MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET enligt artikel 251.2 andra stycket i EG-fördraget om gemensam ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om bedömning och hantering av omgivningsbuller

1. Förfarande

Förslaget KOM(2000)468 slutlig från juli 2000 [1] överlämnades till rået den 26 juli 2000 i enlighet med medbeslutandeförfarandet enligt artikel 175.1 i EG-fördraget.

[1] EGT C 337, 28.11.2000.

Ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande den 29 november 2000.

Regionkommittén avgav sitt yttrande den 14 februari 2001.

Europaparlamentet avgav sitt yttrande i första behandlingen den 14 december 2000. Europaparlamentet bekräftade det ställningstagande som antagits genom omröstning den 14 december 2000 vid den första behandlingen enligt medbeslutandeförfarandet.

I överensstämmelse med Europaparlamentets yttrande och i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget nådde rådet en politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt den 18 december 2000. Rådet antog formellt den gemensamma ståndpunkten den 7 juni 2001.

2. Direktivets syfte

Det föreslagna direktivet skall bidra till skydd av människors hälsa och av miljön i enlighet med artiklarna 174 och 152 i fördraget.

Direktivet syftar till att införa övervakning av de miljöproblem som uppstår genom buller. Det omfattar också krav på upprättande av handlingsplaner för åtgärdande av bullerproblem, och föreskriver förbättrad information till och effektivare samråd med allmänheten beträffande bullerförorening och åtgärder för att bekämpa denna. Slutligen syftar det också till att utveckla en långsiktig bullerstrategi för EU som går ut på att minska antalet personer som påverkas av buller. De viktigaste konkreta målen är därför följande:

- Införande av gemensamma bullermått i och mellan medlemsstaterna i syfte att uppnå jämförbara utvärderingar av störningar och sömnstörningar på grund av buller över hela gemenskapen.

- Utveckling och offentliggörande av strategiska bullerkartor för större tätbebyggelser, vägar, järnvägar och flygplatser.

- Införande av krav på att de behöriga myndigheter som ansvarar för dessa större tätbebyggelser, vägar, järnvägar och flygplatser i samråd med allmänheten och i synnerhet med de lokalt utsatta befolkningsgrupperna sammanställer och offentliggör handlingsplaner för bekämpning av bullerproblemen.

- Översyn av de åtgärder som redan vidtagits på gemenskapsnivå i syfte att minska antalet personer som påverkas av buller (t.ex. bullerrelaterade bestämmelser om marknadstillträde för olika produkter) samt bedömning av huruvida de behöver förstärkas eller kompletteras med ny lagstiftning, I samband med översynen kommer man i synnerhet att granska nyttan av införandet av bullergränsvärden inom EU.

3. Kommissionens anmärkningar

3.1. Allmänna anmärkningar

Kommissionen kunde till fullo, delvis eller i princip godta tjugotvå av de trettiosju ändringsförslag som Europaparlamentet lagt fram i första behandlingen. Sexton av dessa ändringsförslag har till fullo, delvis eller i princip införts i den gemensamma ståndpunkten.

Kommissionen godtog alla ändringsförslag som medger övergångslösningar för bullerbedömning och som syftar till att minska den informationsbörda som skall påläggas medlemsstaterna. Kommissionen godtog också i princip de ändringsförslag som syftar till att bygga ut samrådet med allmänheten, många av de ändringsförslag som innebär smärre utvidgningar av förslagets tillämpningsområde, samt sådana ändringsförslag som innebär användbara förtydliganden av definitionerna. Rådet följde kommissionens rekommendationer i de flesta av dessa fall.

Kommissionen kunde inte godta de ändringsförslag som föreskriver särdirektiv om nya gränsvärden för bullerkällor, eftersom den anser att det vore för tidigt att införa gränsvärden i detta förslag.

Kommissionen anser att den gemensamma ståndpunkten inte förändrar förslagets grundläggande inriktning och mål, och att den förtydligar många punkter. På andra punkter har förslaget försvagats och tidsschemat har fördröjts. Därför kan kommissionen i stora drag stödja den gemensamma ståndpunkten, men kommer att vara flexibel i sin hantering av de förslag som läggs fram i andra behandlingen.

3.2. Detaljerade anmärkningar

3.2.1. Europaparlamentets ändringsförslag som godtagits av kommissionen och till fullo eller delvis införts i den gemensamma ståndpunkten

Ändringsförslag 2 innebär att sista meningen i skäl 5 stryks. Denna text har därför strukits i vad som nu är skäl 6. (Ett nytt skäl 5 har införts i den gemensamma ståndpunkten, vilket innebär att de följande skälen har numrerats om).

Ändringsförslag 3 tillför text till skäl 6, i vilken det förklaras att det för närvarande inte finns någon gemensam definition av "omgivningsbuller", och föreslås att man i de fall där medlemsstaterna har egna gränsvärden skall definiera dessa utgående från principen om förebyggande. Dessa synpunkter har nu tagits upp i skäl 7 (ny numrering) i den gemensamma ståndpunkten.

Ändringsförslag 4 innebär att ett nytt skäl 7a införs, avseende ett nytt bullermått för sömnstörning, som också omfattar en maximal nivå. Detta är onödigt, eftersom man enats om att det mått som föreslås i direktivet (Lnight) är mest lämpat för att mäta sömnstörning, och eftersom rådet uttryckligen har lagt till ett kompletterande mått som utgår från en maximal nivå i bilaga I.3. Därför har ändringsförslaget införts i princip, men på annan plats i texten.

Ändringsförslag 6 innebär att ett nytt skäl 9a införs, i vilket det föreslås att medlemsstaternas metoder för att mäta och ange bullervärden skall förbli i kraft under en övergångsperiod. Principen bakom detta ändringsförslag godtogs, och har införlivats i artikel 5 i den gemensamma ståndpunkten.

Genom ändringsförslag 13 införs ordet "särskilt" i texten om direktivets tillämpningsområde. Detta ord har lagts till i den gemensamma ståndpunkten, och en del kringliggande text har ändrats för att ta hänsyn till ändringsförslag 42 (se nedan).

Ändringsförslag 42 innebär att orden "som människor upplever", "förhållandevis tysta områden i tätbebyggelse", "i egenskap av elever" och "i egenskap av patienter" utgår i texten om direktivets räckvidd. I den gemensamma ståndpunkten behålls tre av dessa fyra strykningar, men "tysta områden i tätbebyggelse" kvarstår.

Ändringsförslag 44 avser artikel 3 och går ut på att de exempel som illustrerar skadliga effekter för hälsan utgår. Dessa strykningar har övertagits i den gemensamma ståndpunkten.

Ändringsförslag 15 innebär att en ny definition införs för LAmax, som är ett mått för den högsta tillåtna bullernivån. Detta godtogs i princip, eftersom medlemsstaterna fortfarande har rätt att använda extra bullermått som LAmax för egna syften (se bilaga I.3), även om man har kommit överens om att Lden och Lnight är de lämpligaste bullermåtten för direktivets syften. Det är dock inte lämpligt eller nödvändigt att definiera LAmax eller andra extra mått i direktivet.

Ändringsförslag 21 överensstämmer med ändringsförslag 6 ovan, och går ut på att medlemsstaternas bullermått skall fortsätta att användas under en övergångsperiod. Detta har införlivats i den gemensamma ståndpunktens artikel 5.1.

Även ändringsförslag 22 stöder medlemsstaternas fortsatta tillämpning av egna bullerbedömningsmetoder. I artikel 6 i den gemensamma ståndpunkten har man därför nu infört en övergångslösning.

Ändringsförslag 46 innebär att handlingsplaner skall ses över "när det sker en större förändring av förhållandena" samt vart femte år. Denna bestämmelse har införts.

Ändringsförslagen 28 och 29 innebär ett förtydligande av kraven avseende information till allmänheten, och har delvis tagits med i den gemensamma ståndpunkten, i den nya definitionen av allmänheten i artikel 3, samt i rådets ändringar av artiklarna 8 och 9.

Ändringsförslag 30 innebär att en ny text om information till allmänheten införs. Denna text har övertagits ordagrant i den gemensamma ståndpunkten, med undantag för de nya styckena 1 och 3 som täcks av definitionen av allmänheten i artikel 3.

Genom ändringsförslag 32 skulle hela artikel 12 utgå, vilket innebär att direktivets bilagor skulle kunna ändras genom kommittéförfarande. Detta har delvis godtagits i den gemensamma ståndpunkten, så att kommittéförfarandet har begränsats till bilaga I, avsnitt 3 (Ytterligare bullermått), bilaga II (Bedömningsmetoder) och bilaga III (Bedömningsmetoder för hälsoeffekter). De övriga bilagorna kommer även fortsättningsvis endast att kunna ändras med hjälp av ett fullständigt medbeslutandeförfarande.

Ändringsförslagen 34 och 35 innebär att kravet på att medlemsstaterna skall tillhandahålla uppgifter om skolbarns och sjukhuspatienters bullerexponering utgår. Detta har godkänts.

3.2.2. Europaparlamentets ändringsförslag som godtagits av kommissionen men som inte tagits med i den gemensamma ståndpunkten

Ändringsförslag 1 innebär att direktivtiteln ändras till "upprättande av en gemenskapsram" för bedömning och hantering av omgivningsbuller. Kommissionen kunde godta denna lydelse, förutsatt att det inte innebar någon förpliktelse att ta fram tillhörande särdirektiv.

Genom ändringsförslag 39 infördes en hänvisning till fyra allmänna principer. Detta kunde rådet inte godta, delvis för att det inte är förenligt med de stora. övergripande principerna i fördraget. Kommissionen hade kunnat godta ändringen under förutsättning att hänvisningen till principerna föregåtts av uttrycket "bland annat".

Genom ändringsförslag 45 stryks en del text i definitionen av "förhållandevis tyst område på landsbygden". Kommissionen kunde godta detta, men rådet gick inte med på denna strykning.

3.2.3. Europaparlamentets ändringsförslag som avvisats av kommissionen och rådet och inte tagits med i den gemensamma ståndpunkten

Genom ändringsförslag 5 tillförs ny text i skäl 9, som går ut på att gränsvärden för bullernivåer bör skärpas för fordon (väg- och järnvägsfordon) och däck. Detta är inte rimligt, eftersom andra källor också bidrar till omgivningsbuller, och dessutom för tidigt, eftersom vi måste bedöma den allmänna bullersituationen innan vi kan göra ytterligare uttalanden om källorna.

Ändringsförslag 41 innebär att den sista klausulen i skäl 10 stryks. Hänvisningen till "rimliga kostnader" behölls dock i syfte att garantera proportionaliteten och eftersom kostnads-intäktsaspekterna särskilt hade betonats i samrådet med Europaparlamentet och andra berörda parter i samband med grönboken om den framtida bullerpolitiken år 1996.

Ändringsförslag 8 innebär att ett nytt skäl 10a införs, som berör EU-gränsvärden för buller, särskilt kring flygplatser. Även ändringsförslagen 38, 10 och 11 går ut på att införa gränsvärden, med eller utan krav på att utveckla särdirektiv. Det anses ännu vara för tidigt för detta tillvägagångssätt, om man tar hänsyn till de forskningsrön som finns tillgängliga på gemenskapsnivå. Vi har ännu inte tillräckligt harmoniserade uppgifter om bullersituationen för att kunna ta fram gränsvärden för gemenskapen. Särdirektiv skulle dessutom vara onödiga i detta fall: om kommissionen beslutar sig för att föreslå gränsvärden skulle det för många källor kunna göras genom befintlig lagstiftning utan att det krävs några nya direktiv. Däremot föreskrivs det i direktivet att medlemsstaterna skall utveckla jämförbara bullerkartor och handlingsplaner för större vägar, järnvägar, flygplatser och tätbebyggelser så att kommissionen i ett senare stadium och inom ramen för den översyn och rapportering som föreskrivs i artikel 11 skulle kunna överväga att föreslå gränsvärden som en möjlig åtgärd i bullerminskningsscenarierna.

Ändringsförslag 14 utvidgar direktivets tillämpningsområde till att omfatta buller som förorsakas av "alla slags maskiner" från industriområden och industrianläggningar. Denna specifikation avvisades eftersom utrustning som används utomhus redan omfattas av direktiv 2000/14/EG, och buller inom industribyggnader omfattas av lagstiftningen om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.

Genom ändringsförslag 16 stryks ordet "civil" i definitionen av "större flygplats". Detta avvisades, så att rent militära flygplatser även fortsättningsvis kan undantas.

Ändringsförslag 17 innebär att en ny klausul införs som föreskriver att medlemsstaterna skall anmäla "åtgärder för att minska orsakerna för överskridandet av gränsvärdena". Denna formulering avvisades på inrådan av rådets rättstjänst.

Ändringsförslag 18 innebär att en ny text införs som utvidgar definitionen av handlingsplaner till att omfatta "verksamhetersom syftar till att minska bullret på platser ... där gränsvärdet ...Hotar att överskridas". Detta avvisades eftersom det redan täcks av frasen "på bästa sätt kunna bedöma och lindra sådana specifika effekter".

Ändringsförslag 19 syftar till att garantera att de behöriga myndigheter som har hand om bullerkartor och handlingsplaner är oberoende. Det är medlemsstaternas sak att utse behöriga myndigheter, och därför kunde detta ändringsförslag inte godtas.

Ändringsförslag 20 innebär att medlemsstaterna åläggs att använda ytterligare bullermått för särskilda fall. Enligt den gemensamma ståndpunkten står det medlemsstaterna fritt att välja vilka mått de vill använda för andra ändamål än strategisk bullerkartläggning. Det är inte Europeiska gemenskapens sak att föreskriva vilka mått de skall användare i sådana fall.

Ändringsförslagen 23 och 25 innebär att bullerkartor och handlingsplaner måste utvecklas om det förekommer allvarliga klagomål från allmänheten. Detta avvisades eftersom det är svårt att definiera vad som menas med ett "allvarligt klagomål".

Ändringsförslag 24 går ut på en övergångslösning under vilken befintliga nationella bullerkartor kan användas. Detta avvisades eftersom de strategiska bullerkartor vi vill utveckla inom ramen för detta direktiv är något helt nytt, som skiljer sig radikalt från de kartor som medlemsstaterna har producerat i det förflutna.

Ändringsförslag 26 inför krav på handlingsplaner för industrin. Sådana handlingsplaner är onödiga eftersom buller från industriområden kommer att kartläggas och täckas inom ramen för handlingsplanerna för dessa områden. Utanför tätbebyggelse skyddas tysta områden på landsbygden också redan av bestämmelserna i detta direktiv.

Ändringsförslag 33 innebär strykning av hela artikel 13, i vilken det fastställs att kommittén som skall utveckla direktivet skall vara den kommitté som inrättats genom direktiv 2000/14/EG om buller i miljön från utrustning som är avsedd att användas utomhus. Detta avvisades eftersom det krävs en bullerkommitté för att anpassa de tekniska bilagorna till forskningsutvecklingen, och det är logiskt att kommissionens avdelningar för att minska kostnader och byråkrati fastställt att det bara skall finnas en ständig kommitté för bullerfrågor. Den kommitté som inrättats genom direktiv 2000/14/EG kommer att ha behörighet att behandla tekniska bullerfrågor.

3.2.4. Rådets ändringar i förslaget

Skäl

I skälen 3 och 4 infördes smärre, förtydligande ändringar. I slutet av skäl 4 lades en mening till som går ut på att direktivet skall utgöra en grund för utveckling av befintliga gemenskapsbestämmelser om bullerkällor samt för utveckling av ytterligare åtgärder på kort, medellång och lång sikt. Denna text ersätter skäl 10, som har strukits.

Ett nytt skäl 5 har införts i syfte att förtydliga vilka bullerkategorier som undantas från direktivet.

Skäl 6 (f.d. skäl 5) har ändrats så att det bättre kopplar förslaget till målen i fördraget och till subsidiaritets- och proprotionalitetsprinciperna, samt även för att spegla ändringsförslag 2, så som det godtagits.

Skäl 7 (f.d. skäl 6) har ändrats för att förtydliga att det är medlemsstaternas sak att bestämma värdet på de eventuella bullergränsvärden de kan tänkas vilja införa.

Skäl 8 (f.d. skäl 7) utvidgades för att klargöra orsakerna till varför måtten Lden and Lnight har valts, och på så sätt ta hänsyn till ändringsförslag 6, samt för att förtydliga att medlemsstaterna har rätt att tillämpa extra mått i särskilda fall.

Skälen 9 och 10 ersätter det tidigare skäl 8 för att bättre spegla artikeltexten utan att duplicera denna.

Det nya skäl 11 berör information till allmänheten.

I skäl 12 (f.d. skäl 9) har begreppet "befolkning" ersatts med "allmänheten".

Skälen 14 och 15 är omnumrerade versioner av de tidigare skälen 11 och 12, något omformulerade för att bättre följa gängse lagtext.

Artikel 1

Mål

Målet är nu att "med prioritet bekämpa effekter av exponering för omgivningsbuller". Detta är mindre starkt än det ursprungliga förslaget, där det stod att man skulle förhindra, förebygga eller minska de skadliga effekterna för människors hälsa av exponering för omgivningsbuller.

En tydligare hänvisning görs nu till bullerkartläggning och handlingsplaner. I en ny punkt 2 fastställs att direktivet skall ge en grund för planering av gemenskapsåtgärder för att minska buller från särskilda källor.

Artikel 2

Tillämpningsområde

I punkt 1 har "omgivningsbuller som människor upplever i och omkring sina hem" ersatts med "omgivningsbuller som människor utsätts för särskilt i bebyggda områden". I det ursprungliga förslaget var syftet att flytta bullerpolitikens fokus till att mäta hur människor upplever buller där de bor, och vilka hälsoeffekter det har, snarare än att som man traditionellt gör mäta buller utomhus (vilket inte nödvändigtvis speglar den enskildes bullerkänslighet).

Längre ned i punkt 1 har uttrycket "förhållandevis tysta områden" ersatts med "tysta områden". Hänvisningen till elever och patienter har utgått. I punkt 2 har ett nytt undantag för buller "från militär verksamhet i militärområden".

Artikel 3

Definitioner

I definitionerna har ett antal smärre ändringar införts. Kommissionen är nöjd med följande av de mer betydande ändringarna:

* Strykningen av definitionen av "människors hälsa" (tidigare 3 b) och "bullerzon" (tidigare 3 m).

* I definitionen av "tyst område på landsbygden" har texten "där en naturlig tystnad kan upplevas" strukits.

* I definitionen av "större flygplats" har ett undantag införts för starter och landningar för övningsändamål med lätta flygplan.

* En definition av "allmänheten" har lagts till (3 x).

* Definitionerna av "särskild bullerisolering" och "förhållandevis tyst fasad" har strukits. Man kom överens om att det är lämpligare att definiera dessa i den bilaga där uttrycken dyker upp (nuvarande bilaga VI).

Mindre tillfredsställande är införandet av två nya definitioner av bullermåtten Lday och Levening (3 f och 3 g) samt därtill hörande förändring av definitionen av "gränsvärde", som ger medlemsstaterna rätt att bestämma gränsvärden uttryckta i Lday och Levening. I det ursprungliga förslaget var det tänkt att Lden och Lnight skulle vara de enda måtten för direktivets syften.

Artikel 4

Genomförande och ansvarsområden

Punkt 2, i vilken medlemsstaterna ålades att garantera bedömningsmetodernas tillförlitlighet, har strukits. Kommissionen kan godta detta, men är mindre nöjd med den första av många ändringar av direktivets tidsschema som införts i punkt 3. I det ursprungliga förslaget var alla tidsfrister angivna som specifika datum. I denna artikel, där tidsfristen ursprungligen hade angivits som den 30 juni 2003, har man i den gemensamma ståndpunkten ändrat tidsangivelsen till "senast tre år efter det att detta direktiv har trätt i kraft". Med tanke på att direktivet sannolikt inte kommer att träda i kraft förrän tidigast i slutet av 2001 innebär denna ändring en försening på minst 18 månader. Detta gäller nu så gott som alla bestämmelser i förslaget.

Artikel 5

Bullermått och användningen av dessa

I punkterna 1 och 3 i denna artikel i den gemensamma ståndpunkten har användningen av bullermåtten Lden och Lnight begränsats till utarbetande och översyn av strategiska bullerkartor. Dessa gemensamma mått krävs inte längre för akustisk planering och bullerzonsindelning.

En ny punkt 1a har lagts till, som ger medlemsstaterna rätt att fortsätta att använda befintliga nationella bullermått och därmed sammanhängande data fram till dess att användningen av gemensamma bedömningsmetoder för att fastställa Lden och Lnight blir obligatorisk. Eftersom det kommer att ta ett tag innan de gemensamma bedömningsmetoderna färdigställts kommer detta förmodligen att försena användningen av gemensamma mått avsevärt, vilket i sin tur kommer att försena sammanställningen av meningsfulla och jämförbara bullerkartor.

I punkt 4 fastställs att medlemsstaterna har rätt att fastställa gränsvärden uttryckta i Lday och Levening. I det ursprungliga förslaget var det tänkt att Lden och Lnight skulle vara de enda måtten för detta direktivs syften.

Artikel 6

Bedömningsmetoder

I punkt 1 har uttrycket "beräknings- eller mätmetoder" ersatts med det allmännare "bedömningsmetoder". Kommissionen välkomnar detta.

En ny punkt 2 har lagts till, som innebär att medlemsstaterna får använda sina egna bedömningsmetoder (med vissa inskränkningar) fram till dess att de gemensamma bedömningsmetoderna har fastställts i kommittéförfarandet. Kommissionen hyser allvarliga tvivel om detta förfarande, eftersom ingen medlemsstat har några erfarenheter med den typ av bullerbedömning och den strategiska bullerkartläggning som förslaget avser.

I punkt 3 har texten försvagats så att skadliga effekter "får" (i stället för "skall") bedömas med hjälp av de dos-effekt-samband som avses i bilaga III. I det ursprungliga förslaget var det meningen att direktivet skulle bidra till utvecklingen av jämförbara bedömningar av de skadliga hälsoeffekterna av buller över hela gemenskapen.

Artikel 7

Strategisk bullerkartläggning

Titeln på denna artikel har ändrats för att visa skillnaden mellan strategisk bullerkartläggning (på EU-nivå) och den mer lokala, småskaliga bullerkartläggning som kommer att fortsätta att genomföras i medlemsstaterna.

Även här har tidsschemat fördröjts genom att man ändrat det ursprungliga förslagets datum, dvs. den 31 december 2004, 30 juni 2003, 31 december 2009 och 31 december 2008, till "senast fem/tre/tio/åtta år efter det att detta direktiv har trätt i kraft".

I punkterna 1 och 2 har det tvåstegsförfarande som valts för bullerkartläggning i tätbebyggelse (som gick ut på att man i ett första steg skulle kartlägga tätbebyggelser med fler än 250 000 invånare, och sedan i ett andra steg utvidga detta till tätbebyggelser med över 100 000 invånare) även antagits för större vägar och järnvägar. I ett första steg skall endast vägar med en trafiktäthet på mer än sex miljoner fordon per år och järnvägar med en trafiktäthet på mer än 60 000 tåg per år beröras, och i ett andra steg skall detta utvidgas till att även gälla vägar med en trafiktäthet på mer än tre miljoner fordon per år och järnvägslinjer med en trafiktäthet på mer än 30 000 tåg per år. Detta är ett logiskt tillvägagångssätt.

Punkt 5 har ändrats så att de strategiska bullerkartorna skall ses över och vid behov ändras åtminstone vart femte år efter den tidpunkt då de upprättades. Dessa ändringar ger medlemsstaterna större flexibilitet.

Artikel 8

Handlingsplaner

På samma sätt som tidigare har tidsschemat i denna artikel fördröjts genom att man övergått från specifika datum till antal år efter ikraftträdande.

Samma tvåstegsförfarande för större vägar och järnvägar som beskrevs ovan för bullerkartläggningen har antagits för handlingsplanerna. Även detta är logiskt.

Ny text hat tillförts i punkt 1a, för att förtydliga att det är medlemsstaterna som beslutar om åtgärderna i handlingsplanerna. Punkt 5 har ändrats så att skall ses över och vid behov ändras när det sker en större förändring av förhållandena som påverkar den befintliga bullersituationen och åtminstone vart femte år efter den tidpunkt då de godkändes. Dessa ändringar ger medlemsstaterna större flexibilitet och speglar Europaparlamentets ändringsförslag 46.

En ny punkt 6 har lagts till, i vilken det föreskrivs att medlemsstater som gränsar till varandra skall samarbeta när det gäller handlingsplaner för gränsområden. Dessutom har en ny punkt 7 lagts till som förstärker bestämmelserna om allmänhetens deltagande i åtgärdernas planeringsskede.

Artikel 9

Information till allmänheten

Denna artikel har setts över i ljuset av att texten om allmänhetens medverkan i handlingsplanerna har flyttats till artikel 8. Rådet har infört en hänvisning till direktiv 90/313/EEG, varvid det underförstås att detta automatiskt kommer att ändras till att hänvisa till det nya direktivförslaget om tillgång till miljöinformation, så snart detta antagits. Detta tillvägagångssätt ger dålig insyn och det vore därför att föredra om man tydligt kunde ange kraven på information till allmänheten, snarare än att hänvisa vidare till andra direktiv.

Artikel 10

Medlemsstaternas och kommissionens insamling och offentliggörande av data

Den ursprungliga punkten 1 har strukits, eftersom den ansågs vara överflödig. I den nya punkten 1 (tidigare punkt 2) har tidsschemat ändrats så att medlemsstaterna får sex i stället för tre månader på sig att sända information från strategiska bullerkartor och sammanfattningar av handlingsplanerna till kommissionen. Denna ytterligare fördröjning av tidsschemat ger kommissionen mindre tid att sammanställa sin rapport om dessa uppgifter. Punkt 2 (tidigare 3) har utvidgats med en mer omfattande redogörelse för vad kommissionen kommer att göra med de uppgifter som medlemsstaterna lämnar. Punkt 3 har ändrats för att förtydliga tidsfristen för inlämnande av kommissionens första sammanfattande rapport.

Artikel 11

Översyn och rapportering

Denna artikel har ändrats kraftigt. Först och främst har tidsfristen fördröjts genom att ett specifikt datum (31 december 2007) har ersatts med texten "senast sju år efter det att direktivet träder i kraft".

I punkt 2 har konceptet "gemensamma kvalitetsmål" förlorats, och ersatts med "gemenskapsåtgärder för omgivningsbuller". Under a) har en smärre ändring företagits, som går ut på att man vid beaktandet av antalet personer som påverkas "skadligt" av omgivningsbuller skall "ta särskild hänsyn till olika klimat och kulturer". Under b) ges större eftertryck åt minskning av omgivningsbuller från särskilda källor.

En ny och tekniskt detaljerad punkt 4 har införts, som går ut på att kommissionen skall överväga om det är möjligt med mätning på 1,5 meters höjd när det gäller områden med envåningshus, samt huruvida det är tänkbart att införa en lägre gräns för det uppskattade antalet människor som utsätts för olika intervall buller. Kommissionen godtar detta tillägg men upprepar att ingen medlemsstat har erfarenheter med bullerkartläggning, och att man för kartläggning i första hand snarare kommer att behöva tillämpa beräkningar än mätningar för att bedöma bullret.

Artikel 12

Anpassning

Denna artikel har ändrats för att begränsa användningen av kommittéförfarandet till bilaga I punkt 3 (Ytterligare bullermått), bilaga II (Bedömningsmetoder) och bilaga III (Bedömningsmetoder för hälsoeffekter). Kommissionen kan godta detta, och det speglar åtminstone delvis Europaparlamentets ändringsförslag 32.

Artikel 13

Kommittéförfarande

Punkterna 4 a och 4 b har strukits, och hänvisningen till utarbetande av riktlinjer har flyttats till bilagorna.

Artikel 14

Utvärdering

Denna artikel har strukits och införlivats i artikel 11.

Artikel 15

Överföring

I punkt 1 har tidsfristen för överföring ändrats från "senast den 30 juni 2003" till "senast 24 månader efter det att direktivet antagits".

Artikel 16

Ikraftträdande

Denna artikel har ändrats så att ikraftträdandet nu fastställs till den dag då rättsakten offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning i stället för tjugo dagar efter offentliggörandet, som det tidigare fastställts.

BILAGOR

BILAGA I - Bullermått

Rådet har infört några förtydliganden i denna bilaga, bland annat av definitionen av ett genomsnittligt år och av infallande ljud.

Definitionen av bullermåttet Lden har ändrats genomgripande för att ge medlemsstaterna möjlighet att överföra upp till två timmar från kvällsperioden till dag- och/eller nattperioden. Kommissionen anser att denna ändring kan leda till skillnader mellan de uppgifter som de olika medlemsstaterna lämnar in, utan att det medför extra skydd för människor som exponeras för buller. Därför anser kommissionen att denna fråga särskilt bör uppmärksammas i samband med det kommande lagstiftningsförfarandet.

I del 3 har några nya mått, utgående från maximala bullernivåer, införts bland de ytterligare bullermått som medlemsstaterna kan använda i särskilda fall.

BILAGA II - Bedömningsmetoder för bullermåtten

Rådet har ändrat strukturen i denna bilaga för att förtydliga dess syfte. Kommissionen anser att detta är tillfredsställande, men hävdar att vissa bestämmelser om bedömningsmetoder som ingår i andra delar av direktivet (t.ex. i artikel 5 för befintliga data eller i bilaga I för höjden på bedömningspunkterna) borde införas i denna bilaga.

BILAGA III - Bedömningsmetoder för hälsoeffekter

Bilaga III berörde tidigare "Minimikrav för programvara för bullerkartläggning", men rådet har flyttat dessa bestämmelser till avsnitt 8 i bilaga IV.

Man har kommit överens om att skapa en ny bilaga III som handlar om "Bedömningsmetoder för hälsoeffekter", som en utveckling av det som tidigare var punkt 4 i bilaga II.

BILAGA IV - Minimikrav för strategisk bullerkartläggning

Rådet har ändrat flera delar av denna bilaga för att förtydliga bestämmelserna. I synnerhet är denna bilaga nu begränsad till strategisk bullerkartläggning (dvs. på EU-nivå), i överensstämmelse med de ändringar som gjorts i artikel 7 om bullerkartläggning. För kartläggning för andra ändamål, t.ex. för att informera allmänheten och utveckla handlingsplaner, ges endast några grundläggande riktlinjer till medlemsstaterna.

BILAGA V - Minimikrav för handlingsplaner

Eftersom det är medlemsstaterna som har ansvar för handlingsplanerna har rådet ändrat denna bilaga på flera ställen, så att den endast omfattar grundläggande riktlinjer för handlingsplanernas innehåll. I synnerhet skall dessa ändringar bidra till att skilja informationskraven för handlingsplanerna från åtgärderna som föreskrivs i dessa planer, eftersom det är de behöriga myndigheterna som har ansvar för dessa sistnämnda.

BILAGA VI - Uppgifter som skall lämnas till kommissionen

Rådet har ändrat denna bilaga för att minska den datamängd som medlemsstaterna skall skicka till kommissionen. Dessa ändringar har försvagat direktivets bestämmelser om bedömning av bullerexponering. I synnerhet har man ändrat de högsta och lägsta värdena för Lden och Lnight, mellan vilka en bedömning av antalet personer som exponeras för buller måste genomföras. Därigenom inskränks räckvidden för bedömningen av bullerexponering. Dessa ändringar kommer att göra det svårare att få en god överblick över störningarna till följd av buller, och även inverka menligt på skyddet av tysta områden.

4. Slutsatser

De ändringar som rådet infört bidrar i allmänhet till att förtydliga direktivet. I vissa punkter har förslaget dock försvagats, och tidsschemat har fördröjts. Kommissionen stöder därför den gemensamma ståndpunkten i stort, men kommer att vara flexibel i sina ställningstaganden i den andra behandlingen.