Utöver dessa åtgärder mot radikalisering på nätet fortsätter kommissionen att stödja nationella och lokala insatser för att förebygga och motverka radikalisering i praktiken. Baserat på en mängd erfarenheter och sakkunskap som samlats in genom nätverket för kunskapsspridning om radikalisering erbjuder EU riktat stöd till lokala aktörer, däribland städer, och möjlighet till utbyten mellan yrkesverksamma, forskare och beslutsfattare. Nätverket har till exempel tagit fram särskild vägledning och arrangerat workshoppar för att stödja behöriga myndigheter i behandlingen av barn från konfliktområden. För att säkerställa kontinuiteten i den verksamhet som nätverket för kunskapsspridning om radikalisering bedriver har kommissionen inlett förfarandet för ett nytt ramavtal till ett uppskattat värde av 61 miljoner euro under en period på fyra år, med början 2020.

En annan praktisk åtgärd för att identifiera desinformation är det arbete som bedrivs av gruppen för strategisk kommunikation, framför allt arbetsgruppen East Stratcom, som har drivit projektet ”EUvsDisinfo” för att övervaka, analysera och motverka Kremlvänlig desinformation. Sedan början av 2019 har den första särskilda budgeten på 3 miljoner euro gjort det möjligt att intensifiera och utöka arbetet till att omfatta övervakning och analys av Kremlvänlig desinformation på webben, i etermedier och i sociala medier till 19 språk, från engelska till serbiska och arabiska. Tack vare förbättrad övervakningskapacitet har mängden desinformationsaktiviteter som avslöjats mer än fördubblats, till omkring 2 000 fall av desinformation hittills under 2019 jämfört med 765 fall under samma period 2018. Arbetsgruppen East Stratcom har spelat en avgörande roll i övervakningen och avslöjandet av Kremlvänlig desinformation riktad mot Europaparlamentsvalet 2019. Parallellt med forskningen genomfördes en kampanj för att öka medvetenheten om försök till valmanipulation runt om i världen. Kampanjen, som genomfördes i nära samarbete med Europaparlamentet och kommissionen, resulterade i mer än 20 intervjuer i medier och involverade mer än 300 journalister.

Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att snarast möjligt vidta de åtgärder som krävs för att fullt ut införliva följande direktiv i den nationella lagstiftningen och anmäla dem till kommissionen:

·EU-direktivet om passageraruppgifter – en medlemsstat måste ännu anmäla införlivande i den nationella lagstiftningen och en medlemsstat måste ännu komplettera anmälan av införlivande. ·Direktivet om bekämpande av terrorism – två medlemsstater måste ännu anmäla införlivande i den nationella lagstiftningen och en medlemsstat måste ännu komplettera anmälan av införlivande. ·Direktivet om kontroll av förvärv och innehav av vapen – åtta medlemsstater måste ännu anmäla införlivande i den nationella lagstiftningen och sju medlemsstater måste ännu komplettera anmälan av införlivande. ·Dataskyddsdirektivet för brottsbekämpning – en medlemsstat måste ännu anmäla införlivande i den nationella lagstiftningen och två medlemsstater måste ännu komplettera anmälan av införlivande. ·Det fjärde penningtvättsdirektivet – 21 medlemsstater måste ännu komplettera anmälan av införlivande. ·Direktivet om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn – överträdelseförfaranden om felaktigt införlivande har inletts mot 23 medlemsstater. ·Direktivet om angrepp mot informationssystem – överträdelseförfaranden om felaktigt införlivande har inletts mot fyra medlemsstater.

2. Beredskap och skydd

En viktig aspekt av arbetet för en effektiv och verklig säkerhetsunion är att bygga upp motståndskraften mot säkerhetshot. Kommissionen stöder medlemsstaterna och lokala myndigheter i att förbättra skyddet av offentliga platser genom att genomföra handlingsplanen från oktober 2017 och partnerskapet för säkerhet på offentliga platser från januari 2019 inom ramen för EU-agendan för städer. Detta arbete rör de städer som kontaktat kommissionen och bett om stöd för att hantera de utmaningar de ställts inför när det gäller skyddet av offentliga platser.

Utbyte av bästa praxis mellan lokala myndigheter och med privata aktörer är mycket viktigt för att stärka säkerheten på offentliga platser. Detta stod i centrum under den europeiska säkerhetsveckan i Nice i Frankrike, som ägde rum den 14–18 oktober 2019 och arrangerades av det EU-finansierade projektet för skyddet av städer i samverkan mot terrorism genom att trygga säkerheten på offentliga platser (Protect Allied Cities against Terrorism in Securing Urban Areas). Arrangemanget samlade 500 deltagare från städer i hela Europa, nationella myndigheter och forskningsinstitut och lyfte fram vikten av nära samarbete mellan alla berörda parter, offentliga som privata, och betydelsen av ny teknik för att förbättra skyddet av städer. Skyddet av offentliga platser togs också upp under den europeiska veckan för regioner och städer i Bryssel den 7–10 oktober 2019 genom en workshop för EU:s partnerskap för säkerhet på offentliga platser om EU-agendan för städer. Workshoppen fokuserade på lokala myndigheters roll på det säkerhetspolitiska området, EU:s lagstiftning och finansiering för att möta säkerhetsutmaningar på offentliga platser i städer och centrala teman som innovation genom smarta lösningar och smart teknik, bland annat begreppet inbyggd säkerhet, säkerhet genom förebyggande och säkerhet genom social inkludering. Kommissionen bidrar också till att främja städernas innovation på dessa områden genom sin senaste ansökningsomgång inom ramen för Innovativa åtgärder i städerna, vars resultat offentliggjordes i augusti 2019. Bland de projekt som valts ut finns tre städer (Pireus i Grekland, Tammerfors i Finland och Turin i Italien) som kommer att testa nya lösningar på säkerhetsfrågor i städer.

För att förbättra skyddet av gudstjänstlokaler och undersöka behovet hos olika religiösa grupper arrangerade kommissionen den 7 oktober 2019 ett möte med företrädare för judiska, muslimska, kristna och buddistiska grupper. Mötet, som ingick i genomförandet av handlingsplanen från oktober 2017 till stöd för skyddet av offentliga platser, visade att medvetenheten och beredskapen varierar betydligt mellan olika religiösa grupper och betonade vikten av ett fortsatt utbyte av bästa praxis. Mötet visade också att det går att införa grundläggande säkerhetsåtgärder och öka säkerhetsmedvetenhet samtidigt som gudstjänstlokalernas öppenhet och tillgänglighet bibehålls. Kommissionen kommer att sammanställa information om bästa praxis och ökad medvetenhet på sin elektroniska expertplattform och informera medlemsstaternas säkerhetsmyndigheter i frågan via det offentlig-privata forumet om skydd av offentliga platser.

Ett område som måste uppmärksammas ytterligare är det ökande säkerhetshotet mot kritisk infrastruktur från drönare. För att komplettera den senaste EU-lagstiftningen om säker drift av drönare i luftrum som används för bemannad luftfart utan att möjligheterna till ändamålsenlig användning av drönare undergrävs, hjälper kommissionen medlemsstaterna att följa utvecklingen av drönaranvändning för illvilliga syften genom att finansiera relevant forskning och underlätta tester av motåtgärder. Utbyte av erfarenheter och bästa praxis är avgörande, vilket framgick av den internationella högnivåkonferensen om bemötande av hoten från obemannade luftfartygssystem som hölls i Bryssel den 17 oktober 2019. Vid konferensen, som arrangerades av kommissionen, samlades 250 deltagare från medlemsstaterna, internationella organisationer, tredjelandspartner, industrin, den akademiska världen och det civila samhället för att diskutera de säkerhetsutmaningar som drönare medför och hur dessa kan bemötas. Mötet visade på behovet av regelbundna riskbedömningar i samband med drönare och av nära samarbete mellan luftfartsmyndigheter och brottsbekämpande myndigheter för att vidareutveckla den europeiska lagstiftningen om säker drift av drönare. Det behövs även en samordnad europeisk strategi för ytterligare tester av motåtgärder mot drönare. Deltagarna var också överens om att en nära samverkan mellan myndigheter och industrin är avgörande för en säker och tillförlitlig drift av drönare som försvårar användning för illvilliga syften.

3. Yttre dimension

Eftersom säkerhetshoten mot unionen inte är begränsade till EU:s territorium utan utgör globala hot är samarbetet med partnerländer, organisationer och berörda aktörer avgörande för att skapa en effektiv och verklig säkerhetsunion.

Informationsutbyte spelar en central roll i detta samarbete. Tillsammans med denna rapport har kommissionen antagit en rekommendation till rådet om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett avtal mellan EU och Nya Zeeland om utbyte av personuppgifter för att bekämpa grov brottslighet och terrorism mellan Europol och behöriga myndigheter på Nya Zeeland. Ett sådant avtal kommer att ytterligare stärka Europols kapacitet att samarbeta med Nya Zeeland för att förhindra och bekämpa brottslighet som omfattas av Europols mål. Även om samarbetsavtalet från april 2019 mellan Europol och polisen i Nya Zeeland ger en ram för ett strukturerat strategiskt samarbete skapar det ingen rättslig grund för utbyte av personuppgifter. Utbyte av personuppgifter med fullt beaktande av EU:s lagstiftning och grundläggande rättigheter är en grundförutsättning för ett effektivt operationellt polissamarbete. Kommissionen har tidigare identifierat åtta prioriterade länder i Mellanöstern och Nordafrika på grundval av terroristhot, migrationsrelaterade utmaningar och Europols operativa behov med vilka förhandlingar behöver inledas. Mot bakgrund av de operativa behoven hos brottsbekämpande myndigheter runtom i EU och de potentiella fördelarna med närmare samarbete på detta område, vilket uppföljningen av attacken i Christchurch i mars 2019 också visade, ser kommissionen det som nödvändigt att Nya Zeeland betraktas som ett prioriterat land att inleda förhandlingar med inom en snar framtid.

En annan hörnsten i unionens säkerhetssamarbete med tredjelandspartner är överföring av passageraruppgifter. Den 27 september 2019 antog kommissionen en rekommendation till rådet om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett avtal mellan EU och Japan om överföring av passageraruppgifter för att förhindra och bekämpa terrorism och grov gränsöverskridande brottslighet med fullt beaktande av dataskyddsgarantier och grundläggande rättigheter. Rekommendationen granskas på arbetsgruppsnivå i rådet, och kommissionen uppmanar rådet att snabbt anta ett mandat för förhandlingar med Japan. Att få en överenskommelse på plats före de olympiska spelen 2020 skulle innebära en verklig säkerhetsvinst.

På global nivå stöder kommissionen det arbete som Internationella civila luftfartsorganisationen bedriver för att etablera en standard för behandling av passageraruppgifter. Detta är ett svar på FN:s säkerhetsråds resolution 2396 som uppmanar alla FN:s medlemsstater att utveckla kapaciteten att samla in, bearbeta och analysera passageraruppgifter. Den 13 september 2019 lade kommissionen fram ett förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Internationella civila luftfartsorganisationen vad gäller standarder och rekommenderade förfaranden för registrering av passageraruppgifter. Förslaget granskas på arbetsgruppsnivå i rådet och kommissionen uppmanar rådet att snabbt anta rådets beslut. Unionens och medlemsstaternas ståndpunkt angavs också i ett informationsdokument om standarder och principer för insamling, användning, bearbetning och skydd av passageraruppgifter som lades fram vid det 40:e sammanträdet i Internationella civila luftfartsorganisationen.

Vad gäller arbetet med att ta fram ett nytt avtal om passageraruppgifter med Kanada strävar kommissionen efter att snabbt slutföra avtalet. Samtidigt inleddes den kombinerade gemensamma översynen och gemensamma utvärderingen av avtalet om passageraruppgifter med Australien och den gemensamma utvärderingen av avtalet om passageraruppgifter med Förenta staterna under den gångna sommaren genom besök i Canberra och Washington i augusti respektive september 2019. Kommissionen informerade Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor under ett slutet sammanträde den 14 oktober 2019 om läget i arbetet med Japan, Australien och Kanada om passageraruppgifter.

Framsteg har också gjorts i samarbetet med EU:s partner på västra Balkan genom genomförandet av den gemensamma handlingsplanen om terrorismbekämpning för västra Balkan. Den 9 oktober undertecknade kommissionen två icke-bindande bilaterala överenskommelser om terrorismbekämpning med Albanien och Nordmakedonien. I dessa överenskommelser fastställs specialanpassade prioriterade åtgärder som ska vidtas av myndigheterna i varje partnerland. Åtgärderna omfattar de fem målen för den gemensamma handlingsplanen och anger vilket stöd kommissionen planerar att tillhandahålla. Liknande överenskommelser med övriga partner på västra Balkan ska enligt planerna undertecknas under de kommande veckorna. Den 7 oktober 2019 undertecknade kommissionen även ett avtal med Montenegro om ett gränsförvaltningssamarbete mellan Montenegro och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex). Avtalet ger byrån möjlighet att bistå Montenegro i gränsförvaltningen för att försöka komma till rätta med irreguljär migration och gränsöverskridande brottslighet och därmed förbättra säkerheten vid EU:s yttre gräns.

För att stärka samarbetet med partnerländer när det gäller att ta itu med gemensamma säkerhetshot uppmanar kommissionen rådet att

·anta bemyndigandet att inleda förhandlingar om ett avtal mellan EU och Nya Zeeland om utbyte av personuppgifter för att bekämpa grov brottslighet och terrorism, ·anta bemyndigandet att inleda förhandlingar om ett avtal mellan EU och Japan om överföring av passageraruppgifter, ·anta förslaget till rådets beslut om den ståndpunkt som ska intas på EU:s vägnar i Internationella civila luftfartsorganisationen vad gäller standarder och rekommenderade förfaranden för registrering av passageraruppgifter.

VI. SLUTSATS

I denna rapport redovisas en mängd olika åtgärder som EU har vidtagit för att hantera gemensamma hot i Europa och stärka vår kollektiva säkerhet. De framsteg som gjorts i riktning mot en effektiv och verklig säkerhetsunion har styrts av en gemensam insikt om att det bästa sättet att lösa dagens säkerhetsutmaningar är genom att arbeta tillsammans och med tredjeländer, och är resultatet av ett nära samarbete mellan flera olika aktörer för att skapa förtroende, dela resurser och bemöta hot gemensamt: på alla offentliga nivåer, från städer och andra lokala aktörer, regioner och nationella myndigheter, till den europeiska nivån med Europaparlamentet och rådet; med deltagande från offentliga myndigheter, EU:s byråer, privata aktörer och det civila samhället; och med hjälp av sakkunskap, verktyg och resurser från alla politikområden, såsom transportpolitiken, den digitala inre marknaden och sammanhållningspolitiken. På detta sätt integreras arbetet inom säkerhetsunionen med skyddet av grundläggande rättigheter och garanteras och främjas våra gemensamma värderingar.

Arbetet för en effektiv och verklig säkerhetsunion måste fortsätta. Överenskommelser behöver snabbt nås för en rad pågående initiativ, i synnerhet 1) lagstiftningsförslaget om att avlägsna terrorisminnehåll på nätet, 2) lagstiftningsförslaget om att förbättra brottsbekämpande myndigheters tillgång till elektroniska bevis, 3) lagstiftningsförslaget om att inrätta ett europeiskt kompetenscentrum för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning och ett nätverk av nationella samordningscentrum, och 4) de ännu ej antagna lagstiftningsförslagen om starkare och smartare informationssystem för säkerhet, gränsförvaltning och migrationshantering. Alla medlemsstater måste snabbt och till fullo genomföra EU:s lagstiftning för att överenskomna åtgärder och instrument ska kunna förvandlas till praktisk verklighet och medlemsstaterna dra full nytta av dem för sin säkerhet. Det är särskilt viktigt att alla medlemsstater genomför den nyligen antagna lagstiftningen om interoperabilitet mellan EU:s informationssystem för säkerhet, gränsförvaltning och migrationshantering för att det ambitiösa målet om att uppnå full interoperabilitet senast 2020 ska kunna uppnås. Slutligen måste Europa förbli vaksamt på andra framväxande och förändrade hot och arbeta tillsammans för att öka säkerheten för alla medborgare.