MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

•Motiv och syfte med förslaget

Kommissionen redovisade i sitt meddelande av den 11 december 2019 den europeiska gröna given för Europeiska unionen och dess medborgare. I meddelandet upprepas kommissionens fasta beslutsamhet att ta itu med de klimat- och miljörelaterade utmaningar som är vår generations viktigaste uppgift. Den är en ny tillväxtstrategi som ska ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Den europeiska gröna given är en viktig del av kommissionens strategi för att genomföra FN:s Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling. Europeiska rådet ställde sig i sina slutsatser av den 12 december 2019 bakom målet att uppnå ett klimatneutralt EU senast 2050, liksom Europaparlamentet gjorde i sin resolution av den 15 januari 2020.

Den europeiska gröna given kräver särskilt en påskyndad omställning till hållbar och smart mobilitet, mot bakgrund av att transporterna står för en fjärdedel av unionens utsläpp av växthusgaser och fortsätter att öka. För att uppnå klimatneutralitet måste transportutsläppen minska med 90 % fram till 2050. Alla trafikslag måste bidra till minskningen. Kommissionen har, som en del av den europeiska gröna given, presenterat en strategi för hållbar och smart mobilitet som kommer att antas under 2020, och som kommer att inriktas på denna utmaning och omfatta alla utsläppskällor. De planerade åtgärderna innebär bland annat att en betydande del av de 75 % av de inre godstransporter som i dag fraktas på väg bör flyttas över till järnväg och inre vattenvägar.

Järnvägen är ett av de mest miljövänliga och energieffektiva trafikslagen, och spelar därför en viktig roll för att påskynda transporternas utsläppsminskningar. Järnvägen är till stor del elektrifierad och släpper ut mycket mindre koldioxid än motsvarande väg- eller flygtransport. Den är också det enda trafikslag som nästan hela tiden sedan 1990 har minskat sina koldioxidutsläpp, trots ökande transportvolymer: 2016 stod järnvägen för endast 0,5 % av de totala koldioxidutsläppen från alla trafikslag. Därtill kommer att järnvägen står för endast 2 % av EU:s totala energianvändning inom transportområdet, samtidigt som den stod för 11,2 % av godstransporterna och 6,6 % av persontransporterna 2016, alla trafikslag inräknade. Järnvägen har minskat sin energianvändning mellan 1990 och 2016 och förlitar sig i allt större utsträckning på förnybara energikällor.

Samtidigt som järnvägens andel av persontransporterna på land i unionen ökade från 7,0 % till 7,6 % mellan 2007 och 2016, har järnvägens andel av godstransporterna på land i unionen sedan toppnoteringen 2011 (19 %) minskat till 16,65 % 2017. Många hinder kvarstår för att uppnå ett verkligt gemensamt europeiskt järnvägsområde, bland annat när det gäller behovet av att minimera buller. Lösningar för att komma förbi dessa hinder, tillsammans med kostnadsminskning och snabbare innovation, kommer att göra det möjligt för järnvägen att förverkliga sin fulla potential. Därför behöver järnvägen en extra knuff för att bli mer attraktiv för både privat- och affärsresenärer, som ett transportmedel som uppfyller deras mobilitetsbehov både till vardags och på längre sträckor. En ökad andel av person- och godstrafiken för järnvägen kommer också att bidra till att minska både trafikstockningar och utsläpp, särskilt i luften, som är farliga för människors hälsa.

Syftet med utnämningen av 2021 till Europaåret för järnvägen är att främja järnvägen i linje med de mål som fastställs i kommissionens meddelande om den europeiska gröna given, särskilt med avseende på hållbar och smart mobilitet. Genom projekt, debatter, evenemang, utställningar och initiativ över hela Europa kommer Europaåret för järnvägar att framhålla järnvägen som ett attraktivt och hållbart sätt att förflytta sig, riktat till medborgare, företag och myndigheter och med fokus på dess unionsomfattande och innovativa dimension. Genom att rikta sig till medborgare, och inte bara till järnvägssektorn, kommer Europaåret, genom särskilda evenemang och kommunikationskampanjer, övertyga fler människor och företag att använda sig av järnvägen.

För unionens järnvägspolitik är 2021 ett viktigt år. Det blir det första året då de regler som man enades om i det fjärde järnvägspaketet är helt införda i hela EU, särskilt i fråga om öppnande av marknaderna för inrikes persontrafik och när det gäller minskade kostnader och administrativa bördor för järnvägsföretag som är verksamma i hela EU. Det finns ett växande allmänt intresse för järnvägar, inklusive nattåg, i ett antal medlemsstater, vilket också framgår av initiativet #DiscoverEU. Dessutom kommer den internationella konstfestivalen Europalia att ägna 2021 års upplaga åt järnvägens influenser på konsten och framhäva järnvägens roll som en drivande kraft bakom social, ekonomisk och industriell förändring. 2021 anses därför vara en lämplig tidpunkt för detta initiativ.

Liksom under andra tidigare Europaår är huvudsyftet att förbättra medvetenheten om utmaningarna och möjligheterna på området samt att lyfta fram unionens arbete med att främja gemensamma lösningar. Målet för Europaåret för järnvägen ska vara att uppmuntra och stödja unionens, medlemsstaternas, regionala och lokala myndigheters samt andra organisationers insatser för att öka järnvägens andel av person- och godstransporterna. Europaåret för järnvägen bör rikta sig till en bredare publik, i synnerhet ungdomar, och särskilt framhålla järnvägen som ett hållbart, innovativt och säkert trafikslag. Det bör också understryka järnvägens europeiska, gränsöverskridande dimension som för medborgarna närmare varandra, ger dem möjlighet att utforska unionen i hela dess mångfald, främjar sammanhållning och bidrar till att integrera unionens inre marknad. Det bör också förstärka järnvägens bidrag till unionens ekonomi, industri och samhälle i bred bemärkelse, och främja järnvägen som ett viktigt inslag i relationerna mellan unionen och tredjeländer, särskilt på västra Balkan.

•Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området

Såsom nämnts ovan kommer Europaåret för järnvägen att främja järnvägen i linje med de mål som fastställs i kommissionens meddelande om den europeiska gröna given, särskilt med avseende på hållbar och smart mobilitet. Det kommer också att bygga på befintlig järnvägspolitik och dess initiativ, t.ex. för att öppna marknaderna för inrikes persontrafik och minska kostnader och administrativa bördor för järnvägsföretag som är verksamma i hela unionen. I likhet med andra Europaår kommer åtgärderna denna gång att omfatta informations- och marknadsföringskampanjer, liksom evenemang, projekt och initiativ på unionsnivå, nationell nivå, regional nivå och lokal nivå. Alla dessa hjälper till att förmedla budskapet och sprida information om god praxis.

Europaåret blir ett tillfälle att uppmuntra medlemsstaternas myndigheter och järnvägssektorn att samarbeta för att främja järnvägstransport. Fokus ligger på att se till att de aktiviteter som ordnas inom Europaåret är anpassade för att uppfylla behoven i var och en av medlemsstaterna, enligt landets förutsättningar. Medlemsstaterna ombeds därför att utse nationella samordningsorgan som ska ansvara för att organisera landets deltagande i Europaåret för järnvägen. En EU-styrgrupp som även omfattar representanter från de nationella samordningsorganen kommer att inrättas. Kommissionen ska sammankalla möten för de nationella samordningsorganen för att samordna genomförandet av Europaåret och utbyta information om genomförandet på nationell nivå och unionsnivå.

•Förenlighet med unionens politik inom andra områden

Europaåret för järnvägen är kopplat till andra av unionens politikområden, t.ex. regional utveckling, industriell konkurrenskraft, hållbar turism, innovation, sysselsättning, utbildning, ungdom, kultur och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning, samt med unionens förbindelser med sina grannländer. Det kommer att understryka järnvägens europeiska, gränsöverskridande dimension, som medel för att förflytta varor, resa, upptäcka och binda samman kontinenten på ett hållbart och framtidsorienterat sätt. Några aktiviteter under Europaåret för järnvägen kan eventuellt finansieras genom befintliga unionsprogram, t.ex. Horisont Europa, Fonden för ett sammanlänkat Europa, unionens struktur- och investeringsfonder, Kreativa Europa, Erasmus+, #DiscoverEU eller Ett Europa för medborgarna.

2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN

•Rättslig grund

Den rättsliga grunden för förslaget är artikel 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget). I artikel 91 föreskrivs att Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, och med beaktande av transportfrågornas särskilda karaktär, ska fastställa alla lämpliga bestämmelser i syfte att genomföra artikel 90 i EUF-fördraget. I artikel 90 i EUF-fördraget fastställs att fördragens mål ska uppnås inom ramen för en gemensam transportpolitik. Det huvudsakliga syftet med det föreliggande förslaget är att bidra till att järnvägens andel av person- och godstransporterna ökar. Detta mål omfattas i sig av tillämpningsområdet för artikel 91 i EUF-fördraget.

•Subsidiaritetsprincipen (för icke-exklusiv befogenhet)