SV

Bryssel den 14.1.2011

KOM(2011) 9 slutlig

FÖRSLAG TILL ÄNDRINGSBUDGET NR 1

TILL 2011 ÅRS ALLMÄNNA BUDGET

UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT

Avsnitt III – Kommissionen

(framlagt av kommissionen)

FÖRSLAG TILL ÄNDRINGSBUDGET NR 1

TILL 2011 ÅRS ALLMÄNNA BUDGET

UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT

Avsnitt III – Kommissionen

Europeiska kommissionen förelägger härmed budgetmyndigheten detta förslag till ändringsbudget nr 1 till 2011 års budgetförslag av de skäl som anges i motiveringen och med beaktande av bestämmelserna i

– fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, jämfört med fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

– rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget [1], särskilt artikel 37 i denna.

– Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2011, som antogs den 15 december 2010.

Härmed lägger Europeiska kommissionen fram detta preliminära förslag till ändringsbudget nr 1 till 2011 års budget.

ÄNDRINGAR I INKOMST- OCH UTGIFTSBERÄKNINGEN PER AVSNITT

Ändringarna i inkomst- och utgiftsberäkningen per avsnitt finns på EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). I informationssyfte bifogas en engelsk version av dessa ändringar per avsnitt som bilaga.

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning (...)3

2. Användning av EU:s solidaritetsfond (...)3

2.1. Polen (...)3

2.2. Slovakien (...)5

2.3. Ungern (...)6

2.4. Tjeckien (...)7

2.5. Kroatien (...)8

2.6. Rumänien (...)8

2.7. Slutsats (...)10

3. Finansiering (...)10

4. Sammanfattande tabell indelad enligt rubrikerna i budgetramen (...)11

1. Inledning

Det preliminära förslaget till ändringsbudget (PFÄB) nr 1 för år 2011 gäller användning av EU:s solidaritetsfond med 182 388 893 euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden med anledning av återverkningarna av omfattande regn i Polen, Slovakien, Tjeckien, Ungern, Kroatien och Rumänien.

2. Användning av EU:s solidaritetsfond

2.1. Polen

I maj och juni drabbades stora delar av Polen av två på varandra följande översvämningsvågor som rörde sig från söder och norrut nedför de stora floderna Wisła, Odra och Warta. Översvämningarna drabbade nästan samtliga regioner (”voivodeskap”) i Polen och förorsakade betydande skador inom jordbrukssektorn, på samhällets infrastruktur och privat egendom, transportnät och platser av kulturhistoriskt värde.

(1) Ansökan om stöd från Europeiska solidaritetsfonden lämnades in till kommissionen den 23 juli 2010, dvs. inom tidsfristen på tio veckor efter det att de första skadorna noterats den 14 maj 2010. Den 29 september försåg de polska myndigheterna kommissionen med en uppdatering av sin uppskattning av de totala skadorna.

(2) De polska myndigheterna uppskattar att de direkta skadorna totalt motsvarar värden på 2,999 miljarder euro. Detta belopp motsvarar 0,8468 % av Polens bruttonationalinkomst (BNI) och överstiger det tillämpliga gränsvärdet för användning av medel ur solidaritetsfonden som är 2 124 miljarder euro (dvs. 0,6 % av BNI beräknat på 2008 års uppgifter). Kommissionens analys visar att de metoder som tillämpats av Polen för att uppskatta de olika skadekategorierna är mycket rimliga.

(3) Det rör sig om en naturkatastrof. Eftersom de direkta skadorna enligt uppskattningar totalt motsvarar värden på 2,999 miljarder euro, överstiger detta gränsvärdet för att få använda medel ur solidaritetsfonden i Polen 2010. Därför anses katastrofen uppfylla kriterierna för ”en större naturkatastrof”, och omfattas därför av förordning (EG) nr 2012/2002. De totala direkta skadorna utgör grunden för beräkningen av det ekonomiska biståndet. Biståndet får endast användas för sådana nödvändiga krisinsatser som anges i artikel 3 i förordningen.

(4) Då de båda översvämningarna var följden av samma ihållande meteorologiska förhållande, kan de betraktas som en enda naturkatastrof i den mening som avses i rådets förordning (EG) 2012/2002. Översvämningarna har orsakade svår förstörelse på den grundläggande infrastrukturen, privatbostäder, offentliga byggnader, företag, jordbruksmark och betydande skador på välkända platser av kulturhistoriskt värde samt medförde allvarliga skador för befolkningen. Enligt rapporterna var det bara två av Polens sexton regioner som klarade sig undan översvämningarna.

(5) Tre regioner i södra Polen drabbads särskilt hårt av översvämningarna i maj och juni 2010: Dolnośląskie och Opolskie som båda ligger i floden Odras avrinningsområde samt Małopolskie, som till största delen ligger inom floden Wisłas avrinningsområde. Enligt uppgift miste över 20 personer livet. Antalet familjer som påverkades av översvämningarna uppgår till 66 660, varav 14 563 fick evakueras. Totalt drabbades 811 kommuner av översvämningarna, 1 387 företag led skada och 683 000 hektar mark samt över 18 000 byggnader översvämmades. Minst 55,6 km järnvägsspår befanns vara i behov av omedelbar reparation. Under översvämningarna stängdes eller begränsades trafiken på över 400 km av spåren. Fördämningar mot översvämningar på omkring 1 300 km väntar på återuppbyggnad. Offentliga byggnader (t.ex. 802 skolor och 160 daghem) skadades. Platser som finns upptagna på Unescos världsarvslista (Helige Filips kyrka och Helige Johannes kyrka i Sękowa) kräver intensiva konserverings- och reparationsarbeten. Polen har begärt stöd från unionens civilskyddsmekanism. Tillgänglig information visar tydligt att översvämningarna innebar allvarliga följder för människors levnadsvillkor, miljön och ekonomin. Polens ansökan innehåller en ingående analys av översvämningarnas återverkningar och en uppdelning av de sammanlagda beräknade skadorna på berörda sektorer.

(6) Kostnaden för nödvändiga krisinsatser som berättigar till stöd enligt artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 2012/2002 har av de polska myndigheterna beräknats till 2,195 miljoner euro och fördelats efter insatstyp. Den största delen av kostnaderna för krisinsatserna (över 1,248 miljarder euro) gäller det omedelbara arbetet med att återställa infrastrukturen i brukbart skick. Uppgifterna från de polska myndigheterna visar att de faktiska kostnaderna för de stödberättigande insatserna med god marginal överstiger beloppet för ett eventuellt bidrag från solidaritetsfonden. De insatstyper som reellt ska finansieras ur fonden kommer att anges i genomförandeavtalet.

(7) De berörda regionerna är i egenskap av konvergensregioner berättigade till stöd ur strukturfonderna (2007–2013).

(8) De polska myndigheterna uppger att det inte finns någon försäkring som täcker de stödberättigande kostnaderna.

2.2. Slovakien

Slovakien drabbades av rekordomfattande regnväder i maj och juni 2010. Markområden ställdes under vatten, jordskred inträffade och de omfattande översvämningarna vållade allvarlig skada på offentlig och privat infrastruktur, väg- och järnvägsnät, jordbruk och företag.

(1) Ansökan om stöd från Europeiska solidaritetsfonden lämnades in till kommissionen den 16 juli 2010, dvs. inom tidsfristen på tio veckor efter det att de första skadorna noterats den 9 maj 2010. Den 27 september försåg de slovakiska myndigheterna kommissionen med en uppdatering av sin uppskattning av de totala skadorna.

(2) De slovakiska myndigheterna uppskattar att de direkta skadorna totalt motsvarar ett värde på 561 133 594 euro. Detta belopp motsvarar 0,8902 % av Slovakiens BNI och överstiger det tillämpliga gränsvärdet för att få använda medel ur solidaritetsfonden (dvs. 0,6 % av BNI beräknat på 2008 års uppgifter).

(3) Det rör sig om en naturkatastrof. Eftersom de direkta skadorna enligt uppskattningar motsvarar värden som överstiger gränsvärdet för att få använda medel ur solidaritetsfonden, anses katastrofen uppfylla kriterierna för ”en större naturkatastrof”, och omfattas därför av förordning (EG) nr 2012/2002. De totala direkta skadorna utgör grunden för beräkningen av det ekonomiska biståndet. Biståndet får endast användas för sådana nödvändiga krisinsatser som anges i artikel 3 i förordningen. Kommissionens analys visar att de metoder som tillämpats av Slovakien för att uppskatta de olika skadekategorierna är mycket rimliga.

(4) Översvämningarna och jordskreden inträffade huvudsakligen i de centrala och östra delarna av Slovakien, vilka betraktas som ekonomiskt mindre utvecklade. De svåraste skadorna registrerades i regionerna Prešov och Košice. I ansökan beskrivs effekterna av händelserna: 306 byggnader påverkades av jordskreden (enligt uppskattningar inträffade 235 jordskred i landet), 45 894 hushåll påverkades av översvämningarna och 150 bostadsområden skadades eller förstördes. Många offentliga byggnader skadades, människor miste livet och omfattande skador på landets transportinfrastruktur rapporterades. Merparten av skadorna uppträdde emellertid på jordbruksområdet (jordsbruksprodukter) och enligt preliminära beräkningar uppgick skadorna till värden motsvarande 149,9 miljoner euro. På grund av de omfattande följderna av översvämningarna begärde Slovakien stöd från unionens civilskyddsmekanism. Det är uppenbart att översvämningarna och jordskreden har inneburit allvarliga och ihållande följder för människors levnadsvillkor, miljön och ekonomin, och detta i de regioner som anses vara landets minst ekonomiskt utvecklade. Slovakiens ansökan innehåller en ingående analys av översvämningarnas återverkningar och en uppdelning av de sammanlagda beräknade skadorna på berörda sektorer.

(5) Kostnaden för nödvändiga krisinsatser som berättigar till stöd enligt artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 2012/2002 har av de slovakiska myndigheterna beräknats till 78 419 054 miljoner euro och fördelats efter insatstyp. Den största delen av kostnaderna för krisinsatserna (över 40 miljarder euro) gäller det omedelbara arbetet med att återställa infrastrukturen i brukbart skick. Uppgifterna från de slovakiska myndigheterna visar att de faktiska kostnaderna för de stödberättigande insatserna med god marginal överstiger beloppet för ett eventuellt bidrag från solidaritetsfonden. De insatstyper som reellt ska finansieras ur fonden kommer att anges i genomförandeavtalet.

(6) I Slovakien är tre regioner i egenskap av konvergensregioner och en i egenskap av konkurrenskrafts- och sysselsättningsregioner berättigade till stöd ur strukturfonderna (2007–2013).

(7) De slovakiska myndigheterna uppger att det inte finns någon försäkring som täcker de stödberättigande kostnaderna.

2.3. Ungern

Till följd av en månads nästan oavbrutet regnande i maj och juni 2010 inträffade allvarliga översvämningar i Ungern som medförde omfattande skador på jordbrukssektorn, bostädr och företag, vägnätet och annan infrastruktur, med särskilt allvarliga återverkningar i landets nordöstra och centrala delar.

(1) Ansökan om stöd från Europeiska solidaritetsfonden lämnades in till kommissionen den 24 juli 2010, dvs. inom tidsfristen på tio veckor efter det att de första skadorna noterats den 15 maj 2010.

(2) De ungerska myndigheterna uppskattar att de direkta skadorna totalt motsvarar värden på 719 343 706 euro. Detta belopp motsvarar 0,7307 % av Ungerns BNI och överstiger det gränsvärde på 590 710 euro för användning av medel ur solidaritetsfonden som är tillämpligt på Ungern 2010 (dvs. 0,6 % av BNI beräknat på 2008 års uppgifter).

(3) Det rör sig om en naturkatastrof. Eftersom de direkta skadorna enligt uppskattningar motsvarar värden som överstiger det tillämpliga gränsvärdet för att få använda medel ur solidaritetsfonden, anses katastrofen uppfylla kriterierna för ”en större naturkatastrof”, och omfattas därför av förordning (EG) nr 2012/2002. De totala direkta skadorna utgör grunden för beräkningen av det ekonomiska biståndet. Biståndet får endast användas för sådana nödvändiga krisinsatser som anges i artikel 3 i förordningen. Den analys som gjorts av kommissionens avdelningar visar att de metoder som använts av Ungern för att värdera de olika kategorierna av skador var mycket grundliga och säkra och att resultaten är rimliga. Uppskattningen av de sammanlagda direkta skadorna förefaller faktiskt vara tämligen försiktig.

(4) De extraordinära väderförhållanden som utvecklade sig i karpatiska bäckenet och som följdes av regnstormar, virvelvindar, exceptionella stormbyar med vindhastigheter över 160 km/h ledde till massiva översvämningar. Nödåtgärder måste vidtas i 11 av 19 regioner. Den ungerska ansökan innehåller ingående information om skadornas omfattning som kan sammanfattas på följande sätt: Ungerns båda största floder, Donau och Tisza, svämmade över sina bräddar och myndigheterna tvingades utfärda högsta larmnivå på den tregradiga larmskalan utmed totalt 3 088 km av floderna. 5 259 personer tvingades lämna sina hem, nödsituationen påverkade nästan 780 000 personer (nära 8 % av befolkningen) och omkring en halv miljon människor svävade i omedelbar fara. 317 enfamiljshus förstördes, över 5 600 bostadshus i 105 bostadsområden behöver renoveras. Händelserna förorsakade massiva skador på järnvägsinfrastruktur (612 incidenter på 25 linjer rapporterades). 50 000 fordon måste dagligen ta omvägar. Skolor, förskolor och andra utbildningsinstitutioner rapporterade om skador. De svåraste skadorna drabbade emellertid jordbruksområdet. På grund av de omfattande följderna av översvämningarnas begärde Slovakien stöd från unionens civilskyddsmekanism. Det är uppenbart att översvämningarna innebar allvarliga följder för människors levnadsvillkor, miljön och ekonomin, i synnerhet på jordbruksområdet. Ungerns ansökan innehåller en ingående analys av effekterna av översvämningarna och en uppdelning av de sammanlagda beräknade skadorna på berörda sektorer.

(5) Kostnaden för nödvändiga krisinsatser som berättigar till stöd enligt artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 2012/2002 har av de ungerska myndigheterna beräknats till 194 195 242 miljoner euro och fördelats efter insatstyp. Den största andelen av kostnaderna för krisinsatserna (över 85,754 miljoner euro) härrör från räddningsinsatser. Uppgifterna från de ungerska myndigheterna visar att de faktiska kostnaderna för de stödberättigande insatserna med god marginal överstiger beloppet för ett eventuellt bidrag från solidaritetsfonden. De insatstyper som reellt ska finansieras ur fonden kommer att anges i genomförandeavtalet.

(6) I Ungern är sex regioner stöberättigade i egenskap av ”konvergensregioner” och en region är stödberättigad i egenskap av ”infasningsregion” berättigade till stöd ur solidaritetsfonden 2007–2013.

(7) De ungerska myndigheterna uppger att det inte finns någon försäkring som täcker de stödberättigande kostnaderna.

2.4. Tjeckien

Tjeckien drabbades av svåra regnstormar under maj och juni 2010. Dessa regnoväder resulterade i två sammanhängande översvämningsvågor, som påverkade landets nordöstra delar och skadade både bostäder och företag, samt också vägnätet och annan infrastruktur.

(1) Ansökan om stöd från Europeiska solidaritetsfonden lämnades in till kommissionen den 23 juli 2010, dvs. inom tidsfristen på tio veckor efter det att de första skadorna noterats den 18 maj 2010.

(2) Det rör sig om en naturkatastrof. De tjeckiska myndigheterna uppskattar att de direkta skadorna totalt motsvarar värden på 204 456 041 euro. Då detta belopp understiger gränsvärdet 0,6 % av Tjeckiens BNI (824 029 miljoner euro), anses katastrofen inte uppfylla kriterierna för en större naturkatastrof enligt rådets förordning (EG) nr 2012/2002. Tjeckien påverkades av samma översvämningar som ledde till katastrofen i Polen och Slovakien. Enligt villkoret i artikel 2.2 andra stycket i förordning (EG) nr 2012/2002 kan bistånd ur fonden i undantagsfall även beviljas en angränsande medlemsstat eller ett grannland som drabbats av samma katastrof. Mot bakgrund av ovanstående anses detta villkor var uppfyllt.

(3) Det värst drabbade området ligger i den nordöstra delen av Tjeckien och omfattar tre regioner (Mähren-Schlesien, Olomouc, Zlín och Södra Mähren) som gränsar till Polen, Slovakien och Österrike. Till följd av översvämningarna miste fem personer livet, hundratals bostadshus översvämmades och förstördes och vägnätet drabbades hårt. På grund av transportproblem måste vissa företag strypa produktionen. Dessutom ligger de berörda regionerna i ekonomiskt svaga trakter med betydande arbetslöshet.

(4) Kostnaden för nödvändiga krisinsatser som berättigar till stöd enligt artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 2012/2002 har av de tjeckiska myndigheterna beräknats till 136 945 071 miljoner euro och fördelats efter insatstyp.

(5) De tjeckiska myndigheterna har uppgivit att inga andra gemenskapsmedel har använts vid hanteringen av de omedelbara konsekvenserna av översvämningskatastrofen. Tjeckien avser inte att utnyttja strukturfonderna för att hantera konsekvenserna av naturkatastrofen.

2.5. Kroatien

Från slutet av maj och under nästan hela juni månad 2010 drabbades Kroatien av intensiva regnoväder med hagel och stormar som resulterade i omfattande översvämningar som drabbade landets östra och centrala delar. Katastrofen orsakade betydande skada på jordbrukssektorn, allmän och privat egendom samt på transportinfrastrukturen.

(1) Ansökan om stöd från Europeiska solidaritetsfonden lämnades in till kommissionen den 9 augusti 2010, dvs. inom tidsfristen på tio veckor efter det att de första skadorna noterats den 31 maj 2010.

(2) Det rör sig om en naturkatastrof. De kroatiska myndigheterna uppskattar att de direkta skadorna totalt motsvarar värden på 153 039 303 miljoner euro. Då detta belopp understiger gränsvärdet 0,6 % av Kroatiens BNI (275 804 miljoner euro), anses katastrofen inte uppfylla kriterierna för en större naturkatastrof enligt rådets förordning (EG) nr 2012/2002. Kroatien påverkades av samma översvämningar som ledde till katastrofen i Ungern. Enligt villkoret i artikel 2.2 andra stycket i förordning (EG) nr 2012/2002 kan bistånd ur fonden i undantagsfall även beviljas en angränsande medlemsstat eller ett grannland som drabbats av samma katastrof. Mot bakgrund av ovanstående anses detta villkor var uppfyllt. I egenskap av grannland, med vilket det pågår förhandlingar om anslutning till EU, kan Kroatien beviljas bistånd ur EU:s solidaritetsfond.

(3) Vad gäller effekterna och följderna av översvämningarna, rapporterar de kroatiska myndigheterna att 427 bostadshus översvämmades, 628 skadades och över hundra familjer måste evakueras. Väginfrastrukturen drabbades av betydande skador som omöjliggjorde vägtrafik, vilket gjorde det svårt att vidta omedelbara åtgärder. De flesta skadorna drabbade emellertid jordbrukssektorn. Dessa motsvarade ett värde av 141 miljoner euro, eller 92 % av de totala skadorna.

(4) Kostnaden för nödvändiga krisinsatser som berättigar till stöd enligt artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 2012/2002 har av de kroatiska myndigheterna beräknats till 11 670 861 miljoner euro och fördelats efter insatstyp.

De kroatiska myndigheterna har uppgivit att inga andra gemenskapsmedel har använts vid hanteringen av de omedelbara konsekvenserna av översvämningskatastrofen.

2.6. Rumänien

Från slutet av juni till och med juli drabbades Rumänien av omfattande översvämningar och jordskred i större delen av landet. Katastrofen orsakade betydande skada på infrastruktur, jordbrukssektorn, allmän och privat egendom.

(1) Ansökan om stöd från Europeiska solidaritetsfonden lämnades in till kommissionen den 31 augusti 2010, dvs. inom tidsfristen på tio veckor efter det att de första skadorna noterats 23 juni 2010.

(2) Den inträffade händelsen utgör en naturkatastrof och faller därför inom solidaritetsfondens tillämpningsområde.

(3) De rumänska myndigheterna uppskattar att de direkta skadorna totalt motsvarar värden på 875 757 770 euro. Detta belopp motsvarar 0,6669 % av Rumäniens bruttonationalinkomst (BNI) och överstiger det tillämpliga gränsvärdet för användning av medel ur solidaritetsfonden som är 787 935 miljoner euro (dvs. 0,6 % av BNI beräknat på uppgifter från 2008). Kommissionens analys visar att de metoder som tillämpats av Rumänien för att uppskatta de olika skadekategorierna är mycket rimliga.

(4) Då de direkta skadorna enligt uppskattningar totalt överstiger gränsvärdet på 787 935 miljoner euro för att Rumänien 2010 ska få använda medel ur solidaritetsfonden, uppfyller katastrofen uppfylla kriterierna ”en större naturkatastrof”, och omfattas därför av förordning (EG) nr 2012/2002. De totala direkta skadorna utgör grunden för beräkningen av det ekonomiska biståndet. Biståndet får endast användas för sådana nödvändiga krisinsatser som anges i artikel 3 i förordningen.

(5) I juni och under hela påföljande månad drabbades Rumänien av svåra översvämningar som ledde till svåra skador på jordbruket, infrastrukturen och privatbostäder. I ansökan beskrivs effekterna av händelserna: 37 (av 41) regioner och minst 6,7 miljoner invånare drabbades. 15 000 personer måste evakueras, 3 936 privatbostäder påverkades, varav 3 073 skadades och 863 förstördes helt och hållet. 147 offentliga byggnader behöver restaureras. 443 km fördämningar, 293 km diken och 35 dammar, 5 257 km väginfrastruktur och broar, kulvertar och gångbroar skadades. De största skadorna rapporterades emellertid på jordbruksområdet. 110 585 ha åkermark, 31 088 ha betes- och ängsmark samt över 2 000 ha annan odlingsbar mark, vingårdar och fruktodlingar. Inom skogsbruket rapporterades det om betydande förluster för planteringar, skador på plantskolor och skador på stora mängder timmer och andra typer av trä. På grund av de omfattande följderna av översvämningarna begärde Rumänien stöd från unionens civilskyddsmekanism. Det är uppenbart att översvämningarna och jordskreden har inneburit allvarliga och ihållande följder för människors levnadsvillkor, miljön och ekonomin, särskilt på jordbruksområdet. Rumäniens ansökan innehåller en ingående analys av översvämningarnas återverkningar och en uppdelning av de sammanlagda beräknade skadorna på berörda sektorer.

(6) Kostnaden för nödvändiga krisinsatser som berättigar till stöd enligt artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 2012/2002 har av de slovakiska myndigheterna beräknats till 715 029 944 miljoner euro och fördelats efter insatstyp. De rumänska myndigheterna kunde inte lämna någon information om kostnaderna för det omedelbara uppröjningsarbetet i de katastrofdrabbade områdena. Uppgifterna från de rumänska myndigheterna visar att de faktiska kostnaderna för de stödberättigande insatserna överstiger ett eventuellt bidragsbelopp från solidaritetsfonden. De insatstyper som faktiskt ska finansieras ur fonden kommer att anges i genomförandeavtalet.

(7) De berörda regionerna är i egenskap av konvergensregioner berättigade till stöd genom strukturfonderna (2007–2013).

(8) De rumänska myndigheterna uppger att det inte finns någon försäkring som täcker de stödberättigande kostnaderna.

2.7. Slutsats

Mot bakgrund av ovanstående skäl föreslås det sammanfattningsvis att de ansökningar som lämnats in av Polen, Slovakien, Ungern, Tjeckien, Kroatien och Rumänien med anledning av översvämningarna i maj, juni och juli 2010 bör godkännas och att ett förslag lämnas om att använda medel ur solidaritetsfonden i vart och ett av dessa fall.

3. Finansiering

Solidaritetsfonden årliga budget omsluter sammanlagt 1 miljard euro. Då fonden främst inrättades på grundval av solidaritetstanken, anser kommissionen att stödet från fonden bör vara progressivt. Detta innebär att den del av skadorna som överstiger tröskelvärdet (0,6 % av landets BNI, eller 3 miljarder euro i 2002 års priser, beroende på vilket som är det lägre beloppet) enligt tidigare praxis bör omfattas av en högre stödnivå än skador upp till tröskelvärdet. I allmänhet har ersättning tidigare utgått för 2,5 % av de totala direkta skadorna upp till gränsvärdet, och 6 % av skadorna därutöver. Metoden för beräkning av bistånd från solidaritetsfonden fastställdes i årsrapporten om solidaritetsfonden 2002–2003, och har godkänts av rådet och Europaparlamentet.

I det föreliggande fallet föreslås samma procentandelar, och således följande stödbelopp:

| | | | | (i euro) |

| Direkta skador | Gränsvärde (i miljoner euro) | Belopp enligt procentsatsen 2,5 % | Belopp enligt procentsatsen 6 % | Totalt stödbelopp som föreslagits |

Polen – översvämning 2010 ”större katastrof” | 2 998 989 248 | 2 124.920 | 53 123 000 | 52 444 155 | 105 567 155 |

Slovakien – översvämning 2010 ”större katastrof” | 561 133 594 | 378.205 | 9 455 125 | 10 975 716 | 20 430 841 |

Ungern – översvämning 2010 ”större katastrof” | 719 343 706 | 590.710 | 14 767 750 | 7 718 022 | 22 485 772 |

Tjeckien – översvämning 2010 ”grannland” | 204 456 041 | 824.029 | 5 111 401 | 0 | 5 111 401 |

Kroatien – översvämning 2010 ”grannland” | 153 039 303 | 275.804 | 3 825 983 | 0 | 3 825 983 |

Rumänien – översvämning 2010 ”större katastrof” | 875 757 770 | 787.935 | 19 698 375 | 5 269 366 | 24 967 741 |

Totalt | 182 388 893 |

4. Sammanfattande tabell indelad enligt rubrikerna i budgetramen

Budgetram Rubrik/underrubrik | 2011 års budgetram | Budget 2011 | FÄB 1/2011 | Budget 2011(inkl. FÄB 1/2011) |

| Åtagandebemyndigande | Betalningsbemyndigande | Åtagandebemyndigande | Betalningsbemyndigande | Åtagandebemyndigande | Betalningsbemyndigande | Åtagandebemyndigande | Betalningsbemyndigande |

1. HÅLLBAR TILLVÄXT | | | | | | | | |

1a. Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 12 987 000 000 | | 13 520 566 270 | 11 627 802 798 | | | 13 520 566 270 | 11 627 802 798 |

1b. Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning | 50 987 000 000 | | 50 980 593 784 | 41 652 094 626 | | | 50 980 593 784 | 41 652 094 626 |

Totalt | 63 974 000 000 | | 64 501 160 054 | 53 279 897 424 | | | 64 501 160 054 | 53 279 897 424 |

Marginal [2] | | | -27 160 054 | | | | -27 160 054 | |

2. SKYDD OCH FÖRVALTNING AV NATURRESURSER | | | | | | | | |

Varav marknadsrelaterade utgifter och direktstöd | 47 617 000 000 | | 42 891 201 900 | 42 788 499 841 | | | 42 891 201 900 | 42 788 499 841 |

Totalt | 60 338 000 000 | | 58 659 248 389 | 56 378 918 184 | | | 58 659 248 389 | 56 378 918 184 |

Marginal | | | 1 678 751 611 | | | | 1 678 751 611 | |

3. MEDBORGARSKAP, FRIHET, SÄKERHET OCH RÄTTVISA | | | | | | | | |

3a. Frihet, säkerhet och rättvisa | 1 206 000 000 | | 1 138 954 740 | 813 277 345 | | | 1 138 954 740 | 813 277 345 |

3b. Medborgarskap | 683 000 000 | | 682 897 000 | 645 969 000 | +178 562 910 | +178 562 910 | 861 459 910 | 824 531 910 |

Totalt | 1 889 000 000 | | 1 821 851 740 | 1 459 246 345 | +178 562 910 | +178 562 910 | 2 000 414 650 | 1 637 809 255 |

Marginal [3] | | | 67 148 260 | | | | 67 148 260 | |

4. EU SOM GLOBAL PARTNER [4] | 8 430 000 000 | | 8 754 299 377 | 7 237 527 520 | +3 825 983 | +3 825 983 | 8 758 125 360 | 7 241 353 503 |

Marginal | | | -70 439 377 | | | | -70 439 377 | |

5. ADMINISTRATION [5] | 8 334 000 000 | | 8 172 839 289 | 8 171 544 289 | | | 8 172 839 289 | 8 171 544 289 |

Marginal | | | 243 160 711 | | | | 243 160 711 | |

TOTALT | 142 965 000 000 | 134 280 000 000 | 141 909 398 849 | 126 527 133 762 | +182 388 893 | +182 388 893 | 142 091 787 742 | 126 709 522 655 |

Marginal | | | 1 996 461 151 | 7 934 866 238 | | | 1 996 461 151 | 7 934 866 238 |

[1] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

[2] Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ingår inte i beräkningen av marginalen för rubrik 1a (500 miljoner euro). 34 miljoner euro utöver utgiftstaket finansieras genom mobilisering av flexibilitetsmekanismen.

[3] Beloppet för Europeiska unionens solidaritetsfond går utöver de utgiftstak som anges i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 (EUT C 139, 14.6.2006).

[4] I marginalen för rubrik 4 för år 2010 beaktas inte anslagen för reserven för katastrofbistånd (253,9 miljoner euro). 71 miljoner euro utöver utgiftstaket finansieras genom mobilisering av flexibilitetsmekanismen.

[5] Marginalen under utgiftstaket i rubrik 5 har beräknats med hänsyn till fotnot 1 i budgetramen 2007–2013, med ett belopp på 82 miljoner euro för personalens inbetalningar till pensionssystemet.

--------------------------------------------------