ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN Åtföljer dokumentet Förslag till rådets förordning om det gemensamma företaget ECSEL /* SWD/2013/0256 final */





ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN Åtföljer dokumentet Förslag till rådets förordning om det gemensamma företaget ECSEL Inledning I det här dokumentet beskrivs konsekvensbedömningen av ett gemensamt teknikinitiativ för elektroniska komponenter och system i form av ett gemensamt företag på grundval av artikel 187 i EUF-fördraget. Det är förenligt med EU:s ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020. Två gemensamma företag, Eniac och Artemis, inrättades under det sjunde ramprogrammet inom områdena för nanoelektronik och inbyggda datorsystem. Syftet var att öka och utnyttja de privata och offentliga investeringarna i forskning och innovation inom två kompletterande områden av stor betydelse för den europeiska industrin. Detta initiativ utgår från erfarenheterna av Eniac och Artemis och bygger på en förenklad, enhetlig struktur, riktade åtgärder för att stärka synergieffekterna mellan områdena för elektroniska komponenter och inbyggda system samt en avsevärd förenkling av genomförandebestämmelserna. Initiativet är en central del i EU:s strategi för elektroniska komponenter och system i Europa. Det förfarande som använts är förenligt med kommissionens riktlinjer för konsekvensbedömningar i förväg. 1. PROBLEMFORMULERING 1.1 Bakgrund Elektroniska komponenter och inbyggda system är inte bara en storindustri med en global omsättning på mer än 1 000 miljarder euro, utan ligger också till grund för större delen av produktivitetsökningarna i ekonomin som helhet och spelar en avgörande roll för att hantera samhällsmässiga problem. EU står inför två stora utmaningar när det gäller elektroniska komponenter och system. Den ena handlar om att kontrollera de viktigaste delarna i värdekedjan (dvs. design, tillverkning och integrering i slutprodukter), vilket är avgörande för att skapa hållbar värdeutveckling inom elektroniksektorn i EU och därmed stärka konkurrenskraften inom många andra europeiska industrisektorer. Den andra utmaningen är att överbrygga de stora klyftorna i EU:s innovationskedjor och översätta spetskompetens inom forskningen till kommersiella framgångar. Samtidigt står EU inför en intensiv global konkurrens, minskande marknadsandelar för den europeiska industrin, höga kostnader för FoU och innovation och en snabb teknikutveckling. · Det täta sambandet mellan den elektroniska komponentindustrin och övrig industri är oerhört viktigt för EU. Om den elektroniska tillverkningsindustrin försvagas kommer detta sannolikt att leda till att resten av värdekedjan gradvis försvinner. Detta påverkar inte bara industrin i sig utan även jobben och tillväxten i en stor del av vår ekonomi. · Utsikterna för de europeiska företagen för inbyggda datorsystem är bättre, även om det finns svårigheter även här. De grundläggande IKT-plattformarna på såväl tillämpnings- som innehållsnivå domineras främst av utländska aktörer och inbyggda system ingår allt oftare i nät och är webbaserade, vilket leder till nya affärsmöjligheter men även till nya aktörer och hot från industrier utanför EU som dominerar webben i dag. · Den totala marknaden för elektroniska komponenter och system har vuxit med mer än 6 % om året under de senaste tio åren och väntas växa lika mycket det kommande decenniet. Tillväxten i sektorn drivs av innovationer, där minst 15 % av omsättningen satsas på FoU. De ökande FoU-kostnaderna och deras viktiga spridningseffekt för ekonomin innebär att offentlig-privata partnerskap är ett måste. · Det är nödvändigt att kunna hantera den ökande komplexiteten i teknik och produkter för att konkurrera, vilket kräver investeringar på flera miljarder euro i både FoU och innovation och produktions- och konstruktionsanläggningar. De europeiska investeringarna har hittills varit för små och politiken har varit alltför splittrad. Detta har lett till att de europeiska aktörernas andel av den globala halvledarmarknaden har minskat och i dagsläget är mindre än 10 %. Medlemsstaterna har sina egna prioriteringar för att främja sin industri, men de stödnivåer som krävs för den här industrin går utöver deras enskilda kapacitet. 1.2 Problem för genomförandet Vid de båda halvtidsutvärderingarna av Eniac och Artemis framkom problem som måste lösas när det nya gemensamma företaget utformas för att göra det starkare och mer relevant, öka måluppfyllelsen, effektiviteten och kvaliteten i forskningen. En integrerad europeisk strategi för elektroniska komponenter och system I den andra halvtidsutvärderingen rekommenderades att gemensamma teknikföretag skulle ha en övergripande europeisk forskningsstrategi. Med en sådan strategi skulle man kunna undvika dubbelarbete, göra det möjligt att utveckla ett hållbart industriellt ekosystem för elektroniska komponenter och system och ge de europeiska aktörerna effektiva möjligheter att hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen, få tillgång till avancerade komponenter och befästa sitt ledarskap inom elektroniska system för viktiga ekonomiska sektorer. Skapa en rättslig grund för effektivare tillämpning I båda halvtidsutvärderingarna rekommenderas att det kommande gemensamma teknikföretaget skulle bygga på en rättslig grund som är bättre anpassad efter de särskilda förutsättningarna för offentlig-privata partnerskap, med mindre byråkrati och större flexibilitet. Bättre styrning och strategisk planering I båda halvtidsutvärderingarna konstateras att styrelsen ägnar alltför mycket tid åt att övervaka verksamheten och för lite åt att diskutera strategiska frågor. Byråkratin bör minskas för att det ska blir mer attraktivt att delta för industriföreträdare på hög nivå. Stärkt engagemang och bättre anpassning till medlemsstaternas prioriteringar I båda halvtidsutvärderingarna rekommenderades att medlemsstaterna skulle införa ett flerårigt finansieringssystem. Då skulle det gå att utforma en strategisk agenda och ge aktörerna en möjlighet att planera för framtiden. Denna framförhållning är nödvändig med tanke på investeringarnas storlek och behovet av uthållig forskning under en längre tidsperiod. Harmonisering av villkoren för deltagande I halvtidsutvärderingarna framhölls behovet av harmonisering mellan de nationella förfarandena och kriterierna hos de deltagande medlemsstaterna. Medlemsstaternas bestämmelser om deltagande, storlek på finansiering och förfaranden bör harmoniseras och synkroniseras så mycket som möjligt. Effektiviserad verksamhet, inbegripet bättre övervakning och utvärdering Båda halvtidsutvärderingarna innehöll olika rekommendationer för att effektivisera verksamheten och förbättra övervakningen och utvärderingen. Framför allt rekommenderas en översyn av utvärderings- och urvalsprocessen för att skapa bättre överensstämmelse mellan projektportföljen och den övergripande strategin. 2. Subsidiaritetsanalys Detta europeiska initiativ föreslås inom ramen för genomförandet av Horisont 2020: Gemensamma företag som inrättats inom ramen för FP7 enligt artikel 187 i fördraget, som kan beviljas ytterligare stöd under ovanstående villkor är: Initiativet för innovativa läkemedel (IMI), Clean Sky, Single European Sky ATM Research (Sesar), Bränsleceller och vätgas (FCH), Inbyggda datasystem (Artemis) och Nanoelektronik (Eniac). De två sistnämnda kan kombineras till ett initiativ. Det är uppenbart att ingen enskild medlemsstat har alla de företag som krävs för att hantera hela kedjan för en tillämpningsindustri som är beroende av elektroniska komponenter och system. Eftersom initiativet bygger på samverkan går det att bilda konsortier med partner från hela EU för att få ut så mycket som möjligt av det europeiska ekosystemet och minska fragmenteringen. De nuvarande gemensamma företagen Artemis och Eniac gav en viktig möjlighet till samarbete över hela EU, nå en kritisk massa och utnyttja investeringar. I de båda halvtidsutvärderingarna rekommenderades starkt att ett liknande initiativ skulle genomföras under Horisont 2020. 3. Syfte EU måste fortsätta att ligga i framkant av den tekniska utvecklingen och skynda på övergången till kommersiell användning för att bevara sin konkurrenskraft. Det föreslagna initiativet utgör den centrala pelaren för EU:s industriella strategi för elektronik, som ska vända den nuvarande trenden med krympande marknadsandelar för den europeiska produktionen, skapa ytterligare 250 000 arbetstillfällen inom sektorn under de närmaste sju åren och locka till sig mer än 100 miljarder euro i nya privata investeringar i innovation och produktion inom området[1]. Initiativet har följande mål: · Bidra till utvecklingen av en stark och globalt konkurrenskraftig industri för elektroniska komponenter och system i EU. · Säkra tillgången till elektroniska komponenter och system för viktiga marknader och för att hantera samhällsmässiga problem, så att EU kan behålla sitt ledarskap i teknikutvecklingen, överbrygga klyftan mellan forskning och användning, stärka innovationsförmågan och skapa ekonomisk tillväxt och öka sysselsättningen i EU. · Anpassa strategier tillsammans med medlemsstaterna för att locka privata investeringar och bidra till sunda offentliga finanser genom att undvika onödigt dubbelarbete och fragmentering av insatserna samt underlätta deltagandet för aktörer inom forskning och innovation. · Upprätthålla och öka kapaciteten för tillverkning av halvledare och smarta system i Europa, inklusive ledarskap inom tillverkning av utrustning och materialbehandling. · Säkerställa en ledande ställning inom design och systemteknik, inklusive inbyggd teknik. · Ge alla intressenter tillgång till en infrastruktur i världsklass för design och tillverkning av elektroniska komponenter och inbyggda smarta system. · Bygga ett dynamiskt ekosystem som omfattar små och medelstora företag, stärka befintliga kluster och främja bildandet av nya kluster inom nya lovande områden. Syftet med initiativet är alltså att i) få till stånd en kritisk massa av offentliga och privata investeringar på EU-nivå, ii) överbrygga klyftan i den s.k. dödens dal mellan forskning och marknad genom att underlätta tvärvetenskaplig forskning och teknikutveckling längs hela innovationskedjan, från teknisk mognadsgrad 2–8, inbegripet pilotlinjer och storskaliga tillämpningsförsök, och iii) samla alla aktörer i värde- och innovationskedjorna, inbegripet användare och små och medelstora företag, för att tackla komplexiteten i design och tillverkning av elektroniska komponenter och system. 4. Alternativ Vi har bedömt fem alternativ för att införa det gemensamma teknikinitiativet om elektroniska komponenter och system: · a) Fortsätta med de befintliga initiativen Eniac och Artemis genom att förnya och anpassa deras uppdrag efter de nya förutsättningarna under Horisont 2020. · b) Genomföra de planerade aktiviteterna utan ett särskilt offentligt-privat partnerskap med hjälp av de standardförfaranden som gäller för samverkansprojekt under Horisont 2020. · Lansera ett nytt samlat offentligt-privat partnerskap som ersätter Eniac och Artemis, och som skulle kunna utformas som · c) ett offentligt-privat partnerskap genom avtal (utan en särskild juridisk enhet), · d) ett institutionellt offentligt-privat partnerskap mellan två parter (en särskild juridisk enhet utan medlemsstaternas deltagande), · e) ett institutionellt offentligt-privat partnerskap mellan tre parter (en särskild juridisk enhet med medlemsstaternas deltagande). Två alternativ har valts bort: ”Inga åtgärder alls” (dvs. upphöra med allt offentligt stöd på EU‑nivå inom området) och ”förtida avveckling av befintliga gemensamma teknikinitiativ” (dvs. avsluta de gemensamma företagen Artemis och Eniac innan de normalt skulle avslutas 2017). 5. Konsekvensbedömning De ekonomiska konsekvenserna omfattar följande: · Aspekter på konkurrenskraft, handel och investeringar – vilken hävstångseffekt initiativet får på offentliga och privata medel, investeringars storlek och kritisk massa, samarbetsmöjligheter och överbryggande av klyftan mellan teknikutveckling och marknad. · Forskning och innovation – synergieffekter med industriella och nationella prioriteringar, i vilken omfattning initiativet kommer att bidra till spetskompetens, underlätta utvecklingen mot ett europeiskt forskningsområde. · Intressenter – industri – teknikleverantörer och teknikanvändare, inbegripet små och medelstora företag, forsknings- och teknikorganisationer och universitet, EU, medlemsstater och regioner, samt de invånare/konsumenter som ska dra fördel av initiativet. De samhällsmässiga konsekvenserna omfattar följande: · Sysselsättning – hör ihop med de ekonomiska konsekvenserna. De industrisektorer som initiativet riktar sig till är stora direkta arbetsgivare för högt kvalificerad teknisk personal. · Potential för att hantera samhällsmässiga problem inom områden som berör EU:s invånare (t.ex. transport, hälso- och sjukvård, energi) – utveckling och användning av elektroniska komponenter och system är avgörande för dessa drivkrafter i samhället. Miljökonsekvenserna handlar främst om minskad energiförbrukning. Ett bidrag från EU på cirka 1,2 miljarder euro skulle kunna ligga till grund för ett övergripande investeringsprogram på cirka 8 miljarder euro fram till 2020. Detta skulle utgöra en betydande del av de övergripande investeringar som industrin har förutsett. De administrativa kostnaderna för EU skulle vara omkring 2 % av unionens bidrag till verksamheten. 6. Jämförelse av alternativen Tre inbördes sammanhängande nivåer för att jämföra alternativen presenteras: Den första nivån gäller de fem alternativens relativa fördelar jämfört med utgångsläget a i fråga om måluppfyllelse, effektivitet och samstämmighet. || Syfte || Alternativ b) || Alternativ c) || Alternativ d) || Alternativ e) Måluppfyllelse || 1.1 Stärka konkurrenskraften || - || + || + || + 1.2 Omfatta innovations- och värdekedjan || - || + || + || + 1.3 Lösa samhällsmässiga problem och skapa nya marknader || - || - || = || + 3.1 Upprätthålla och öka tillverkningen inom EU || - || - || - || + 3.2 Ledarskap inom utrustning och material || - || - || - || = 4.1 Tillgång till elektroniska komponenter || - || - || = || + 4.2 Ledarskap inom systemteknik || - || = || + || + Effektivitet || 2.1 Organisera och genomföra tvärvetenskaplig forskning av högsta kvalitet || = || = || + || + 2.3 Samla och dela resurser || - || - || - || + 5.2 Effektivt genomförande av programmet || + || = || + || + 5.3 Synergieffekter för att utnyttja resultat och främja tillväxt för små och medelstora företag || - || - || + || + 5.4 Underlätta deltagandet i projekt med en stark europeisk dimension || + || + || + || = 5.6 Samarbete och samordning mellan intressenter || - || = || + || + Samstämmighet || 2.2 Anpassa strategier || - || = || = || + 3.3 Stödja hög teknisk mognadsgrad || - || - || - || + 5.1 Upprätta strategisk forsknings- och innovationsagenda || - || = || + || + 5.5 Tillgång till infrastruktur för design och tillverkning || - || = || + || + 5.7 Upprätthålla människors kompetens || = || = || = || = Den andra nivån handlar om de kriterier för att identifiera offentlig-privata partnerskap som anges i förslaget till Horisont 2020: · Alternativen a och e ger störst mervärde av insatser på EU-nivå (störst samstämmighet). · Alternativ e ger störst inverkan på industrins konkurrenskraft, hållbar tillväxt och socioekonomiska frågor (bäst måluppfyllelse). · Alternativen a och e får störst långsiktigt engagemang hos alla partner för en gemensam vision och tydligt fastställda mål (bäst måluppfyllelse och samstämmighet). · Alternativ e är bäst i fråga om mängden resurser och förmågan att dra fördel av ytterligare investeringar i forskning och innovation (effektivast). · Alternativen c, d och e gör det möjligt att tydligt definiera roller för varje partner (effektivast och störst samstämmighet). Den tredje nivån gäller alternativen i fråga om de förbättringar som identifierats i halvtidsutvärderingarna. || Alternativ b) || Alternativ c) || Alternativ d) || Alternativ e) En integrerad europeisk strategi || - || - || + || + Möjliggöra effektivare genomförande || - || = || = || + Bättre styrning och strategisk planering || - || - || + || + Stärkt engagemang och bättre anpassning till medlemsstaternas prioriteringar || - || - || - || = Harmonisering av villkoren för deltagande || = || + || + || = Effektiviserad verksamhet, inbegripet bättre övervakning och utvärdering || = || = || + || + Det rekommenderade alternativet för att uppnå en kritisk massa och få hög avkastning på investeringarna är alltså e: Införa ett institutionellt offentligt-privat partnerskap mellan tre parter, dvs. ett partnerskap som baseras på en färdplan för FoU och innovation med en räckvidd från komponenter till system, sammanslagning av resurser för att stödja ett stort antal storskaliga insatser för att överbrygga ”dödens dal” och anpassning av strategier och finansiering (på regional och nationell nivå och på EU‑nivå). Alternativ e ska genomföras genom att det inrättas en ny juridisk enhet enligt artikel 187 i EUF-fördraget. Enheten ska bildas i form av ett organ för ett offentligt‑privat partnerskap enligt den mall för finansiella bestämmelser för offentligt‑privata partnerskapsorgan som avses i artikel 209 i de finansiella bestämmelserna, som ska ansvara för den indirekta förvaltningen enligt artikel 58.1 c iv. Organet ska ta över samtliga rättigheter och skyldigheter för de nuvarande gemensamma företagen Artemis och Eniac. 7 Utvärdering och övervakning Utvärdering och övervakning kommer att ske på tre nivåer. På initiativnivå kommer kommissionen att göra en halvtidsutvärdering och en slutlig utvärdering av det gemensamma företaget med stöd av oberoende experter. I dessa utvärderingar kommer man att titta på utvecklingen i fråga om de strategiska målen, måluppfyllelsen/effektiviteten i genomförandet och de privata medlemmarnas engagemang i projekten och därutöver. Kommissionen kommer att underrätta rådet och Europaparlamentet om sina slutsatser. På projektnivå kommer det att införas en mekanism för att mäta framstegen och kvaliteten i varje projekt. Dessutom kommer användning och spridning av resultat att övervakas under och efter projektets livstid enligt panelens rekommendationer i den andra halvtidsutvärderingen. Framstegen mot de mål för det gemensamma teknikinitiativet som beskrivs ovan kommer att övervakas årligen i förhållande till nyckelutförandeindikatorer enligt vad som anges i konsekvensbedömningen. Det gemensamma företagets räkenskaper ska granskas varje år av ett oberoende granskningsorgan. Det gemensamma företagets operativa kapacitet kommer också att bedömas årligen utifrån en rapport från den verkställande direktören, i förhållande till ungefär sju nyckelutförandeindikatorer som anges i konsekvensbedömningen. Dessutom kommer kvaliteten att övervakas i andra viktiga aspekter, som · öppenhet och insyn i förfaranden, · samordning mellan det gemensamma teknikinitiativet och andra EU-initiativ och nationella och regionala åtgärder, · undvikande av intressekonflikter, · finansiell revision, · övervakning av god styrning. [1] Enligt industrin inför det föreslagna partnerskapet.