeringsmyndigheterna eller andra jämförbara instanser) inom 
näringslivet med undantag för byggbranschen. Särskilt för byggsektorn 
varierar både metoderna, informationskällorna och förutsättningarna 
ordentligt. Ytterligare arbete på detta område måste utföras av nästan 
alla medlemsstater. Två arbetsgrupper för bygg- och distributionssektorn 
där fusket är som mest utbrett i de flesta medlemsstaterna kommer att 
upprättas för att undersöka alla aspekter av beräkningsmetoderna för 
dessa branscher, inklusive justeringar för fusk. Avsnitt 3.6 nedan 
förklarar närmare den roll arbetsgrupperna kommer att spela. 
I allmänna ordalag sammanfattar dessa slutsatser styrkan och begränsningarna i 
medlemsstaternas nuvarande beräkningar när det gäller fullständigheten. 
Men för att se det hela i ett större sammanhang bör man också notera följande exempel 
på explicita och implicita modifieringar när det gäller fullständigheten som redan 
genomförts av medlemsstaterna. Exemplen som följer är ingen fullständig lista på 
sådana modifieringar som gjorts under sammanställningsprocessen, och uppgifterna för 
13 
varje land är heller inte jämförbara på grund av ovanstående orsaker, men likväl ger de 
en antydan om vilka ansträngningar som gjorts. 
Belgien gör ett stort antal ingående modifieringar, både implicita och explicita, på 
fullständighetsområdet. Men trots dessa modifieringar betyder bristen på aktuell 
högkvalitativ basstatistik inom många delar av den belgiska ekonomin att beräkningen 
av BNI även efter justeringarna ännu inte kan betraktas som särskilt fullständig. 
I Danmark gör man en hel del implicita justeringar (och några explicita) i 
beräkningarna utifrån produktionen, exempelvis genom att använda funktionella 
beräkningar för en stor del av byggsektorn och utgiftsberäkningar för några 
tjänsteaktiviteter. 
Frankrike gör systematiska justeringar i vad som allmänt sett redan är basdata av hög 
kvalitet för att kompensera för bortfall av enheter och skattefusk, inklusive momsfusk 
och dold arbetskraft. Sammantaget betyder dessa justeringar ett tillskott till BNI på 
ungefär 12 %. 
BNI-beräkningarna i Tyskland utgår från både tillverkningsvolymen och utgifterna 
tillsammans med olika slags justeringar under sammanställningsprocessen vilka ökar 
BNI med ungefär 6 %. Sedan tar man det högre av de resulterande beräkningarna av 
tillverkningsvolymen och utgifterna som det definitiva beloppet. Ytterligare en 
justering uppåt görs sedan för att kompensera för alla återstående brister. De två sista 
åtgärderna ökar BNI med mer än 0,5 %. 
I Grekland har man satt igång med en ordentlig utveckling av nationalräkenskaperna i 
avsikt att göra dem mer heltäckande. De mer tillförlitliga metoderna som används nu 
har givit upphov till en ökning på uppemot 20 % i förhållande till tidigare beräkningar 
av BNI med kraftiga ökningar av liknande slag för de andra åren. 
Irland använder uppgifter från folkbokföringen för att justera och komplettera andra 
sifferuppgifter om antalet löntagare och egen företagare och följaktligen dessa gruppers 
inkomster. Separat gör man också en ordentlig justering för att kompensera för 
eventuella deklarationsuppgifter i underkant bland egenföretagarna. 
Med hjälp av arbetsmarknadsstatistik justerar man i Italien systematiskt de uppgifter 
man får in från företagen för att kompensera för svart och dold arbetskraft och det 
faktum att en hel del verksamhet sannolikt inte redovisas fullt ut. Man använder också 
indirekta metoder för att garantera fullständighet såsom funktionella 
beräkningsmetoder. Justeringarna för dold arbetskraft och undanhållen inkomst ökar 
den BNP med 8 respektive 3 %. 
Luxemburg blev färdig med en omfattande revidering av nationalräkenskaperna 1994, 
och i många avseenden är de numera mer tillförlitliga och fullständiga vilket har 
föranlett ett BNI-tillskott på 10 %. Här tar man också en viss hänsyn till verksamhet 
som inte fångas upp av basstatistiken. Med undantag för avlönat hushållsarbete justerar 
man emellertid inte för dold arbetskraft och medvetet undanhållna inkomster. 
14 
1 Nederländerna har man gott om övergripande basstatistik som ligger till grund för 
nationalräkenskaperna och som särskilt omfattar uppgifter om moms och 
arbetskostnader. Detta har stor betydelse när det gäller att se till att beräkningarna blir 
fullständiga. Dessutom gör man explicita justeringar för undanhållna uppgifter inom en 
rad sektorer. Dessa är huvudsakligen grundade på uppgifter från 
taxeringsmyndigheterna och bidrar med omkring 1 % till BNI. 
Man genomförde en omfattande revidering av nationalräkenskaperna i Portugal under 
1993 för att få dem mer fullständiga och tillförlitliga. I det nya systemet har 
uppgifterna om efterfrågan på produkter föranlett en femprocentig ökning i 
basstatistiken, och jämförelser med en översikt över arbetskraften har givit ytterligare 
2 %. Själva revideringen resulterade i en ökning av BNP på ungefär 15 %. 
Spanien gör värdefulla dubbelkontroller mellan de olika uppgifterna för att se till att de 
är så fullständiga som möjligt, exempelvis med hjälp av arbetsmarknadsuppgifter, och 
en explicit justering för undanhållen byggverksamhet. 
I Förenade kungariket har man lanserat ett system när det gäller tillgången och 
förbrukningen för att förbättra dubbelkontrollen mellan de olika uppgifterna, och man 
har också tagit sig an en omfattande omorganisering av handelsregistret. Explicita 
justeringar görs för byggverksamhet och ytterligare en allmän justering för 
fullständighetens skull, grundade på de historiskt sett alltför låga beräkningarna utifrån 
inkomstperspektivet vid en jämförelse med utgiftsperspektivet. 
2.3 Avdelning IV: Utvärderingen av de sysselsättningsberäkningar som 
ligger till grund för de nuvarande BNI-beräkningarna 
I avdelning IV i beslutet krävdes det att man skulle jämföra uppgifterna om 
sysselsättningen mot bakgrund av det demografiska källmaterialet med de 
sysselsättningsuppgifter som ligger till grund för BNI-beräkningarna. Detta förde med 
sig en standardisering av sysselsättningsbegreppet så att man skulle kunna jämföra 
begreppet med den inhemska befolkning som är yrkesverksam. Del demografiska 
källmaterial man skulle använda sig av var en översikt över arbetskraften och 
folkbokföringen eller inhemska motsvarigheter om en sådan saknades. Enligt beslutet 
skulle man göra jämförelsen på en specificerad detaljnivå bransch för bransch (NACE-
CLIO R44 för tjänster och NACE-CLIO R25 för andra branscher). Hur de blivande 
tabellerna skulle se ut förklarades i en bilaga till beslutet. 
Denna del av beslutet inspirerades av den italienska synen på sysselsättningen där 
denna används som en nyckelvariabel för att se till att nationalräkenskaperna fastställs 
på ett fullständigt sätt. Om samma statistiska källor som används för att beräkna 
produktionen eller förädlingsvärdet i nationalräkenskaperna också kan användas för att 
få fram en uppskattning av sysselsättningen, kan denna uppskattning också fastställas 
fullt ut i relief mot de uppskattningar av sysselsättningen som finns tillgängliga i det 
demografiska källmaterialet. Om jämförelsen skulle peka på brister i de beräkningar av 
sysselsättningen som ligger till grund för nationalräkenskaperna, kan det mycket väl 
finnas fog för tanken att siffrorna för produktionen och förädlingsvärdet också är för 
lågt tilltagna i nationalräkenskaperna. Om jämförelsen inte visar pä några sädana 
15 
brister, kan man dra slutsatsen att nationalräkenskaperna täcker in åtminstone 
sysselsättningssituationen på ett fullständigt sätt. 
De första resultaten av arbetet lades fram i ett Eurostat-dokument i samband med BNI-
kommitténs sammanträde i december 1994. Detta dokument var inriktat på att: 
Klargöra det arbetsmarknadsbegrepp som ligger till grund för 
beräkningen av BNI. I en del medlemsstater rådde en del förvirring om 
var någonstans de olika uppskattningarna av sysselsättningen var 
kopplade till nationalräkenskaperna. 
Beskriva vad man hitintills hade åstadkommit på medlemsstatsnivå. 
Några hade fullföljt arbetet såsom man bestämt medan andra inte hade 
det. 
- Presentera de första resultaten. 
Det stod klart i dokumentet att det var nödvändigt att omedelbart vidta två åtgärder: 
- På mycket kort sikt ansågs bilaterala diskussioner nödvändiga med de 
flesta medlemsstater. Meningen var att dessa diskussioner skulle reda ut 
de återstående svårigheterna när det gäller att peka ut det arbete som 
fortfarande ansågs nödvändigt enligt kommissionens beslut och att 
komma överens om när och hur detta arbete skulle fullföljas. 
- Det ansågs nödvändigt att upprätta två arbetsgrupper för att titta på 
kvaliteten på de olika beräkningsmetoderna för vissa branscher, 
exempelvis bygg- och distributionssektorn, inklusive 
sysselsättningsjämförelser på dessa områden. 
Ytterligare diskussioner med medlemsstaterna angående jämförelser på 
sysselsättningsområdet ägde rum under det första kvartalet 1995. I åtta fall företog man 
inspektionsresor. Vid BNI-kommitténs möte i april 1995 lade man fram ett andra 
dokument i detta ämne där det fanns en översikt över det återstående arbetet. 
16 
Den nuvarande situationen när det gäller detta arbete kan bara sammanfattas land för 
land. En generell slutsats var emellertid att medlemsstaterna kom överens om att 
resultaten från detta utvärderingsarbete endast kunde integreras i deras BNI-
uppskattningar i samband med den kommande revideringen av nationalräkenskaperna. 
Man ansåg att detta var den enda framkomliga vägen på grund av följande 
förhållanden: 
- En revidering har redan blivit nödvändig för att man ska kunna införa 
nya begrepp och klassificeringar enligt de nya ESA-, NACE-* och CPA-
**systemen. 
Det är också nödvändigt med en revidering redan nu för att man ska 
kunna dra nytta av nytt källmaterial och nya sammanställningsmetoder 
såsom statistik över nya tjänster och förbättrade handelsregister. 
- Statistik över sysselsättningen kan man harmonisera och integrera på 
bästa sätt genom att dra nytta av all annan tillgänglig information, 
inklusive nytt källmaterial och nya klassificeringar som kommer att 
införas vid nästa allmänna revidering. 
- En allmän revidering istället tor flera på varandra följande revideringar 
begränsar störningarna i nationalräkenskaperna. Detta är fördelaktigt för 
både dem som sammanställer uppgifterna och för de flesta användare. 
2.4 Avdelning V: Beskrivning av bestämmelserna och de statistiska 
justeringarna angående inkomster in natura och drickspengar eller 
gratifikationer 
Inom ramen för avdelning V i beslutet blev medlemsstaterna ombedda att: 
göra en översikt över skattereglerna för ett antal inkomster in natura och 
för varje inkomsttyp beskriva de gängse rutinerna som ser till att de 
kommer med i nationalräkenskaperna, 
- beskriva vilka beräkningar som görs i samband med drickspengar eller 
gratifikationer. 
Det som är av intresse för Eurostat och BNI-kommittén är att försäkra sig om att dessa 
inkomsttyper inte försvinner ur förädlingsvärdet och således också ur BNI, genom att 
antingen bli utelämnade ur statistiken eller felaktigt uppförda som förbrukning i ett 
mellanled på företagen. Några typer av inkomster in natura och från dricks anses i 
några medlemsstater vara en viktig del av de totala inkomsterna. 
Eurostat lade fram en rapport över de studier som gjorts av medlemsstaterna för BNI-
kommitténs sammanträde i juni 1995. 
* NACE: Näringsgrensindelning i Europeiska gemenskapen. 
* * CPA: Statistisk indelning av produkter efter näringsgren. 
17 
De viktigaste slutsatserna var följande: 
För det första var själva rapporterna tämligen heterogena med tanke på 
längden, utförligheten, klarheten och fullständigheten. Meningen var att 
Eurostat skulle hålla bilaterala överläggningar med varje medlemsstat 
för att vid behov få in förtydliganden och extrainformation. 
- För det andra skiljer sig medlemsstaterna åt avsevärt i vilken 
utsträckning man gör justeringar för inkomster in natura och från dricks. 
Dessa olikheter återspeglar skillnaderna i skattereglerna och 
skatterutinerna, i den vikt som olika typer av inkomster in natura har i 
medlemsstaterna och i tolkningen av ESA. Men de tycks också 
återspegla sådana olikheter mellan medlemsstaterna som är irrelevanta. 
Således är det nödvändigt med ytterligare arbete i en del medlemsstater. 
2.5 Avdelning VI: Undersökning om det är möjligt att använda 
deklarationsuppgifter för att göra BNI-beräkningarna mer 
fullständiga 
I avdelning VI i beslutet blev medlemsstaterna ombedda att rapportera huruvida det är 
möjligt att använda deklarationsmaterial för att göra BNI-beräkningarna mer 
fullständiga. Personlig inkomstskatt, företagsskatt och ett momssystem, tillsammans 
med motsvarande granskningsmetoder, finns i alla medlemsstater. I några 
medlemsstater, särskilt i Frankrike, använder man redan deklarationsuppgifter för att 
se till att BNI-beräkningarna blir mer fullständiga. 
Eurostat lade fram ett dokument som sammanfattade medlemsstaternas rapporter till 
BNI-kommitténs sammanträde i december 1994. 
De viktigaste slutsatserna i dessa rapporter var följande: 
- Om man behöver använda deklarationsuppgifter beror på huruvida det 
finns andra möjligheter att göra justeringar för skattefusk. Dessa skiljer 
sig åt från medlemsstat till medlemsstat och från industri till industri. På 
samma sätt skiljer sig medlemsstaterna och branscherna åt när det gäller 
storleken på själva fusket. 
- I några länder förs resultaten från deklarationsgranskningen in i 
nationalräkenskaperna med hjälp av statistik som inbegriper 
kontrollmekanismer mot fusk. Så är fallet exempelvis när det gäller 
momsstatistik i Danmark, Tyskland och Förenade kungariket. 
- En del länder använder resultaten av deklarationsgranskningen för att 
göra separata justeringar för skattefusk. Så är fallet i Frankrike där 
justeringarna täcker in hela ekonomin och i Nederländerna där de gäller 
för delar av tjänstesektorn. 
- Inom en nära framtid kommer användningen av skattestatistik som 
innehåller information om deklarationsuppgifterna att vidgas i 
Nederländerna och Italien och eventuellt i Belgien. 
- Flera medlemsstater tänker använda resultaten från 
deklarationsgranskningen för att göra separata justeringar eller verifiera 
justeringar som redan gjorts på grundval av andra uppgiftskällor. Så 
förhåller det sig i Nederländerna, Förenade kungariket och Portugal. 
- Av olika skäl tycks användningen av deklarationsuppgifter för att göra 
separata justeringar inte vara möjliga i Belgien, Tyskland, Irland, 
Italien, Luxemburg och Spanien (och eventuellt Grekland, men 
förhållandena där måste förtydligas). Två stora stötestenar har redan 
nämnts: sekretessbelagda uppgifter och svårigheterna med att göra 
resultaten från det icke-slumpmässiga urvalet av företag vilkas 
räkenskaper granskats tillämpbara på hela företagspopulationen. I 
allmänhet förhåller det sig så att deklarationsgranskningen är inriktad på 
de företag som man tror är mest fuskbenägna. Således kan man helt 
enkelt inte anta att de företag som inte granskas har samma egenskaper 
som de andra. 
2.6 Uppföljningen av kommissionens direktiv om fullständigheten 
För att kunna föra arbetet med fullständighet vidare upprättade kommissionen 
arbetsgrupper som stöd åt BNI-kommittén och inriktade på några specifika 
ämnesområden. Dessa arbetsgrupper ska ge råd åt kommissionen och följaktligen också 
åt BNI-kommittén om de bästa metoderna att användas för bygg- och 
distributionssektorn, om hur man använder översikter över hushållens budgetar och om 
beräkning av import och export inom ramen för Intrastat-systemet. 
Arbetsgruppen för byggsektorn ska ge en översikt över de viktigaste uppgifts- och 
uppskattningsproblemen inom denna bransch (t.ex. problemen med entreprenadarbete, 
säsongsarbete och felaktiga inkomst- och produktionsuppgifter) och föreslå sätt att 
komma till rätta med dessa (vilka uppgiftstyper är mest användbara, hur man ska 
kombinera uppgifter från olika typer av källmaterial etc). 
Arbetsgruppen för distributionssektorn ska ta upp liknande problemområden när det 
gäller grossister och detaljister (t. ex. bestämningen av försäljningsmaginaler, hur 
försäljningen fördelar sig mellan slutanvändare och företag) och även när det gäller 
kaféer, hotell och restauranger. 
19 
Arbetsgruppen för översikterna över hushållens budgetar ska undersöka hur man 
kan använda sifferuppgifterna från översikterna över hushållens budgetar när man 
sammanställer BNI-beräkningar i allmänhet och i vilken utsträckning de kan användas 
för att fånga in för lågt rapporterade försäljningssiffror (t.ex. inom detaljhandeln och 
hotell-, kafé- och restaurangnäringen). 
Arbetsgruppen för användningen av uppgifter från Intrastat ska undersöka hur 
BNI-beräkningarna kan säkerställas och förbättras genom dessa uppgifter. Efter det att 
man avskaffat tullformaliteterna inom EU och infört Intrastat för att registrera handeln 
med varor inom EU, tycks den statistiska tillförlitligheten för denna typ av handel ha 
minskat avsevärt, särskilt på produktgruppsnivån. En sådan nedgång i kvaliteten på 
uppgifterna om utrikeshandeln minskar tillförlitligheten i utgifts- och 
varuflödesmetoderna för att beräkna BNI. Detta minskar troligen också kvaliteten på 
balanseringsprocessen. En förbättring av statistiken över varuhandeln inom EU är 
därför mycket viktig för att bibehålla och förbättra kvaliteten på medlemsstaternas 
BNI-beräkningar. 
Arbetsgruppernas första sammanträden ägde rum mellan september och november 1995 
och fler sammanträden är planerade i slutet av 1995 och i början av 1996. Alla 
arbetsgrupper ska inkomma med en rapport till BNI-kommittén före juni månads 
utgång 1996. 
Man räknar med att ha avslutat arbetet med fullständighet och hävt kommissionens 
alla förbehåll rörande fullständighet i oktober 1997. 
Man bör emellertid observera att det förefaller troligt att några medlemsstater kan få 
svårigheter med att bli färdiga före tidsfristens utgång. Den exakta omfattningen på det 
arbete som fordras från varje enskild medlemsstat när det gäller de specifika 
förbehållsfrågorna kommer att variera och är inte riktigt preciserad än. Exempelvis 
kommer inte rekommendationerna från de fyra arbetsgrupperna under BNI-kommittén 
att tillkännages förrän i juni 1996. Dessa rekommendationer måste kommissionen 
begrunda och därefter ska BNI-kommittén diskutera dem och bli ense innan de kan 
träda i kraft senast i oktober 1998. 
1996 planerar man ett antal inspektionsresor till medlemsstaterna som ska lägga upp 
utförliga planer för det arbete som ännu återstår för att få till stånd fullständighet före 
1998, exempelvis sysselsättningsjämförelser som ska utgöra en del av de kommande 
revideringarna av nationalräkenskaperna eller inkomster in natura och särskilt hur man 
ska behandla privat användning av tjänstebil. 
2.7 Framsteg med de övergripande frågorna inom medlemsstaterna efter 
1994 
Parallellt med de stora ansträngningar som gjorts på fullständighetsområdet har man 
gjort en hel del framsteg när det gäller de andra övergripande förbehåll och 
undersökningar som kommissionen och BNI-kommittén har att ta itu med. Man bör 
särskilt observera följande steg i rätt riktning: 
20 
Arbetsgruppen för boendetjänster som påbörjade sitt arbete i mitten av 1993 blev klar 
i mitten av 1994 med att specificera hur man använder stratifieringsmetoden. På 
grundval av detta arbete lade Eurostat fram ett förslag till ett beslut från kommissionen 
som specificerar de metoder alla medlemsstater ska använda fram till BNI-kommitténs 
sammanträde i december 1994. Efter några detaljändringar fick förslaget enhälligt stöd 
i BNI-kommittén och kommissionens beslut antogs i vederbörlig ordning (95/309/EG, 
Euratom av den 18 juli 1995). Medlemsstaterna är ålagda att tillhandahålla BNI-
beräkningar som gjorts med hjälp av den nya, gemensamma metoden för 
boendetjänster från och med 1988 och framåt i överföringen av uppgifter för BNI-
ändamål i samband med egna medel i september 1996. I praktiken kan en del länder 
vara i behov av uppskov för att få arbetet färdigt senast i slutet av september 1997. 
Möjligheterna att jämföra beräkningar som ligger i gränszonen mellan användning i 
ett mellanled och slutanvändning diskuterades i ett dokument som man tagit fram åt 
BNI-kommittén i juli 1994. Bland de frågor som är av särskilt intresse finns 
exempelvis bokföring av kostnader för reparationer, förbättringar och förnyelse av 
infrastrukturen samt för billigare kapitalvaror och mjukvara. Utförliga anvisningar om 
vilka praktiska åtgärder medlemsstaterna ska vidta för att anpassa sig till ESA när det 
gäller sådana utgifter är nödvändiga innan möjligheterna till jämförelser kan bekräftas 
och förbättras där detta är påkallat. En omfattande enkät som bad om sådan 
information sändes ut till medlemsstaterna i oktober 1994 och ska besvaras före 1995 
års utgång. 
Eurostat lade fram ett första dokument om finansiella institut för BNI-kommittén i 
januari 1994. Dokumentet tar upp ett antal tekniska frågor som har att göra med hur 
man mäter utbudet av en del finansiella tjänster (såsom försäkringar och handel med 
utländsk valuta) och några andra frågor angående hur väl vissa slags finansiella institut 
(exempelvis sådana institut som inte kontrolleras av staten eller centralbanken) täcks in 
inom ramen för den statistiska rapporteringen. Detta följdes av en enkät till varje 
medlemsstat där man bad om utförliga förklaringar i dessa frågor och ställde ytterligare 
några frågor till varje land i enlighet med en ingående studie av deras 
inventarieförteckningar med avseende på finansiella institut. Nu har de flesta svar 
kommit in och en uppföljande rapport ska tas fram åt BNI-kommittén under de 
närmaste månaderna. 
När det gäller offentliga och ideella institutioner lade man fram ett första dokument 
för BNI-kommittén i december 1994 vilket tog upp de allra viktigaste frågorna. 
Kommitténs åsikt var att medan åtminstone några av frågorna tveklöst var av viss vikt 
för BNI - särskilt när man beräknar avskrivningen av offentlig egendom - så har de 
lägre prioritet än många andra områden som samtidigt studerades av kommittén (t. ex. 
fullständigheten). Man kom därför överens om att ytterligare arbete kring offentliga 
och ideella institutioner skulle skjutas upp något år så att man skulle kunna gå vidare 
med mer angeläget arbete. Detta tema kominer man därför snart att ta upp igen med 
BNI-kommittén. 
Det tidigare arbetet i samband med övergången frän BNP till BNI som nämndes i 
avsnitt 2 i detta dokument följdes upp av en rapport till BNI-kommitténs sammanträde i 
december 1994. Denna rapport tog upp de bilaterala diskussionerna kring temat 
21 
mellan varje medlemsstat och presenterade en lista med sådana punkter som behöver 
förbättras i en del medlemsstater samt ett viktigt problem i alla medlemsstater angående 
registrering av verksamheten på investeringsfonderna vilket var i behov av ytterligare 
undersökning. Kommittén bestämde sig för att upprätta en arbetsgrupp som ska föreslå 
hur man ska gä till väga med investeringsfonderna. Arbetsgruppen sammanträdde vid 
tre tillfällen under första hälften av 1995. Ett dokument som var grundat på 
arbetsgruppens studier och innehöll rekommendationer om hur man skulle handskas 
med dessa fonder, lades fram för BNI-kommittén vid dess sammanträde i oktober 
1995. Man fortsatte med diskussionerna vid kommitténs sammanträde i december 1995 
och räknar med att ha avslutat dessa i mars 1996. De andra svaga punkterna när det 
gäller övergången från BNP till BNI och som behöver förbättras i några medlemsstater 
tas upp fortlöpande på en bilateral nivå. 
Jordbruksfrågan diskuterades i ett dokument framlagt för BNI-kommittén i juli 1994. 
Ett stort antal tekniska svårigheter och problematiska enskildheter när det gäller att 
mäta jordbrukets bidrag till BNI fastställdes. Man fann en del smärre svagheter i 
beräkningarna bland många av medlemsstaterna, och man ansåg sig vara tvungen att 
göra ett förbehåll för de portugisiska uppgifterna. Oftast var de allmänna svagheterna 
knutna till hur man använder begreppet den "inhemska gården" i samband med 
räkenskaperna inom jordbruket och dess bristande överensstämmelse med begrepp som 
används i nationalräkenskaperna. Kommittén bestämde sig för att konsultera 
specialister i jordbruksekonomi vilka ingick som ett arbetsutskott i kommittén för 
jordbruksstatistik angående den tekniska sidan av och enskildheterna i dokumentet. 
BNI-kommittén kommer att återvända till ämnet under 1996 så snart man fått in dessa 
råd. 
BNI-kommittén har länge varit intresserad av hur man använder momsuppgifter för 
att beräkna BNI. Särskilt två aspekter har varit intressanta och bägge två hänger ihop 
med beräkningen och tolkningen av det teoretiska momsbeloppet: det vill säga det 
momsbelopp som man kan förvänta sig om reglerna och bestämmelserna för momsen 
används för att beräkna den ekonomiska verksamhet som finns i nationalräkenskaperna. 
Den första aspekten av intresse gäller tolkningen av skillnaden mellan detta teoretiska 
momsbelopp och den moms som faktiskt betalas in till staten. Den andra aspekten 
gäller vilket momsbegrepp man verkligen använder när man talar om den momsandel 
som ingår i BNI. Vid kommitténs sammanträde i januari 1994 lade Eurostat fram ett 
dokument som pekade ut skillnaderna mellan de begrepp som används för att beräkna 
momsen som en del av BNI i några medlemsstater samt de viktigaste teman som ska 
undersökas närmare. För att samla in ytterligare information följde man upp detta 
dokument med en kortare enkät så att arbetet kunde gå vidare, och med ett andra 
dokument inför BNI-kommitténs sammanträde i juni 1995. För att kunna komma 
överens om en lämplig gemensam metod för att mäta momsen som en del av BNI i alla 
medlemsstater, togs diskussionerna om detta upp igen vid kommitténs sammanträde i 
december 1995 och frågan kommer att behandlas vidare bilateralt. 
Man räknar med att ha avslutat arbetet inom alla övergripande frågor och hävt 
kommissionens förbehåll för dem i oktober 1997 (boenderesultaten ska komma in i 
september 1997). För en del länder kan det bli nödvändigt med uppskov för att arbetet 
ska kunna bli klart senast i oktober 1998. 
22 
2.8 Framsteg med de frågor som specifikt gäller för de enskilda 
länderna efter 1994 
Många framsteg har gjorts individuellt i medlemsstaterna för att förbättra 
jämförbarheten och tillförlitligheten i BNI-beräkningarna för de egna länderna. 
Förbättringarna skulle kunna sammanfattas på följande sätt: 
Man har gjort stora ansträngningar för att göra om 
nationalräkenskaperna från grunden i de medlemsstater som föreföll ha 
dåligt förankrade BNI-beräkningar. Dessa omarbetningar har redan givit 
upphov till stora förändringar i BNI-beräkningarna i Grekland, 
Luxemburg och Portugal. Likaledes har man satt igång med en viktig 
utveckling i Belgien och Irland, även om denna inte innebär att man kan 
förvänta sig lika stora förändringar i BNI-beräkningarna i dessa två 
länder. 
Individuellt sett har alla medlemsstater gjort mycket med anledning av 
kommissionens förbehåll för delar av deras metoder för BNI-
beräkningar. I många fall har detta arbete föranlett kommissionen att 
häva förbehållen i fråga. I andra fall kan man förvänta sig att det 
pågående arbetet gör det möjligt för kommissionen att häva förbehållen 
före den planerade tidsfristens utgång i oktober 1997 (även om det 
återigen på grund av uppskov i några fall kan bli nödvändigt att låta 
tidsfristen gå ut i oktober 1998). 
Samtliga medlemsstater har också sina egna viktiga utvecklingsprojekt 
när det gäller nationalräkenskaperna. Dessa projekt följer inte direkt av 
kommissionens och BNI-kommitténs arbetsprogram men är likväl 
mycket viktiga som komplement. 
En fullständig förteckning över alla individuella förbättringar i medlemsstaterna skulle 
i verkligheten bli mycket lång. Bland de avgörande förbättringar som redan gjorts i 
medlemsstaterna eller är under införande står följande att finna: 
I Belgien har man gjort en hel serie institutionella förändringar för att sätta fart på 
utvecklingarbetet med nationalräkenskaperna. Såsom det framgick av en detaljerad 
Eurostat-rapport från 1992 fanns det avsevärda brister i det befintliga systemet och 
dessa kommer att undergå en rejäl omprövning. Bland de viktiga nya inslagen i 
nationalräkenskaperna återfinns en hel del basstatistik från företagen och man har 
dessutom bytt ut OECD:s ram för nationalräkenskaperna från 1958 mot ESA. 
Arbetet som utförts i Danmark har gjort det möjligt för kommissionen att häva ett av 
de specifika förbehållen och man tror att ytterligare ett kan hävas inom kort. 
Kommissionen har också kunnat häva förbehållet för skatter och subventioner efter 
vissa förändringar i "Danmarks statistik". Arbetet med en omfattande revidering av 
nationalräkenskaperna som innebär att man inför en hel del nytt och viktigt källmaterial 
ska vara avslutat i mitten av 1997. I revideringen finns det flera projekt som tar sig an 
23 
kommissionens återstående danska förbehåll och sådant som för arbetet med 
fullständighet framåt. 
På grund av de förbättringar som gjorts i några delberäkningar av 
nationalräkenskaperna i Frankrike har kommissionen kunnat häva ett av sina specifika 
förbehåll och förbehållet för skatter och subventioner på det övergripande området. 
Arbete pågår också när det gäller utvecklingen på längre sikt för att häva det 
återstående specifika förbehållet. 
Tyskland lade fram BNI-beräkningar som också omfattade de nya delstaterna för BNI-
kommittén. En rapport från kommissionen till BNI-kommittén i juli 1994 kom med en 
kritisk bedömning om beräkningarna och noterade de stora ansträngningar som gjorts 
men pekade också ut några områden som skulle kunna förbättras i framtiden. 
Kommissionens specifika förbehåll för Tyskland (både de gamla och nya delstaterna) 
har man tagit sig an vilket innebär att arbeten av skilda slag måste vara avslutade vid 
olika tidpunkter senast i oktober 1997. Det övergripande förbehållet för skatter och 
subventioner har också hävts. 
Statistiska centralbyrån i Grekland har med hjälp av teknisk expertis som finansierats 
av kommissionen genomfört stora förbättringar i nationalräkenskaperna. De väsentliga 
revideringarna, för det mesta avslutade under 1994, kännetecknades av förbättrade 
metoder för exempelvis bygg-, distributions- och affärssektorn samt personliga tjänster 
och ledde till att de tidigare BNI-beräkningarna ökade med mer än 20 %. Även om det 
fortfarande är nödvändigt med ytterligare förbättringar, står det klart att 
jämförbarheten och tillförlitligheten i de grekiska nationalräkenskaperna redan ökat 
avsevärt. Uppgifterna som kommissionen fortfarande behöver innan de specifika 
förbehållen för Grekland kan utvärderas och därefter hävas räknar man med att kunna 
lämna in före februari 1996. 
I Irland arbetar man vidare på ett antal projekt för att väsentligt förbättra BNI-
beräkningarnas tillförlitlighet på inkomstsidan. Dessutom kommer utvecklingen av 
utgiftsmetoden och ett utbuds- och förbrukningsramverk att leda till mer tillförlitliga 
nationalräkenskaper. Man räknar med alt vara klar med denna utveckling 1997, och om 
arbetet är framgångsrikt borde det vara möjligt att häva alla specifika förbehåll från 
kommissionen. 
Den befintliga användningen av sysselsättningsuppgifter i Italien för att få fram 
fullständiga nationalräkenskaper anser man står på fast grund. Arbete är på gång för att 
få maximal användning för översikter över hushållens budgetar och för att bygga upp 
ett högkvalitativt handelsregister. När man en gång blir färdig med dessa 
huvuduppgifter, förväntar man sig att kommissionens specifika förbehåll kommer att 
hävas. 
Luxemburg avslutade en omfattande revidering under 1994 som kännetecknades av 
många förbättringar i basstatistiken, särskilt för tjänster och några av de gängse 
beräkningsmetoderna. Som en följd av detta ökade de tidigare BNI-beräkningarna med 
10 %. När man en gång erhåller fullständig dokumentation över de reviderade 
24 
nationalräkenskaperna, förväntar man sig att kommissionen kan häva de flesta eller alla 
specifika förbehåll för landet. 
I en betydande revidering av nationalräkenskaperna i Nederländerna som avslutades 
1992 fick man bort några av de relativa svagheterna. Ytterligare revideringar som bl. 
a. tar upp förbättringar när det gäller fullständigheten står för dörren och ska avslutas 
1999. Man har genomfört en studie som svar på det enda specifika förbehållet från 
kommissionen och en smärre översyn av BNI kommer att avhjälpa detta problem. 
Portugal tog sig an de större svagheterna i nationalräkenskaperna i samband med en 
omfattande revidering som avslutades 1994. Denna gav upphov till betydligt bättre 
beräkningar av exempelvis det bidrag som kommer från stora delar av tjänstesektorn 
och fick till följd att de tidigare beräkningarna av BNI ökade med närmare 15 %. Även 
om det fortfarande är nödvändigt med ytterligare förbättringar av de portugisiska 
nationalräkenskaperna, borde det omfattande arbete man redan avslutat kunna förmå 
kommissionen att häva de specifika förbehållen för Portugal. Man räknar med att de 
specifika förbehåll som återstår kan leda till ytterligare BNI-förbättringar 1996 och 
hoppas att dessa kan hävas då. 
I Spanien har man förbättrat det sätt på vilket man behandlar det statliga lotteriet samt 
skatterna och subventionerna. Kommissionens förbehåll för beräkningen av det statliga 
lotteriet är på väg att hävas. Man försöker få de specifika förbehåll som återstår och 
det övergripande förbehållet för skatter och subventioner hävda senast 1997. 
Arbetet som man redan utfört i Förenade kungariket har gjort det möjligt för 
kommissionen att häva de fyra förbehåll som samtliga gällde Förenade kungarikets 
beräkning av sin BNI. 
När det gäller de nya medlemsstaterna samt Island och Norge gjorde man ett första 
besök till vart och ett av dessa länder under den andra hälften av 1994. Under dessa 
besök samlade man in en del elementär information om källor och metoder som 
används i varje land och gav vägledning i hur de skulle kunna ta fram utförligare 
information åt kommissionen. En rapport om varje besök diskuterades av BNI-
kommittén vid dess sammanträden i december 1994 och mars 1995. 
25 
Bilaga B till rapporten till rådet och parlamentet om BNI-direktivet 
Sammanfattning av BNI-beräkningamas förbättringar under förbehållsåren 
Ar 1989 1990 1991 
1988-1 iSSSR95 total 
förändrin förbehålls­
förändringar 1989-1 1989R95 total 
förändrin förbehålls­
förändringar 1990-1 1990R95 total 
förändrin förbehålls­
förändringar 1991-1 1991-IV total 
förändring förbehålls-
förändringar 
Land Enhet 
Belgien Md BFR 
Danmark Md DKR 
Tyskland Md DM 
Grekland Md DR 
Spanien Md PTA 
Frankrike Md FF 
Irland Md IR£ 
Italien 1000 Md 
Luxemburg Md LFR 
Nederländerna Md HFL 
Portuga Md ESC 
UK Md UK£ 5445 
695 
2122 
7390 
39190 
5645 
18,8 
1072 
326 
449 
5880 
463 5513 
694 
2108 
3997 
40018 
5726 
20 
1084 
360 
454 
6780 
459 1,25% 
-0,14% 
-0,66% 
21,75% 
2,11% 
1,43% 
6,38% 
1,12% 
10,43% 
1,11% 
15,31% 
-0,86% 0,06% 
0,11% 
N/A 
20,70% 
0,69% 
0,07% 
3,67% 
•0,04% 
9,20% 
1,56% 
15,53% 
•0,10% 5952 
733 
2261 
8768 
44597 
6101 
20,9 
1177 
373 
473 
6994 
511 5991 
725 
2249 
10691 
44945 
6154 
22,18 
1183 
404 
485 
8004 
502 0,66% 
-1,09% 
-0,53% 
21,93% 
0,78% 
0,87% 
6,12% 
0,51% 
8,31% 
2,54% 
14,44% 
-1,76% N/A 
0,11% 
N/A 
20,60% 
0,64% 
0,08% 
3,30% 
N/A 
8,85% 
1,69% 
14,71% 
•0,16% 6352 
777 
2470 
10409 
49627 
6467 
22,9 
1291 
397 
509 
8460 
548 6345 
753 
2494 
12867 
49971 
6479 
24,06 
1296 
442 
516 
9490 
540 -0,11% 
-3,09% 
0,97% 
23,61% 
0,69% 
0,19% 
5,07% 
0,39% 
11,34% 
1,38% 
12,17% 
-1,46% N/A 
0,11% 
N/A 
20,90% 
0,56% 
0,03% 
3,93% 
N/A 
9,32% 
1,37% 
14,21% 
•0,24% 6680 
784 
2826 
12813 
54223 
6722 
24,25 
1407 
433 
543 
10206 
568 6699 
782 
2882 
15726 
54736 
6735 
25,4 
1409 
482 
542 
10915 
566 0,28% 
-0,26% 
1,98% 
22,73% 
0,95% 
0,19% 
4,74% 
0,14% 
11,32% 
-0,18% 
6,95% 
-0,35% N/A 
0,11% 
0,85% 
20,70% 
0,67% 
-0,06% 
3,51% 
N/A 
8,78% 
•0,18% 
10,74% 
•0,25% 
*'\ miljarder 19XX-1 = första beräkningen av 19XX 19XXR95 = reviderad beräkning 1995 av 19XX 
26 
Förord 
Ovanslående labell visar förändringarna i mcdlcmsslatcrnas BNI beräkningar under 
perioden 1988 till 1991. lin del av dessa förändringar är en följd av pågående BN1-
justeringar. Detta tas inte upp här. Avsikten här är att belysa de förändringar som 
reflekterar förbättringar till följd av att man tillämpar kommissionens beslut eller efter 
det att man delgivit förbehåll. I följande kommentar klargörs de särskilda typerna av 
förbättringar i varje land. 
För att kunna mäta de framsteg som gjorts av medlemsstaterna, var Eurostat och BNP-
kommittén också angelägna om att fastställa förbättringar i de statistiska metoderna och 
källmaterialet efter det att man delgivit förbehållen, särskilt när förändringarna i 
siffermaterialet inte är tillräckligt utförligt redovisade. 
Man valde perioden mellan 1988 och 1991 eftersom den överensstämmer med de år då 
det är meningen att BNI-beräkningarna ska vara slutgiltiga och då man också gjort 
förbehåll. 
Belgien 
Den totala omfattningen av de BNI-justeringar som direkt är förknippade med förbehåll 
(0,06 %) för 1988 motsvarar den genomsnittliga korrigeringsgraden i de tre olika 
sätten att beräkna BNI. När det gäller produktionen påverkar dessa förändringar 
(0,13 % av den totala BNI) huvudsakligen kompensationen från resten av världen 
(0,19 %) och förädlingsvärdet av marknadstjänster (-0,08 %). I fråga om inkomsterna 
gäller förbättringarna huvudsakligen skatter som betalats till belgiska företag (-
0,33 %), företagens vinster (0,25 %), kompensation för de anställda (0,13 %) och 
utdelning på aktier till belgiska företag (0,09 %). På utgiftssidan berör justeringarna (-
0,12 %) helt och hållet beräkningen av förbrukningen i slutledet. 
De andra förändringarna för 1988 och för åren 1988 - 1991 härrör huvudsakligen från 
förändringar i de statistiska baserna och i de rutiner som används samt genom 
komplettering i efterhand för de åren med nya och mer utförliga uppgifter som 
tillkommit sedan 1984. Fullständigheten har förbättrats. Det är emellertid inte möjligt 
för närvarande att förknippa dessa justeringar med några specifika förbehåll. 
Danmark 
Danmark har förändrat sina BNI-beräkningar mellan 1988 och 1991 för att ta hänsyn 
till de förbehåll som delgavs de danska myndigheterna inom vattenförsörjningen och 
affärsverksamheten. Effekten av förändringarna under dessa fyra år ligger på ungefär 
0,02 % av BNI när det gäller vattenförsörjningen och 0,09 % inom 
affärsverksamheten. 
27 
Det ska också understrykas att Danmark upphävde justringarna för skatter och 
subventioner som hade införts 1991 för att kunna följa beslutet om skatter och 
subventioner. 
Tyskland 
Sedan 1990 har BNI-beräkningarna i Tyskland tagit hänsyn till landets återförening den 
3 oktober detta år. Uppgifterna för 1988 och 1989 gäller således för den gamla 
förbundsrepubliken medan 1990 och 1991 års siffror omfattar också de nya delstaterna. 
Tyskland har justerat 1991 års beräkningar för de nya delstaterna med ca 0,85 % som 
svar på de förbehåll som tillkännagavs för dessa. 
Grekland 
BNI-siffrorna i Grekland har förändrats som ett led i den grundliga översyn av 
nationalräkenskaperna som fortfarande pågår. Effekten av förändringarna under denna 
period ligger på ungefär 20,7 % av BNI. 
Spanien 
Spanien har gjort ändringar i sina BNI-beräkningar för 1988 - 1991 som svar på de 
delgivna förbehållen. Dessa justeringar rör det statliga lotteriet (0,36 % av BNI), 
försäkringstjänster (-0,21 %) och subventioner till utbildningsverksamhet (0,48 %). 
Beräkningarna för det statliga lotteriet är slutgiltiga för perioden 1988-1991. 
Införandet av nya rutiner för att kunna häva förbehållet för det statliga lotteriet är 
förestående. Å andra sidan är uppgifterna för försäkringstjänster och 
utbildningssubventioner ännu så länge provisoriska. 
Frankrike 
I Frankrike har man tagit fram BNI-beräkningar för 1988 - 1991 som reviderats mot 
bakgrunden av de delgivna förbehållen angående det ekonomiska territoriet, 
leasingverksamhet, försäkringar, avskrivning av landsvägar och nätverk, lagerstölder, 
behandlingen av avgifterna till staten för inspektion och övervakning samt betalningar 
till SNCF och RATP när det gäller säsongsbiljetten carte orange. Justeringarna som 
gjorts för alla dessa förbehåll för 1988 - 1991 är slutgiltiga och ligger på respektive 
0,07 %, 0,08 %, 0,03 % och -0,06 % av BNI. Dessutom har Frankrike sedan 1992 
vidarebefordrat uppgifter som omfattar de nödvändiga justeringarna för dessa poster. 
De specifika förbehållen har hävts. 
28 
Irland 
De irländska BNI-beräkningarna för 1988 - 1991 har justerats som svar på vissa 
delgivna förbehåll. Justeringarna uppgår till 3,67 %, 3,30 % och 3,51 % av BNI för 
de ifrågavarande fyra åren. När det gäller 1988 berör mer än två tredjedelar av 
förändringarna brutto rörelse vinsten. Vad angår 1989 - 1991 är det inte möjligt utifrån 
föreliggande uppgifter att fördela förändringarna på de olika förbehåll som delgivits. 
De nya beräkningarna är provisoriska. 
Italien 
Den enda förändringen Italien har gjort i sina nationalräkenskaper under 1988 - 1991 
som en följd av delgivna förbehåll är en justering på -0,04 % av BNI för kompensation 
till löntagarna från övriga delar av världen. Denna justering härrör från förbehållet för 
övergången från BNP till BNI som BNI-kommittén ännu inte har beaktat. Eftersom 
revideringen av Italiens nationalräkenskaper ännu inte är fullföljd, är det omöjligt att 
veta vilka justeringar som kommer att göras. 
Luxemburg 
Som ett resultat av en större revidering av nationalräkenskaperna som avslutades 1994 
har Luxemburg justerat beräkningarna av nationalräkenskaperna för 1988 - 1991 i 
avsikt att följa de delgivna förbehållen. Justeringarna för denna period uppgår till 
ungefär +9 % av BNI. De avser huvudsakligen bättre täckning av tjänster och finans-
och försäkringsverksamhet (omkring 90 % av ökningen) och i mindre utsträckning 
omprövning av den privata och offentliga tjänstesektorn. 
Nederländerna 
Nederländerna har justerat sina BNI-beräkningar för 1988 - 1991 som ett led i en 
större revidering av nationalräkenskaperna som fullföljdes 1992. Förändringarna 
uppgår till ungefär 1,5 % av BNI. Uppgifterna för 1991 beräknades med hjälp av en ny 
bas och har därefter inte förändrats i någon större utsträckning. Smärre justeringar 
gjordes i uppgifterna för 1988 - 1991 efter revideringen av förbrukningen av fast 
kapital vilket var möjligt 1995 tack vare tillgången till nya uppgifter om investeringar. 
Denna revidering kan tillskrivas förbehållet för offentliga och ideella institutioner på 
privat basis. 
29 
Portugal 
Som ett led i en större översyn av nationalräkenskaperna har Portugal korrigerat sina 
BNI-beräkningar för 1988 - 1991. Dessa förändringar uppgår till respektive 15,53 %, 
14,71 % och 10,74 % av BNI. Uppgifterna för 1991 behövde man inte justera lika 
mycket, eftersom den ursprungliga beräkningen till skillnad från de föregående tre åren 
redan omfattade Azorerna och Madeira vilka sammantagna slår lör omkring 5 % av 
BNI. Dessutom är uppgifterna för de förändringar som hänför sig till förbättringar av 
förbehållen under perioden 1988 - 1991 högre än de för det totala antalet förändringar. 
Detta beror på det faktum att andra korrigeringar har lett till en minskning av BNI-
beräkningarna mellan 1993 (det år då man förbättrade förbehållen) och 1995. 
Det är inte möjligt att på grundval av tillgängligt material fördela effekten av 
revideringen (exklusive Azorerna och Madeira), dvs. ungefär 10 %, på de olika 
förbehåll som tillkännagavs. 
Förenade kungariket 
Som svar på de delgivna förbehållen justerade Förenade kungariket sina BNI-
beräkningar för 1988 - 1991. Förbättringarna i samband med förbehållen (respektive -
0,10%, -0,16%, -0,24% ocb -0,25% av BNI för de fyra aktuella åren) 
överensstämmer med justeringen av fastighetsinkomsterna som erhållits från den övriga 
världen. De hänger samman med de "övergripande förbehållen" för övergången från 
BNP till BNI. Under rubriken "total förändring" återfinns likväl några justeringar som 
gjorts på grundval av andra förbehåll. Några av dessa förbehåll hade en försumbar 
effekt på BNI, exempelvis försäkringar, där bara uppgifterna för 1991 justerades 
(0,08 %). I andra fall (registret över import-exportföretag, registret över 
leasingföretag) har det inte varit möjligt att beräkna den totala effekten på BNI, 
eftersom justeringarna gjordes i input-outputtabeller. När det gäller dessa tabeller har 
emellertid förändringarna som gjordes i de statistiska metoderna efter delgivningen av 
förbehållen visat sig tillfredsställande. De nya beräkningarna som Förenade kungariket 
har tillhandahållit för 1988 - 1991 är slutgiltiga och de specifika förbehållen har hävts. 
30 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 124 slutlig 
DOKUMENT 
SV 17 
Katalognummer : CB-CO-96-133-SV-C 
ISBN 92-78-01859-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
•b>l