MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET - Kodifiering av gemenskapens regelverk

Innehållsförteckning

MOTIVERING

1. Inledning

1.1. Den politiska ramen

1.2. Tre centrala begrepp

1.3. Den politiska bakgrunden

2. Pågående arbete och institutionernas och berörda tjänsteavdelningars uppgifter

2.1. Interinstitutionella avtal

2.2. Kommissionens uppgift enligt avtalen

2.3. Kommissionens egna rättsakter

2.4. Fastställande av vad som utgör gemenskapens regelverk

2.5. Kandidatländernas översättning av gemenskapens regelverk

2.6. Kommissionens uppgifter i samband med anslutningen

3. Kodifieringsprojektets mål

4. Kodifieringsprojektets olika stadier

4.1. Kodifieringsprojektet

4.2. Uppdatering av Registret över gemenskapens gällande lagstiftning

4.3. Kommissionens egna rättsakter

4.4. Fastställande av specialutgåvan av EGT på kandidatländernas språk

5. Uppföljning av kodifieringsprojektet - en grund för en mer systematisk användning av omarbetning

6. Kodifieringsprojektets utformning

6.1. Tidsplan

6.2. Resursbehov

7. För- och nackdelar

8. Slutsatser

MOTIVERING

1. I ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Lissabon anges att Europeiska unionen skall skapa ett tydligt, effektivt och fungerande regelverk för en global marknad i snabb förändring. Kommissionen lade fram en delrapport till Europeiska rådet i Stockholm [1] och därefter sin vitbok om styrelseformerna i EU i juli 2001. I vitboken drar kommissionen upp riktlinjerna för en samordnad strategi för att förenkla lagstiftningen i Europeiska unionen som en del av en rad rekommendationer för att förbättra demokratin och öka EU-institutionernas legitimitet.

[1] KOM(2001)130 slutlig.

En kodifiering av gemenskapens sekundärrätt, som utgör en del av det som brukar kallas gemenskapens regelverk, kompletterar kommissionens strävan att förnya styrelseformerna och är helt i linje med andan i reformarbetet. Därigenom kan enskilda och företag både inom EU och i kandidatländerna dra fördel av en mer lättillgänglig och förståelig lagstiftning. En kodifiering av gemenskapens regelverk innebär att rättsläget förtydligas genom att den grundläggande rättsakten med efterföljande ändringar sammanförs i en enda rättsakt. Det gör också lagstiftningen mer lättillgänglig genom att man kan ta bort inaktuella bestämmelser och göra terminologin enhetlig. Lagstiftningens volym minskar och innehållet påverkas inte, men däremot dess lättillgänglighet.

2. Sedan Europeiska gemenskaperna upprättades har ingen övergripande översyn av struktur och redaktionell utformning hos gemenskapens regelverk ägt rum. Som regel har nya eller ändrade bestämmelser bara lagts till grundtexterna. Kommissionen beräknar att gemenskapens regelverk (sekundärlagstiftning) totalt omfattar cirka 80 000 sidor, och att 2 500 nya rättsakter tillkommer varje år. En kodifiering av gällande lagstiftning skulle kunna minska gemenskapens regelverk med mellan 30 000 och 35 000 sidor.

Slutsatserna från Europeiska rådet i Edinburgh 1992 utgör den politiska grunden för en kodifiering av gemenskapens regelverk. [2] Den interinstitutionella arbetsgruppen för administrativa förberedelser inför utvidgningen rekommenderade i sin slutrapport från januari 2001 att kodifieringen av gemenskapens regelverk skulle påskyndas mot bakgrund av nya medlemsstaters anslutning. Rekommendationen fick stöd av kommissionens, rådets och Europaparlamentets generalsekreterare vid deras möte den 24 februari 2001 och av generaldirektörerna vid deras möte om de administrativa förberedelserna inför utvidgningen den 6 april 2001.

[2] I avsnitt II i bilaga 3, under rubriken om att göra gällande gemenskapslagstiftning lättillgängligare, sägs (i) att det är möjligt att göra gemenskapslagstiftningen mer lättillgänglig, koncis och förståelig genom att snabbare och mer systematiskt använda sig av konsolidering och kodifiering (en arbete som måste utföras parallellt) och (ii) att kodifiering klargör gällande rätt vid en given tidpunkt inom ett visst området och att kodifieringen bör ske i den prioritetsordning som kommissionen föreslår.

På grundval av slutsatserna från Europeiska rådet i Edinburgh slöt Europaparlamentet, rådet och kommissionen ett interinstitutionellt avtal om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter i december 1994. Sedan dess har man antagit 27 kodifierade rättsakter (som ersätter 280 tidigare rättsakter) av sammanlagt cirka 2 400 rättsaktsgrupper (varje grupp består av grundrättsakten med ändringar), och ytterligare 11 kodifieringar är under beredning.

3. Det kodifieringsprojekt som föreslås i detta meddelande har som syfte att påskynda och intensifiera redan pågående kodifieringsarbete. Slutmålet är ett enkelt, läsarvänligt och lättillgängligt regelverk på alla gemenskapsspråk. Projektet skulle kunna underlätta de administrativa förberedelserna inför EU:s utvidgning, i synnerhet vid anslutningar efter det att kodifieringsprojektet är avslutat, genom att minska antalet sidor som måste översättas till de nya medlemsstaternas språk samt därefter granskas och tryckas.

Kommissionen räknar i sin interna planering med tio nya medlemsstater den 1 januari 2004 och ett antal nya officiella språk. På grund av de begränsningar som råder under rubrik 5 (administration) i budgetplanen kommer kodifieringsprojektet dock att vara färdigt först i slutet av 2005.

Därför innehåller detta meddelande en detaljerad beräkning av de resurser som krävs för att genomföra kodifieringen av gemenskapens regelverk till slutet av 2005. Sammanfattningsvis innebär den att 67 miljoner euro måste anslås i budgetarna för 2002 till 2006, men det rör sig om ett arbete som förr eller senare måste utföras. Av detta belopp har 17,8 miljoner euro redan äskats i kommissionens preliminära budgetförslag för 2002.

Med ovanstående scenario blir besparingarna 17 miljoner euro. Alla förändringar i scenariot, till exempel om projektet påskyndas, om anslutningen av vissa länder till Europeiska unionen senareläggs eller om de nya medlemsstaterna vid nästa anslutningsomgång blir färre än beräknat (det vill säga länderna ansluter sig senare), skulle dock innebära att besparingarna ökar.

Kommissionen kan få minskade utgifter inom följande områden:

(i) Språkgranskningen av kandidatländernas översättningar av gemenskapens regelverk: De länder som har kommit längst med denna uppgift har redan översatt en stor del av gemenskapens regelverk. För dessa språk kommer besparingarna att bli små. Men för länder som inte kommit lika långt med översättningen och för länder som kommer att ansluta sig i en senare omgång kommer besparingarna att bli betydligt större.

(ii) Juridisk granskning av gemenskapens regelverk: Läget är detsamma som för språkgranskningen.

(iii) Korrekturläsning innan regelverket publiceras i specialutgåvan av EGT: Precis som angivits ovan kommer besparingar att kunna göras inom de områden och för de språk där kodifieringen skett före anslutningen.

(iv) Tryckning av specialutgåvan av EGT: Läget är detsamma som för korrekturläsningen av gemenskapens regelverk.

(v) Konsoliderade versioner av gemenskapens regelverk på de nya medlemsstaternas språk: Ingen sådan konsolidering kommer att behövas inom områden som redan kodifierats före anslutningen.

4. Enligt nuvarande utvidgningsscenario kommer ett stort antal rättsakter att kodifieras först när nästa utvidgningsomgång är färdig. Kodifieringen kommer att omfatta de nuvarande elva officiella språken plus de nya medlemsstaternas språk. I syfte att samordna kodifieringen av dessa två grupper av språk kommer lagstiftning som antas under tiden före anslutningen men efter slutdatum (nio månader före anslutningen) inte att kodifieras före utvidgningen. Denna lagstiftning kommer fortfarande vara en del av gemenskapens regelverk och därför översättas till kandidatländernas språk och publiceras i specialutgåvan av EGT, men kodifieringen kommer att äga rum först efter utvidgningen.

5. Kommissionens rättstjänst är ansvarig för den juridiska bedömningen och omredigeringen av de rättsakter som föreslås för kodifiering i samarbete med ansvarigt generaldirektorat.

6. För att kodifieringsprojektet skall kunna genomföras på ett smidigt sätt är det utomordentligt viktigt att alla de tre direkt berörda EU-institutionerna avsätter tillräckliga resurser till projektet och arbetar tillsammans för att påskynda pågående arbete, samtidigt och genom en gemensam samordningsinsats. De måste också vid behov anpassar sina interna rutiner så att arbetet kan genomföras.

7. En mer systematisk omarbetning av lagtexter kan ge ytterligare fördelar på längre sikt i form av ett enkelt, läsarvänligt och överskådligt regelverk. De närmare föreskrifterna för sådan omarbetning återfinns i det interinstitutionella avtal som kommer att ingås före slutet av 2001 och som är ämnat att träda i kraft i början av 2002. Vi kommer att dra nytta av denna metod under kodifieringsprojektet, men mer som en uppföljning av det.

8. Vad beträffar kontroll och samordning av arbetet föreslår vi att det skall organiseras på följande sätt:

- En styrkommitté på hög nivå med deltagande av tre parter skall inrättas av och rapportera till generalsekreterarna för Europaparlamentet, rådet och kommissionen. Styrkommittén skall ansvara för övergripande styrning och tillsyn över projektet.

- Inom kommissionens behörighetsområde skall rättstjänsten ansvara för genomförandet av projektet. Den kommer att biträdas av en arbetsgrupp för kodifiering av gemenskapens regelverk som skall rapportera till kommissionens företrädare i styrkommittén.

9. I meddelandets avsnitt om för- och nackdelar konstaterar vi att kodifieringsprojektet kan innebära besparingar i samband med utvidgningen, eftersom antalet officiella gemenskapsspråk kommer att öka betydligt inom en snar framtid. Vi erinrar om att varje dröjsmål med genomförandet av kodifieringsprojektet kommer att innebära att fördelarna med projektet minskar.

Sammanfattningsvis föreslår vi

(1) att kommissionens rättstjänst skall få i uppdrag att genomföra förslagen i meddelandet,

och

(2) att meddelandet skall överlämnas till Europaparlamentet och rådet.

Kodifiering av gemenskapens regelverk

1. Inledning

1.1. Den politiska ramen

I ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Lissabon anges att Europeiska unionen skall skapa ett tydligt, effektivt och fungerande regelverk för en global marknad i snabb förändring. Kommissionen lade fram en delrapport till Europeiska rådet i Stockholm och därefter sin vitbok om styrelseformerna i EU i juli 2001. I vitboken drar kommissionen upp riktlinjerna för en samordnad strategi för att förenkla lagstiftning i Europeiska unionen som en del av en rad rekommendationer för att förbättra demokratin och öka EU-institutionernas legitimitet. En kodifiering av gemenskapens sekundärrätt, som utgör en del av det som brukar kallas gemenskapens regelverk, kompletterar kommissionens strävan efter att förnya styrelseformerna och är helt i linje med andan i reformarbetet. Därigenom kan enskilda och företag både inom EU och i kandidatländerna dra fördel av en mer lättillgänglig och förståelig lagstiftning

1.2. Tre centrala begrepp

Det finns olika metoder att förenkla gällande lagstiftning och göra den mer lättillgänglig.

Om lagstiftning skall kodifieras, måste den först konsolideras. Konsolidering innebär, enligt slutsatserna från Europeiska rådet i Edinburgh, att spridda delar av lagstiftning i ett visst ämne sammanförs, utan att detta påverkar lagstiftningens giltighet eller innebär några rättsverkningar. Det är en mekanisk process där ändringar av bestämmelserna inarbetas i den grundläggande rättsakten i ett visst ämne. Texten varken granskas eller ändras. Skälen tas inte med. Konsolideringen sker endast i informationssyfte och saknar rättslig status. Konsolidering av gemenskapsrätten handhas av Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer (OPOCE), som således tillhandahåller "råmaterialet" för kodifieringen. Därför är processen viktig för kodifieringen av gemenskapens regelverk.

Kodifiering innebär, enligt punkt 1 i det interinstitutionella avtalet från den 20 december 1994, att rättsakter upphävs och ersätts av en enda rättsakt som inte ändrar sakinnehållet i de tidigare rättsakterna. Det innebär att den konsoliderade texten omvandlas till en konsekvent utformad och begriplig ny rättsakt, som formellt ersätter grundrättsakten och ändringar i denna. Vid kodifiering tar man bort alla föråldrade bestämmelser, anpassar terminologin i den nya rättsakten och bestämmer skälens utformning. Det är därför denna metod gör att man kan minska lagstiftningens volym, samtidigt som sakinnehållet förblir detsamma.

En omarbetning är, enligt punkt 2 i utkastet till det interinstitutionella avtal som skall antas före utgången av 2001, en ny rättsakt som innehåller både ändringarna i den tidigare rättsakten och bestämmelserna i den rättsakten, som förblir oförändrade. Den nya rättsakten ersätter och upphäver den gamla. Den nya rättsakten är en kodifiering av den gamla och alla ändringar till denna, men samtidigt finns det möjlighet att ändra lagen, något som inte är fallet vid kodifiering. Omarbetning faller utanför ramen för detta meddelande, om inte annat anges.

1.3. Den politiska bakgrunden

Sedan Europeiska gemenskaperna upprättades har ingen övergripande översyn av struktur och redaktionell utformning hos gemenskapens regelverk ägt rum. Som regel har nya eller ändrade bestämmelser bara lagts till grundtexterna. Kommissionen beräknar att gemenskapens regelverk (sekundärlagstiftning) totalt omfattar cirka 80 000 EGT-sidor. Eftersom cirka 2 500 nya rättsakter tillkommer varje år (motsvarande 5 000 EGT-sidor), kommer detta regelverk att omfatta runt 90 000 sidor 2003, om lagstiftningstakten förblir oförändrad.

En kodifiering av gällande lagstiftning skulle, enligt kommissionens beräkningar, kunna minska gemenskapens regelverk med mellan 30 000 och 35 000 sidor. Cirka 70 000 sidor av gemenskapens regelverk skulle kunna omfattas av kodifieringen (runt 10 000 sidor lagtext har aldrig ändrats och kan således inte kodifieras). En systematisk och omfattande kodifiering skulle göra gemenskapens regelverk mer överskådligt, läsarvänligt och enkelt. Det skulle också skapa ett klarare rättsläge för både medborgare och näringsliv.

I sin slutrapport från januari 2001 konstaterade den interinstitutionella arbetsgruppen för administrativa förberedelser inför utvidgningen att det finns mycket som talar för en systematisk översyn av gemenskapens regelverk, och gruppen analyserade tänkbara metoder mot bakgrund av utvidgningen. Bland annat övervägde gruppen möjligheten att helt enkelt använda de konsoliderade texterna från publikationsbyrån, som skulle stadfästas på de nya språken genom att fogas till respektive anslutningsfördrag. En sådan metod ger dock inte tillräckliga rättssäkerhetsgarantier och innebär inte samma spelregler för nuvarande medlemsstater och för dem som ansluter sig under de kommande åren. För detta krävs att man ersätter gällande lagstiftning med en ny rättsakt.

Överlag kommer kodifieringen av gemenskapens regelverk att underlätta kandidatländernas anslutning och deras medborgares och näringslivs möjligheter att ta till sig den nya lagstiftningen. Det finns också utrymme för kommissionen att göra besparingar, åtminstone om kodifieringen sker före anslutningen. Med tanke på den förväntade fördubblingen av antalet språk från dagens elva officiella gemenskapsspråk kan de ytterligare kostnader för översättning, juridisk granskning och publicering av gemenskapens regelverk som detta innebär minskas betydligt, i synnerhet om gemenskapens regelverk kodifieras före nästa anslutningsomgång. Detta är ytterligare ett argument för omfattande kodifiering.

Kommissionen kan få minskade utgifter inom följande områden:

(i) Språkgranskningen av kandidatländernas översättningar av gemenskapens regelverk: De länder som har kommit längst med denna uppgift har redan översatt en stor del av gemenskapens regelverk. För dessa språk kommer besparingarna att bli små. Men för länder som inte kommit lika långt med översättningen och för länder som kommer att ansluta sig i en senare omgång kommer besparingarna att bli betydligt större.

(ii) Juridisk granskning av gemenskapens regelverk: Läget är detsamma som för språkgranskningen.

(iii) Korrekturläsning innan regelverket publiceras i specialutgåvan av EGT: Precis som angivits ovan kommer besparingar att kunna göras inom de områden och för de språk där kodifieringen skett före anslutningen.

(iv) Tryckning av specialutgåvan av EGT: Läget är detsamma som för korrekturläsningen av gemenskapens regelverk.

(v) Konsoliderade versioner av gemenskapens regelverk på de nya medlemsstaternas språk: Ingen sådan konsolidering kommer att behövas inom områden som redan kodifierats före anslutningen.

Kommissionen räknar i sin interna planering med tio nya medlemsstater den 1 januari 2004 och ett antal nya officiella språk. I så fall blir de möjliga besparingarna ur ett utvidgningsperspektiv begränsade när det gäller alla andra kandidatländer än Bulgarien och Rumänien. Eftersom dessa båda länder siktar på ett senare anslutningsdatum, kan besparingspotentialen bara utnyttjas fullt ut i detta fall. Av tabell I framgår möjliga besparingar per land, om kodifieringen avslutas före anslutningen.

Tabell I: Besparingar per land om kodifieringen avslutas före anslutningen

>Plats för tabell>

Denna siffra kommer att bli betydligt lägre för andra språk än bulgariska och rumänska. På grundval av gällande utvidgningsscenario och anslagen i det preliminära budgetförslaget för 2002 kan cirka 20 procent av de potentiella besparingarna genomföras. Av tabell II framgår att de troliga kostnadsfördelarna med ett kodifieringsprojekt med den utformning som föreslås i detta meddelande uppgår till omkring 17 miljoner euro.

Tabell II: Beräknade besparingar enligt gällande huvudscenario [3]

[3] Besparingar utifrån antagandet om ytterligare tio språk.

>Plats för tabell>

Om scenariot ändras, till exempel genom ett senare anslutningsdatum eller en minskning av antalet länder som ansluter sig 2004, kommer besparingarna att öka i motsvarande grad.

2. Pågående arbete och institutionernas och berörda tjänsteavdelningars uppgifter

2.1. Interinstitutionella avtal

På grundval av slutsatserna från Europeiska rådet i Edinburgh 1992 [4] ändrade Europaparlamentet, rådet och kommissionen sitt tillvägagångssätt för kodifiering. Enligt den nya metoden ansvarar kommissionen för att utarbeta och lägga fram förslag till kodifierade rättsakter, som sedan godkänns och antas av rådet och Europaparlamentet. Eftersom detta arbete är så omfattande, används en förenklad och snabbare arbetsmetod, som de tre institutionerna kom överens om den 20 december 1994 (Interinstitutionellt avtal om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter [5]). En förutsättning för att använda den påskyndade arbetsmetoden är att kommissionen förbinder sig att inte företa några innehållsmässiga ändringar vid kodifieringen. Europaparlamentet tillämpar då ett förenklat förfarande för godkännande och förslaget granskas av ett enskilt utskott. I rådet granskas det av en enskild grupp och förfarandet enligt punkt I/A tillämpas i Coreper. Sedan avtalet ingicks har man antagit 27 kodifierade rättsakter (som ersätter 280 tidigare rättsakter) av sammanlagt cirka 2 400 rättsaktsgrupper, och ytterligare 11 kodifieringar är under beredning.

[4] Avsnitt II, bilaga 3.

[5] EGT C 102, 4.4.1996, s. 2-3.

Ytterligare ett interinstitutionellt avtal, om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter, har utarbetats och bereds för närvarande av de tre institutionerna. Det avtalet kommer att antas före utgången av 2001 och träda i kraft i början av 2002.

2.2. Kommissionens uppgift enligt avtalen

Publikationsbyrån ansvarar sedan den 1 september 1998 för konsolideringen av gemenskapslagstiftningen under överinseende av den interinstitutionella arbetsgruppen för kodifiering. Konsolideringsarbetet uppnådde planerad arbetstakt 2000. Hittills har mer än 40 procent av gemenskapens regelverk konsoliderats.

När kommissionen förbereder förslag om kodifiering av rättsakter från andra institutioner har den flera uppgifter, bland annat att granska och bedöma texten, att ta bort bestämmelser som inte längre gäller och att söka efter överlappningar, inkonsekvenser och direkta felaktigheter. Rättstjänsten ansvarar tillsammans med behörigt generaldirektorat för den juridiska granskningen och översynen av de konsoliderade rättsakter som skall föreslås för kodifiering. På grundval av publikationsbyråns konsoliderade text utarbetar rättstjänsten ett original av utkastet till den kodifierade rättsakten på ett gemenskapsspråk.

Omvandlingen av den konsoliderade texten till en kodifierad text på övriga språk på grundval av originalet utförs av Europeiska högskolan i Brügge, som publikationsbyrån anlitat för denna uppgift. Den slutliga kontrollen handhas av kommissionens rättstjänst som också sköter den juridiska granskningen av samtliga språkversioner.

2.3. Kommissionens egna rättsakter

Kommissionens egna rättsakter behöver naturligtvis inte genomgå samma komplicerade handläggning som gäller för Europaparlamentets och rådets rättsakter. Kodifieringsförfarandet är således enklare och omfattas inte av interinstitutionella avtal. Det ställer dock samma juridiska krav och de kodifierade rättsakterna måste formellt antas av kommissionen. Vidare måste de godkännas av vederbörande föreskrivande eller rådgivande kommitté eller förvaltningskommitté. Sådan kodifiering utförs av generaldirektoraten i samråd med rättstjänsten. Faktum är att generaldirektoraten redan är skyldiga att kodifiera en rättsakt när den har ändrats tio gånger (kommissionens beslut av den 1 april 1987). [6]

[6] Se protokoll från kommissionens sammanträde, KOM(87) PV 868 slutlig av den 14 april 1987, punkt X.

2.4. Fastställande av vad som utgör gemenskapens regelverk

När ett kandidatland ansöker om anslutning till EU måste man upprätta en förteckning över all sekundärrätt som är en del av gemenskapens regelverk. Detta har visat sig vara en svår uppgift för rådet och kommissionen, men förteckningen är nödvändig eftersom den utgör grunden för programmet för konsolidering och kodifiering av gemenskapens regelverk och för översättningen av regelverket till kandidatländernas språk. Förteckningen måste ses över och uppdateras för undvikande av rättsosäkerhet och bristande överskådlighet.

En ny databas och ett nytt hanteringssystem för Gällande lagstiftning - kodifiering och översättning kommer att skapas så att nationella myndigheter och kommissionens delegationer i kandidatländerna kan få tillgång till den direkt via Internet. Närmare bestämmelser om detta kommer att fastställas i förhandlingar med kandidatländerna.

2.5. Kandidatländernas översättning av gemenskapens regelverk

Kandidatländerna har underrättats om vad som utgör gemenskapens gällande regelverk och det utgör således grunden för anslutningsförhandlingarna. Sedan 1998 arbetar kandidatländerna för fullt med att översätta gemenskapens regelverk. I juli 2001 hade mellan 14 000 och 60 000 sidor översatts (antalet varierar från land till land). Tabell III visar hur läget ser ut för närvarande.

Tabell III: Beräknat antal sidor av gemenskapens regelverk som har översatts av kandidatländerna

>Plats för tabell>

Anm: Siffrorna avser antalet översatta, men delvis ogranskade, sidor.

Förhandlingarna med samtliga tolv kandidatländer är mer eller mindre långt framskridna. I vilken utsträckning som kodifiering kan spara administrationskostnader för kommissionen beror på flera faktorer, särskilt kodifieringstakten, tidpunkten för nästa utvidgningsomgång och antalet länder som ansluter sig till EU vid den tidpunkten.

Under tiden före anslutningen är det viktigt för kommissionen att inte lägga nya hinder i vägen för utvidgningen. Det innebär först och främst att det regelverk som ligger till grund för pågående förhandlingar måste förbli överskådligt och tillgängligt. Nio månader före nästa anslutningsomgång kommer därför inga kodifierade rättsakter att antas och offentliggöras, även om det tekniska arbetet för att förbereda kodifieringsförslag kommer att fortsätta med sikte på offentliggörande på de officiella språken efter anslutningen. På så sätt blir rättsläget detsamma för samtliga medlemsstater i ett utvidgat EU när specialutgåvorna av EGT på de nya språken publiceras.

Vad beträffar de länder som inte deltar i nästa anslutningsomgång kommer besparingarna att bli avsevärda.

Kandidatländerna kommer att ha nytta av kodifieringsprojektet på flera sätt. Rent allmänt kommer de att ha samma fördelar som de nuvarande medlemsstaterna, det vill säga ett överskådligt och läsarvänligt kodifierat regelverk. Kandidatländerna, i egenskap av nya medlemsstater som ännu inte är bekanta med gemenskapsrätten, kommer naturligtvis att ha ännu större fördelar än nuvarande medlemsstater, som redan omfattas av de mängder av bestämmelser som skall kodifieras. Eftersom kandidatländerna också kommer att behöva göra en omfattande insats för att kopiera och sprida gemenskapens regelverk efter anslutningen, kommer färre sidor att innebära ytterligare betydande besparingar. Slutligen, eftersom översättning och granskning av gemenskapens lagtexter är kandidatländernas eget ansvar, kommer kodifiering före översättning också innebära en omedelbar kostnadsminskning.

2.6. Kommissionens uppgifter i samband med anslutningen

Kommissionens översättningstjänst granskar de översatta rättsakterna. Därefter sker en juridisk granskning och slutlig kontroll hos både kommissionens och rådets rättstjänster.

Som ett led i förberedelserna inför anslutningen utarbetar publikationsbyrån texterna till fördragen och all primärlagstiftning i gemenskapens regelverk, inklusive rent lagtekniska förändringar i sekundärlagstiftningen. Detta arbete skall vara färdigt när anslutningsfördraget undertecknas. All sekundärlagstiftning skall publiceras i specialutgåvan av EGT i samband med anslutningen av respektive land.

3. Kodifieringsprojektets mål

Kodifieringsprojektets övergripande mål är

a) att skapa en enkel, läsarvänlig och överskådlig sekundärlagstiftning på samtliga gemenskapsspråk,

b) att underlätta de administrativa förberedelserna inför anslutningen genom att minska antalet sidor som måste översättas till de nya medlemsstaternas språk och, på längre sikt, att underlätta anslutningsförhandlingarna med de kandidatländer som kommer att inleda anslutningsförhandlingar efter det att det kodifierade originalet färdigställts.

De mer konkreta målen för kodifieringsprojektet är

c) att konsolidera gemenskapens regelverk på alla gemenskapsspråk till mitten av 2003 som en teknisk förberedelse för kodifiering,

d) att färdigställa det kodifierade originalet av gemenskapens regelverk till våren 2005,

e) att överlämna en kodifierad version på alla gemenskapsspråk av de delar av gemenskapens regelverk som måste godkännas av Europaparlamentet och rådet till dessa institutioner sommaren 2005, så att förslagen kan antas till slutet av 2005,

f) att se till att kommissionen antar kodifierade versioner av sina egna rättsakter till slutet av 2005,

g) att omarbeta lagtexter, när så är lämpligt, i enlighet med det interinstitutionella avtal som kommer att antas, antingen inom ramen för kodifieringsprojektet eller som en uppföljning av detta,

h) att se till att eventuella framtida specialutgåvor på ett nytt gemenskapsspråk bygger på den kodifierade versionen av gemenskapens regelverk, när projektet väl har avslutats,

i) att bistå kandidatländerna med att utarbeta utkast till kodifierad lagstiftning utifrån kodifierade original (färdiga eller i utkast); biståndet skall lämnas via de översättningsfilialer som kommissionens översättningstjänst inrättar i kandidatländerna.

4. Kodifieringsprojektets olika stadier

4.1. Kodifieringsprojektet

På grundval av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Edinburgh 1992 och Lissabonstrategin från 2000 föreslår kommissionen ett kodifieringsprojekt för Europaparlamentet och rådet. Arbetet skall bedrivas enligt den påskyndade arbetsmetoden för kodifiering, samtidigt som nödvändiga åtgärder skall vidtas för att kodifieringen av gemenskapens regelverk skall gå så fort som möjligt med tanke på de begränsade tidsramarna för projektet.

I enlighet med det interinstitutionella avtalet om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter, kan kodifieringen av rättsakter ske med utgångspunkt i särskilda rättsaktsgrupper. När kommissionen har antagit ett förslag till rådets rättsakt eller Europaparlamentets och rådets rättsakt överlämnas förslaget till dessa institutioner för godkännande. Enligt avtalet skall institutionerna använda en påskyndad arbetsmetod. Det slutliga antagandet av den kodifierade lagstiftningen sker hos den ansvariga institutionen (Europaparlamentet och rådet eller rådet ensamt) enligt vanliga regler.

I fråga om detta projekt kan ett snabbt och omfattande antagande av ett kodifierat gemenskapens regelverk ske under förutsättning att förslaget i princip bara innebär kodifiering. När det interinstitutionella avtalet om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter har antagits kommer det att bli möjligt att i lämpliga fall använda tekniken med omarbetning. Detta får dock inte påverka projektets genomförande inom givna tidsramar.Det är väsentligt att de tre institutionerna samtidigt och utifrån ett gemensamt synsätt och samordning ser till att kodifieringsprojektet kan genomföras snabbt och smidigt. Det gäller i synnerhet arbetet i de tre rättsjänsternas rådgivande grupp, vars uppgift det är att granska kommissionens förslag och i ett yttrande till Europaparlamentet och rådet bekräfta att förslaget enbart innebär kodifiering och att kommissionen inte har företagit några innehållsmässiga ändringar. En styrkommitté för kodifiering av regelverket med deltagande av de tre institutionerna bör inrättas för att underlätta och kontrollera samordning mellan deras respektive rättstjänster. Styrkommittén kommer regelbundet att kontrollera arbetet och tillse att kodifieringsprojektet genomförs i tid samt ingripa om det förekommer tekniska eller andra hinder för arbetet. Kommittén kommer också att lämna in halvårsrapporter till generalsekreterarna om genomförandet av projektet.

När det gäller kommissionens egna rättsakter kommer rättstjänsten att bistås av en arbetsgrupp för kodifieringen av gemenskapens regelverk sammansatt av företrädare för alla generaldirektorat (genom nätverket av juridiska samordnare), som rapporterar till respektive generaldirektör. Arbetsgruppen kommer att övervaka projektets genomförande inom tidsramarna, men också ansvara för att fastställa prioriteringar i nära samarbete med bland andra generaldirektoratet för utvidgning, generaldirektoratet för personal och administration samt publikationsbyrån. Därmed ersätter arbetsgruppen kommissionens interna kodifieringsgrupp och den ansvarar för att eventuella handlingsplaner genomförs i tid.

4.2. Uppdatering av Registret över gemenskapens gällande lagstiftning

Registret över gemenskapens gällande lagstiftning, som handhas av publikationsbyrån och publiceras två gånger om året, är ett uttömmande referensverk över gemenskapens regelverk. Registret bygger på ett interinstitutionellt beslut, där man tagit hänsyn till medlemsstaternas synpunkter. Några av medlemsstaterna använder samma klassificering internt. Informationen hämtas från databasen Celex och registret är en pålitlig informationskälla som, så långt möjligt med tanke på den snabba förändringstakten, omfattar all gällande sekundärlagstiftning.

Registret måste emellertid ses över och uppdateras. Många rättsakter tillämpas inte längre, men har inte heller formellt upphävts. Detta leder till en brist på överskådlighet, rentav rättsosäkerhet, i hela EU och har samma konsekvenser, men av allvarligare art, för kandidatländernas förberedelser inför anslutningen.

Rådet, kommissionen och Europaparlamentet bör därför avsätta tillräckliga resurser för att se över och uppdatera registret, så att föråldrad lagstiftning kan upphävas av behöriga instanser.

En ny databas och ett nytt hanteringssystem för Gällande lagstiftning - kodifiering och översättning måste skapas för att ge de tekniska möjligheter för nationella myndigheter och kommissionens delegationer i kandidatländerna att få tillgång till den direkt via Internet. För detta ändamål kommer den databas (TAIEX), som generaldirektoratet för utvidgning skapat för att ge kandidatländerna information om det regelverk som skall översättas, att utvärderas och eventuella samordningsvinster och besparingsmöjligheter att noteras.

4.3. Kommissionens egna rättsakter

Fortfarande gäller att generaldirektoraten måste bistå vid antagandet av kodifieringsförslag som skall antas slutligt av de andra institutionerna. Kodifieringen av kommissionens egna rättsakter sköts däremot av respektive ansvarigt generaldirektorat.

Eftersom kommissionens egna rättsakter utgör en betydande del av gemenskapens regelverk bör generaldirektoraten prioritera detta projekt i sin lagstiftande verksamhet, vid behov genom att öka antalet anställda som sysslar med denna uppgift. Rättstjänsten kommer att underlätta och stödja denna generaldirektoratens verksamhet, bland annat genom juridiska synpunkter vid utarbetandet av den kodifierade texten på grundval av publikationsbyråns konsoliderade rättsakt. [7] De närmare föreskrifterna för detta samarbete, särskilt arbetsplaneringen och personalbehovet, skall fastställas mellan rättstjänsten och respektive generaldirektorat före slutet av 2001.

[7] I synnerhet vilka skäl som skall tas med i den kodifierade rättsakten.

Arbetsgruppen för kodifiering av gemenskapens regelverk bör ges möjlighet att samordna kodifieringen av kommissionens rättsakter i nära samarbete med rättstjänsten.

4.4. Fastställande av specialutgåvan av EGT på kandidatländernas språk

Kandidatländerna bör uppmuntras att uppmärksamt följa kodifieringsarbetet så att de håller sig à jour med det, i synnerhet med hänsyn till de besparingar som kan göras. Samtidigt bör kandidatländerna vara försiktiga med att ta "genvägar" och översätta den konsoliderade versionen av gemenskapens regelverk innan den har antagits som ny gemenskapslagstiftning. Det saknas nämligen garantier för att den kodifierade lagstiftningen kommer att antas före anslutningen. Det nära samarbetet med kandidatländerna kommer att fortsätta och om nödvändigt intensifieras så att arbetet kan följas effektivt.

Om specialutgåvan av EGT skall finnas klar vid anslutningen, bör publikationsbyrån helst kunna inleda tryckningen 18 månader före denna tidpunkt. Liksom vid tidigare anslutningar krävs det ett nära samarbete mellan alla berörda instanser för att uppnå detta och alla uppgifter måste utföras i rätt ordning och kontinuerligt.

Kandidatländerna måste ha översatt hela gemenskapens regelverk så att det kan publiceras vid anslutningen. Därför kommer nya förslag om kodifierad lagstiftning inte att läggas fram under de sista nio månaderna som föregår anslutningstidpunkten, såvida inte publikationsbyråns arbetsprogram tillåter det, eftersom översättning, granskning och publicering av regelverket i specialutgåvan av EGT kräver så lång tid.

Vid genomförandet av projektet kommer det att tas hänsyn till att kandidatländernas anslutning inte får försvåras av ökat kodifieringsarbete inom EU, så att de även i fortsättningen kan koncentrera sin översättning på de delar av gemenskapens regelverk som ännu inte har översatts. Översättningstjänsten kommer att omvandla de texter som redan översatts av kandidatländerna till kodifierade rättsakter så att de överensstämmer med resultaten från projektet. Detta arbete kommer att ingå som ett led i den språkliga granskningen av översättningarna och kommer att skötas av de översättningsfilialer som kommer att inrättas i kandidatländerna i mitten av 2002.

Under de nio sista månaderna före anslutningen, då kodifieringsförslag inte får lämnas, kommer publikationsbyrån att göra konsoliderade versioner på de nya språken parallellt med de 11 gemenskapsspråken. Alltså kommer ändrade bestämmelser att finnas översatta vid anslutningen, färdiga för kodifiering.

5. Uppföljning av kodifieringsprojektet - en grund för en mer systematisk användning av omarbetning

För att gemenskapens regelverk skall förbli enkelt, läsarvänligt och överskådligt även på längre sikt måste det hela tiden ses över och anpassas till den juridiska utvecklingen. Detta är särskilt viktigt med tanke på att lagstiftningen åldras allt snabbare i många medlemsstater på grund av de snabba förändringarna av samhället, tekniken och den globala ekonomin.

I framtiden kommer därför kodifieringsprojektet att kompletteras med en mer systematisk användning av omarbetning tack vare det interinstitutionella avtal som skall antas före slutet av 2001. När gemenskapens regelverk har kodifierats kommer man genom omarbetning att kunna hålla lagstiftningen ständigt tillgänglig och överskådlig för medborgarna. En annan tanke bakom det här projektet är att, när lagstiftningen väl kodifierats, alla ändringar skall göras genom omarbetning. [8]

[8] I detta sammanhang bör nämnas att rättstjänsten håller på att utarbeta ett nytt kommissionsbeslut som skall ersätta det från den 1 april 1987 (se punkt 2.3 ovan) med syftet att säkra en integrerad, systematisk och övergripande användning av alla former av lagstiftningsteknik som kan göra gemenskapslagstiftningen lättillgängligare, nämligen kodifiering, omarbetning och ändring med samtidig uppdatering. Avsikten är att beslutet skall kunna antas så fort det interinstitutionella avtalet om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter har undertecknats.

När denna nya metod har slagit igenom fullständigt [9] kommer framtida anslutningar att underlättas betydligt genom att gemenskapens regelverk blir enklare, läsarvänligare och överskådligare, vilket i synnerhet minskar kostnaderna för införlivande av lagstiftning och genomförande av anslutningsförhandlingar.

[9] Ökad användning av omarbetning när det interinstitutionella avtalet om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter har antagits och den tänkta övergången till omarbetning som uppföljning av detta projekt kommer att öka arbetsbördan för rättstjänstens kodifieringsenhet betydligt, vilket betyder att enhetens fast anställda personal måste ökas med tre A-tjänster och en C-tjänst.

Det kommande interinstitutionella avtalet om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter kommer att skapa förutsättningar för enklare administrativa metoder och lagstiftningsförfaranden för omarbetning. Avtalet är därför av väsentlig betydelse för den nya metod som beskrivits ovan, tillsammans med det nya IT-verktyget "Legiswrite Codification/Refonte", som utvecklas av direktoratet för IT-frågor vid generaldirektoratet för personal och administration.

6. Kodifieringsprojektets utformning

6.1. Tidsplan

Ju fler officiella gemenskapsspråk, desto dyrare blir kodifieringen av gemenskapens regelverk. Omedelbara besparingar kan göras i samband med pågående förberedelser inför anslutningen under förutsättning att kodifieringen sker före kandidatländernas anslutning.

Tidsramarna för kodifieringsprojektet bestäms således av tidtabellen för kandidatländernas anslutning. Målet är att kodifieringen skall kunna fullbordas så snart som möjligt, inom ramen för de begränsade budgetanslagen under rubrik 5 i budgetplanen. Utifrån en extrapolering av anslaget i det preliminära budgetförslaget för 2002 förväntas kodifieringsprojektet vara fullbordat på alla nuvarande elva gemenskapsspråk den 31 december 2005. Med de anslag som äskats i det preliminära budgetförslaget för 2002 kan konsolideringen av gemenskapens regelverk för nuvarande elva gemenskapsspråk avslutas i mitten av 2003.

Vi har fördelat personalresurserna för kodifiering över fyra år, det vill säga vi räknar med att de personalresurser som föreslagits i preliminära budgetförslaget för 2002 också kommer att finnas tillgängliga påföljande tre år (2003, 2004 och 2005). Med ett sådant scenario kan det kodifierade originalet av gemenskapens regelverk finnas färdigt våren 2005 (rättsakter som skall antas av Europaparlamentet och rådet eller av rådet ensamt) respektive hösten 2005 (rättsakter som skall antas av kommissionen).

Vad beträffar kandidatländernas språk kommer arbetet med kodifiering och förberedelserna inför anslutning, som pågår parallellt, följas och samordnas noga. Målet är att se till att alla språk befinner sig på samma nivå vid anslutningen och att undvika att kodifieringen påverkar anslutningsförhandlingarna negativt. Före anslutningen kommer styrkommittén att vara tvungen att fatta beslut om de praktiska möjligheterna och konsekvenserna.

Slutligen måste myndigheterna i kandidatländerna få en klar och tydlig anvisning om vad gemenskapens regelverk består av. Därför bör registret över gällande regelverk uppdateras så snart som möjligt. Publikationsbyrån kommer att vara klar med databasen Gällande lagstiftning - översättning och kodifiering inom sex månader.

6.2. Resursbehov

Hittills har publikationsbyrån konsoliderat cirka 40 procent av gällande regelverk. Byrån kommer att påskynda konsolideringsarbetet så att det är färdigt till mitten av 2003 i syfte att uppfylla kodifieringsprojektets högt ställda mål. Publikationsbyrån har äskat 10 miljoner euro (varav 5 miljoner euro är ytterligare anslag i preliminära budgetförslaget för 2002) till arbetet. Detta är tillräckligt för korrekturläsning, korrigering och kodifiering.

Utarbetandet av det kodifierade originalet av gemenskapens regelverk medför 4 miljoner euro i ökade utgifter (44 manår för extraanställda A-tjänstemän) för rättstjänstens kodifieringsenhets juridiska översyn av texten. Anslag motsvarande detta behov har äskats i det preliminära budgetförslaget för 2002, tillsammans med ytterligare anslag för stödpersonal (3 extraanställda C-tjänstemän och 1 extraanställd B-tjänsteman). För att projektet skall kunna föras i hamn krävs samma förstärkning av gruppen under åren 2003, 2004 och 2005.

Rättstjänstens kodifieringsenhet kommer att bistå generaldirektoraten med kodifieringen av kommissionens egna rättsakter, särskilt de generaldirektorat som bär den tyngsta bördan, på det sätt som anges i 4.3 ovan.

Den juridiska granskningen av det kodifierade regelverket på de nuvarande elva språken kommer att säkras genom att rättstjänstens juristlingvister tillfälligt förstärks med elva LA-tjänster från kommissionens översättningstjänst. Dessa tjänster skall läggas till behovet av personal för granskning av översättningarna av gemenskapens regelverk till kandidatländernas språk (20 LA-, 10 C- och 3 B-tjänster, inklusive en LA3-tjänst) och kommer att täckas genom intern omfördelning av LA-tjänster (14 stycken) och en tillfällig förstärkning med extraanställda (som beräknas kosta 200 000 euro om året).

Europeiska högskolan i Brügge har anlitats av publikationsbyrån för att utarbeta de återstående tio språkversionerna utifrån det kodifierade originalet. Om detta arbete skall kunna påskyndas, kommer avtalet att kosta ytterligare cirka 6 miljoner euro 2002 och 2003 för att täcka kostnaden för de ungefär 120 manår som högskolan behöver.

Ett snabbare kodifieringsarbete medför också ökade utgifter för offentliggörande i EGT för åren 2003, 2004, 2005 och 2006 på totalt 33 miljoner euro (3 miljoner euro per språk).

Ytterligare en kostnad i samband med kodifieringsprojektet är inrättandet av databasen och hanteringssystemet för Gällande lagstiftning - kodifiering och översättning. Kostnaden uppgår till 0,4 miljoner euro och anslagen för detta kommer att omfördelas 2001.

Sammanfattningsvis beräknas de ytterligare utgifterna på kort sikt uppgå till 67 miljoner euro. Alla dessa kostnader skulle emellertid ändå uppstå förr eller senare utan kodifieringsprojektet.

7. För- och nackdelar

Om kodifieringsprojektet fullbordas snabbt och om omarbetning börjar användas mer systematiskt, kommer översättningen av ett mer lätthanterligt gemenskapens regelverk i framtiden att gå smidigare. Färre anställda och mindre ekonomiska resurser behöver avsättas. Kodifiering är en process som institutionerna redan har erfarenhet av och är välbekanta med. Vid omarbetning finns det en risk att lagstiftarens beredning av de nya bestämmelserna fördröjer antagandet. Det nya interinstitutionella avtalet torde minska denna risk, men för att projektet skall kunna avslutas i tid bör omarbetning endast användas för rättsakter som verkligen lämpar sig för denna metod och där den innebär en reell vinst. En fördel med kodifieringen av gemenskapens regelverk är att man kan fastställa vilka texter som lämpar sig för omarbetning och vilka juridiska problem som omarbetningen bör riktas in på.

Det är uppenbart att kodifieringsprojektet har långsiktiga fördelar, men det återstår att se huruvida alla dessa potentiella fördelar kan förverkligas. Det är därför fortfarande ett mål att öka personalresurserna så långt som möjligt. Risken finns emellertid att budgetbegränsningarna under rubrik 5 i budgetplanen kommer att ytterligare påverka kodifieringsprojektets genomförande. Detta skulle minska vinsterna med projektet.

Eftersom de administrativa förberedelserna inför anslutningen och kodifiering påverkar varandra, kommer det att krävas ett nära samarbete med kandidatländerna för att förhindra att kodifieringsarbetet påverkar anslutningsförhandlingarna negativt. Vissa av kandidatländerna har kommit så långt i sina förberedelser inför anslutningen att det finns en risk att kodifieringsprojektet inte kommer att vara klart i tid för att de fulla fördelarna med projektet skall komma de länderna till del. Ju tidigare anslutningen äger rum och ju fler länder som ansluter sig i första omgången, desto viktigare är det att projektet genom förs i tid, men desto större blir också risken att endast en del av gemenskapens regelverk har hunnit kodifierats.

Inte desto mindre kommer alla berörda parter, nämligen nuvarande medlemsstater, de kandidatländer som ansluter sig i första omgången och alla framtida kandidatländer, att kunna dra fördel av att projektet blir färdigt helt enkelt därför att projektet innebär att medborgarna får tillgång till en lagstiftning som är lättillgänglig, överskådlig och effektiv. Lagstiftningen kommer att fortsätta att förändras och möjligheten till omarbetning kommer då att bidra till att den hålls ständigt aktuell.

Slutligen är ett effektivt interinstitutionellt samarbete mellan kommissionen, Europaparlamentet och rådet en förutsättning för att kodifieringsprojektet skall kunna genomföras på ett bra sätt. För att undvika att tidsplanen spräcks föreslår vi införandet av två samordningsmekanismer, en på genomförandenivå och en på generalsekreterarnivå. Slutligen skall informationsutbyte regelbundet äga rum i samband med uppföljningen av slutrapporten från den interinstitutionella arbetsgruppen för administrativa förberedelser inför utvidgningen.

8. Slutsatser

Om kodifieringsprojektet genomförs på det sätt som anges i detta meddelande, innebär det betydande kostnadsbesparingar. Kodifieringen av den sekundärlagstiftning som är en del av gemenskapens regelverk innebär väsentliga fördelar i fråga om överskådlighet, läsarvänlighet och enkelhet. Projektet är kompletterar de administrativa reformerna och underlättar den framtida anslutningen av nya stater till EU.

Kommissionen uppmanar därför Europaparlamentet och rådet

(1) att godkänna de åtgärder som anges i detta meddelande och motsvarande anslagsäskanden i det preliminära budgetförslaget för 2002,

och

(2) att tillsammans med kommissionen

- genomföra kodifieringen av gemenskapens regelverk enligt den tidsplan som anges i meddelandet och om nödvändigt ändra sina interna rutiner,

- bereda vägen för en mer systematisk användning av alla former av förenklad lagstiftningsteknik, däribland omarbetning, så fort kodifieringen av gemenskapens regelverk är fullbordad.

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

Politikområde(n):Administrativ reform, administrativa förberedelser inför utvidgningen

Verksamhet(er): Kodifiering av gemenskapens regelverk

Åtgärdens beteckning: Kodifiering av gemenskapens regelverk

1. BERÖRDA BUDGETPOSTER (nummer och beteckning)

Artikel A-340, artikel A-342, artikel A-343 och artikel A-700. Artikel A-270 (rådet)

2. ALLMÄNNA UPPGIFTER

2.1. Sammanlagda anslag för åtgärden (avsnitt B): miljoner euro i åtagandebemyndiganden

2.2. Tillämpningsperiod:

2002 - 2005

2.3. Flerårig total utgiftsberäkning:

2.4. Förenlighet med den ekonomiska planeringen och budgetplanen

|X| Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering

| | Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen,

| | i nödvändiga fall med stöd av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet

2.5. Påverkan på inkomsterna

|X| Inkomsterna påverkas inte (gäller tekniska aspekter på genomförandet av en åtgärd)

3. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER

>Plats för tabell>

4. RÄTTSLIG GRUND

Självständig åtgärd.

På grundval av slutsatserna från Europeiska rådet i Edinburgh slöt Europaparlamentet, rådet och kommissionen ett interinstitutionellt avtal om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter i december 1994. Det interinstitutionella avtalet om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter, som torde ingås före slutet av 2001 och träda i kraft i början av 2002, kommer att skapa förutsättningar för enklare administrativa bestämmelser om omarbetning.

5. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH SKÄL FÖR ÅTGÄRDEN

5.1. Behovet av gemenskapsåtgärder

5.1.1. Mål för åtgärden

Kommissionen beräknar att gemenskapens regelverk totalt omfattar cirka 80 000 sidor, och att 2 500 nya rättsakter tillkommer varje år. Cirka 70 000 sidor av gemenskapens regelverk skulle kunna omfattas av kodifieringen, vilket skulle minska gemenskapens regelverk med mellan 30 000 och 35 000 sidor.

Hittills har man antagit 27 kodifierade rättsakter (som ersätter 280 tidigare rättsakter) utav cirka 2 400 rättsaktsgrupper, och ytterligare 11 kodifieringar är under beredning. Mer än 40 procent av gemenskapens regelverk har konsoliderats (juridisk granskning återstår dock).

Kodifieringsprojektets kvantifierbara mål är

a) att fullborda konsolideringen av hela gemenskapens regelverk på alla gemenskapsspråk till mitten av 2003, och

b) att fullborda kodifieringen av hela gemenskapens regelverk på alla gemenskapsspråk till slutet av 2005.

5.1.2. Förhandsutvärdering

Uppgifterna om hur långt konsolideringsarbetet kommit kommer från Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer (OPOCE). Arbetsgruppen för kodifiering, som inrättades 1999, kontrollerar med jämna mellanrum arbetet. Protokollen från gruppens möten kan användas för resultatmätning.

Uppgifterna om hur långt kodifieringsarbetet kommit kommer från kodifieringsenheten vid kommissionens rättstjänst. Kodifierade rättsakter publiceras i EGT, som kan användas för resultatmätning.

En tillfällig arbetsgrupp bestående av företrädare för berörda kommissionsenheter samt rådets och Europaparlamentets avdelningar har inrättats för att utforma kodifieringsprojektet. Gruppen fann några flaskhalsar som hindrar arbetet och har föreslagit hur dessa skall åtgärdas. De största problemen är

a) generellt sett en brist på politisk vilja att prioritera arbetet,

b) inom kommissionen brist på ekonomiska resurser och personal,

c) inom Europaparlamentet administrativa rutiner som kan förbättras eller påskyndas,

d) inom rådet långa beredningstider för förslag om kodifierad lagstiftning.

De tre institutionerna fann att ett snabbt och smidigt antagande av kodifieringsförslag kräver återhållsamhet från alla berörda parter, och att ett betydande arbete måste läggas ned på att lösa problemen:

a) Den interinstitutionella arbetsgruppen för administrativa förberedelser inför utvidgningen rekommenderade att kodifieringen av gemenskapens regelverk skulle ske före nästa anslutningsomgång.

b) Genom detta meddelande och anslagsäskandena i det preliminära budgetförslaget för 2002 tar kommissionen itu med problemet med ekonomiska resurser och personal.

c) Europaparlamentets företrädare har angivit att de är beredda att verka för att ytterligare personalresurser anslås så att det interna arbetet kan skyndas på, samt öka medvetenheten om att kommissionen förslag bör beredas snabbt.

d) Rådet har angivit att det är berett att verka för att öka medvetenheten om att kommissionen förslag bör beredas snabbt.

5.1.3. Åtgärder som vidtagits som följd av en efterhandsutvärdering

- Ej tillämplig -

5.2. Planerad verksamhet och villkor för finansiering via budgeten

Allmänt mål: Det kodifieringsprojekt som föreslås i detta meddelande har till syfte att intensifiera redan pågående kodifieringsarbete med målet att skapa ett enkelt, läsarvänligt och överskådligt gemenskapens regelverk på alla gemenskapsspråk. Projektet bidrar därmed till de administrativa reformerna inom kommissionen och EU-institutionerna i allmänhet. Det underlättar de administrativa förberedelserna inför anslutningen av nya medlemsstater genom att minska det antal sidor som måste översättas till de nya medlemsstaternas språk och därefter granskas och publiceras. Det kommer att underlätta anslutningsförhandlingarna med framtida kandidatländer.

Åtgärd 1: Publikationsbyrån skall fullborda konsolideringen av gemenskapens regelverk till mitten av 2003 och därmed lägga grunden för kodifiering. För att uppnå detta mål skall pågående arbete intensifieras genom tillförsel av ekonomiska resurser och personal.

Anslag: 9 miljoner euro i 2002 års budget och 1 miljoner euro i 2003 års budget (sammanlagt 10 miljoner euro).

Åtgärd 2: Publikationsbyrån skall upprätta en databas och ett hanteringssystem för Gällande lagstiftning - kodifiering och översättning, och därmed ge en åskådlig översikt av gemenskapens gällande regelverk.

Anslag: 0,4 miljoner euro för 2001/2002.

Åtgärd 3: Utarbetande av ett kodifierat original av gemenskapens regelverk, som utgör grunden för en översättning av det kodifierade regelverket till alla gemenskapsspråk, till slutet av 2005.

Anslag: 44 manår A-tjänstemän, 4 manår B-tjänstemän och 12 manår C-tjänstemän, samtliga extraanställda, vilket kostar 4,8 miljoner euro, jämnt utspritt över budgetarna för 2002, 2003, 2004 och 2005. Årskostnaden beräknas till 1,2 miljoner euro.

Åtgärd 4: Ökade resurser till rättstjänstens juristlingvister för deras juridiska granskning av gemenskapens regelverk på nuvarande elva officiella språk.

Anslag: Juristlingvistenheten skall förstärkas genom tillfällig omflyttning av 11 LA-tjänster (årskostnad: 1,2 miljoner euro i 4 år).

Åtgärd 5: Utifrån det kodifierade originalet skall publikationsbyråns anlitade juridiska experter utarbeta den kodifierade texten på övriga tio gemenskapsspråk till hösten 2005.

Anslag: 12 miljoner euro fördelade på 2002 och 2003 års budgetar.

Åtgärd 6: Tillsyn av projektet och överlämnande av det fullständiga kodifierade regelverket till behöriga institutioner för antagande (kommissionen, rådet eller Europaparlamentet och rådet) till hösten 2005.

Anslag: 3 A-tjänstemän och 1 C-tjänsteman till en årskostnad av 432 000 euro över fyra år (1,7 miljoner euro).

Åtgärd 7: Offentliggörande av den kodifierade slutversionen av gemenskapens regelverk i slutet av 2005.

Anslag: 33 miljoner euro fördelade på åren 2003-2006. Denna kostnad skall bäras av rådet och kommissionen: den exakta fördelningen mellan de båda institutionerna beror på hur stor andel kommissionens egna rättsakter utgör. Publikationsbyrån kommer också behöva fler personer för att publicera EGT (6 externt anställda B-tjänstemän i omkring två år för totalt cirka 650 000 euro), men byrån anser att större delen av detta behov kan täckas genom omfördelning av aktuella resurser.

5.3. Genomförandebestämmelser

Det viktigaste arbetet kommer att utföras av rättstjänsten och publikationsbyrån. Övergripande projekthantering och tillsyn kommer att skötas direkt av kommissionens rättstjänst och publikationsbyrån. Översättningen av det kodifierade originalet av gemenskapens regelverk till övriga gemenskapsspråk kommer att skötas av publikationsbyråns anlitade juridiska expert (åtgärd 5). Tillfälliga behov av mer personal kommer att täckas med extraanställda under rättstjänstens ledning enligt åtgärd 3. Det saknas långsiktiga decentraliseringseffekter, eftersom projektet är klart begränsat i omfattning och tid.

5.4. Totala budgetkonsekvenser för avsnitt B (för hela programperioden)

Inga

6. EFFEKTER PÅ PERSONALRESURSER OCH ADMINISTRATIVA UTGIFTER

6.1. Personalbehov för åtgärden

>Plats för tabell>

6.2. Total budgetkonsekvens av ytterligare personalbehov

>Plats för tabell>

Beloppen avser totala utgifter för 12 månader.

6.3. Övriga administrativa utgifter till följd av åtgärden

>Plats för tabell>

Beloppen avser totala utgifter för 12 månader.

I. Totalbelopp/år (tabell 7.2 + 7.3)

II. Varaktighet

III. Åtgärdens totala kostnader (Anm: vissa åtgärder har kortare varaktighet än 4 år - se avsnitt 5 ovan - och åtgärder avseende offentliggörande måste eventuellt vara färdiga 2006) // 26,470 miljoner euro

4 år

66,700 miljoner euro

7. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING

7.1. Metod för uppföljning

Den tillsyns- och samordningsmekanism samt rapporteringssystemet i avsnitt 4.1 i meddelandet säkrar en regelbunden utvärdering av arbetet. Offentliggörandet av de kodifierade texterna i EGT är ett tillförlitligt mått på att projektet genomförs på avsett sätt och enligt tidsplanen.

7.2. Planerad form och tidsplan för utvärderingar

Arbetsgruppen för kodifiering sammanträder redan med jämna mellanrum. Arbetsgruppen för kodifiering av gemenskapens regelverk kommer att rapportera två gånger om året till den treparts styrkommitté som skall inrättas av generalsekreterarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

En preliminär utvärdering skall äga rum i mars 2003 i syfte att bedöma om hela den kodifierade versionen av gemenskapens regelverk kan offentliggöras på språken i de kandidatländer som skall ansluta sig till EU den 1 januari 2004 (om ett sådant beslut fattas).

8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

Arbetet kommer att utföras under direkt kontroll och tillsyn från kommissionens rättstjänst och publikationsbyrån. Interna finansiella bestämmelser och internrevision torde vara fullt tillräckliga för att undanröja risken för bedrägeri eller oegentligheter.