MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN - Ett europeiskt initiativ för tillväxt: Investeringar i nätverk och kunskap för tillväxt och sysselsättning - Delrapport till Europeiska rådet

INNEHÅLL

1. Inledning

2. Europeiska initiativet för tillväxt - räckvidd, omfattning och effekt

2.1 Varför inrikta sig på nätverk och kunskap?

2.2 Nuvarande investeringsnivåer och omfattningen av ytterligare planerade investeringar

3. Att arbeta framåt med Initiativet för tillväxt: utvecklingen sedan juli 2003

3.1 Utvecklingen av politiska åtgärder sedan juli 2003

3.2 Mobilisering av finansiella resurser

4. Rekommendationer till Europeiska rådet

BILAGA 1: En vägledande tidsplan för kunskap och nätverk

BILAGA 2: Sammanfattning av åtgärder/Angivande av relevanta EU- resurser 19

1. Inledning

I Thessaloniki godkände Europeiska rådet "kommissionens avsikt att i samarbete med Europeiska investeringsbanken inleda ett initiativ för att stödja tillväxt och integration genom ökning av de samlade investeringarna och den privata sektorns deltagande i transeuropeiska nät och viktiga forsknings- och utvecklingsprojekt". Det uppmanade det italienska ordförandeskapet att driva arbetet vidare.

Detta gjorde Europeiska rådet mot bakgrund av en avstannande tillväxt, försvagat förtroende hos företag och konsumenter, låg investeringsnivå och tecken på en cyklisk ökning av arbetslösheten.

Unionen fortsätter att balansera på gränsen till tillväxt men något mer behövs. Lissabonstrategin visar vilken väg Europa måste följa för att hitta tillbaka till en stark hållbar tillväxt och större sammanhållning. De strukturreformer som anges i strategin måste genomföras i sin helhet med övertygelse, uppfinningsrikedom och politisk beslutsamhet, om tillväxten skall kunna komma igång på nytt på en hållbar grundval.

Med sitt förslag till ett initiativ för tillväxt betonar och främjar kommissionen vissa huvudmål i Lissabonstrategin och uppmanar andra EU-institutioner och medlemsstater att arbeta för att det skall bära frukt. Kommissionen och medlemsstaternas regeringar måste i den ekonomiska situation som just nu råder ge en stark signal om ekonomisk styrning så att förtroendet ökar för unionens ekonomiska potential och den ekonomiska tillväxten stärks. Med hjälp av detta initiativ kan de också ge mer styrhjälp till Lissabonstrategin genom att ta sig an de luckor som fortfarande finns i Europas fysiska och kunskapsmässiga infrastruktur, söka efter sätt att specialinrikta insatser när det gäller investeringar och förbättra lagstiftningen och det offentliga stödet så att företag uppmuntras att innovera och investera.

Kommissionen drog upp huvudlinjerna för detta initiativ för tillväxt tidigt i juli [1]. Kommissionen tar i sitt förslag upp såväl finansiella, rättsliga som andra hinder som alldeles för ofta bromsar och försenar investeringar, särskilt privata investeringar i transeuropeiska nätverk (TEN) och inom forskning, utveckling och innovation.

[1] Ett initiativ för tillväxt: investeringar i transeuropeiska nätverk och stora FoU-projekt, SEK(2003) 813, 9 juli 2003

Kommissionen föreslår att privata investeringar inom områdena nätverk och kunskap skall ökas genom att gemenskapslagstiftningen förbättras och medlemsstaterna uppmanas att fullfölja uppmaningen i de nya allmänna ekonomiska politiska riktlinjerna 2003 [2] att fortsätta att omfördela sina offentliga utgifter utan att den övergripande offentliga budgeten ökar, och på bästa sätt använda befintliga gemenskapsanslag till stöd för ett gemensamt program för särskilda tillväxt- och sysselsättningsfrämjande investeringar i fysiskt kapital, humankapital och kunskap.

[2] KOM(2003) 170 slutlig av den 24 juli 2003

Medlemsstaterna delar kommissionens inställning till de frågor som ligger till grund för initiativet och har sedan Thessaloniki börjat förbereda konkreta förslag till åtgärder. Italien lade fram sina idéer före sommaren, vilka främst inriktade sig på förstärkta transportförbindelser. Frankrike och Tyskland bekräftade i september gemensamt sin fortsatta strävan att fullfölja arbetet med Lissabonreformerna och angav tio investeringsprojekt, grupperade runt telekommunikationer och bredbandsnätverk, forskning och utveckling, transportförbindelser och miljöutveckling.

Den utmaning som ligger framför oss är att ge unionen de bästa förutsättningarna för att bygga sin framtid. EU:s initiativ för tillväxt är ett partnerskap för investeringar i nätverk och kunskap och kan därför få stort inflytande. Det kan ge Europeiska rådet och, vilket är mycket viktigt, företag och medborgare möjlighet att bekräfta sitt förtroende för den långsiktiga tillväxtpotentialen hos en utvidgad och integrerad Europeisk union. Under förberedelsen av nästa budgetplan kommer kommissionen också att bedöma de långsiktiga konsekvenserna av detta tillväxtinitiativ när det gäller unionens finansiering.

I denna delrapport vill kommissionen

- påminna om vilken räckvidd och omfattning de nödvändiga investeringarna har samt om deras potentiella effekt,

- rapportera om framsteg när det gäller individuella åtgärder som tas upp i julirapporten, och

- fastställa rekommendationer till Europeiska rådets möte i oktober.

2. Europeiska initiativet för tillväxt - räckvidd, omfattning och effekt

2.1 Varför inrikta sig på nätverk och kunskap?

EU:s initiativ för tillväxt inriktar sig på de viktigaste områdena för infrastrukturinvesteringar, som kommer att underlätta och främja det omfattande paket av ekonomiska, sociala och miljömässiga reformer som anges i Lissabonstrategin. Genom att mobilisera investeringar inom en stabil makro-ekonomisk ram på två av de viktigaste områdena i Lissabonstrategin - nätverk och kunskap - kan unionen sända en stark signal om att den stödjer de reformer som är på gång. De viktigaste kortsiktiga effekterna på tillväxten kommer att vara dess bidrag till ett ökat förtroende för Europeiska unionens potential. På medellång sikt kommer nya investeringar att betala sig genom tidsvinster när det gäller produktion och transport, förbättrad kvalitet, ökad innovationstakt, ökad konkurrens och större utrymme att välja etableringsort. Slutligen kommer effekten på sammanhållningen i den utvidgade unionen att bli ännu positivare, eftersom länder och regioner som saknar adekvat infrastruktur eller har begränsad tillgång till kunskap och innovation får möjlighet att delta i ett verkligt integrerat, kunskapsinriktat ekonomiskt område.

En första analys som kommissionen utfört med hjälp av ekonometriska modeller antyder att om de offentliga investeringarna ökade med en procent av BNP skulle det inledningsvis kunna leda till en ökning av BNP med 0,6 procent, och öka till runt en procent på medellång sikt om insatsen kan fortgå och gynnsamma villkor fortsätter att gälla [3]. Vad beträffar forskning och innovation skulle ett uppnående av målet 3 % av BNP till FoU kunna resultera i en uppskattad vinst på 0,5 procent av BNP och 400 000 ytterligare arbetstillfällen varje år [4].

[3] Med sådana simuleringar är antagandet att det inte finns någon större risk att möjligheterna till alternativ investering minskar, och att ytterligare utgifter inte leder till en ökning av det offentliga underskottet. Finansieringen av ett stort belopp av ytterligare offentlig investeringar genom underskottet skulle kunna leda till snävare monetära villkor och/eller reducera förbrukningen eftersom konsumenterna skulle förutsäga en senare skatteökning, något som skulle kunna minska den positiva effekten av offentliga investeringar på tillväxten på lång sikt.

[4] Kommissionens meddelande "Investering i forskning: en handlingsplan för Europa", KOM(2003) 226 av den 30 april 2003.

- Mer integrerade marknader för energi, telekommunikationer och transport kommer att leda till större ekonomisk konkurrenskraft, fler och bättre arbeten och exempelvis också främja fortsatta insatser när det gäller miljömålen, genom att överbelastning reduceras. Ett fortsatt arbete med transeuropeiska transportnät skulle kunna ge stora vinster för unionens ekonomi och för samhället, vilket på lång sikt skulle leda till en uppskattningsvis 0,23-procentig tillväxt av BNP. Förluster som en följd av överbelastning uppskattas ligga runt 0,5 % av BNP, förseningen för investeringar i transeuropeiska transportnät kostar ekonomin åtminstone 8 miljarder euro varje år mätt i kostnader för förlorad tid och står för 2 % av transportutsläppen [5].

[5] NEA:s undersökning av den utökade konsekvensanalysen av förslaget att ändra riktilinjerna för transeuropeiska transportnät; 1 oktober 2003.

- Infrastrukturinvesteringar har en stor potential att stimulera tillväxten och sysselsättningen. Galileo, som utgör den första konkreta beståndsdelen i en europeisk rymdpolitik är ett exempel. Ett bidrag i form av offentliga anslag på runt 2 miljarder euro kommer att generera en ny marknad värd flera hundra miljarder euro och leda till att flera hundra tusen nya arbetstillfällen skapas.

- Bredbandskommunikationer och de nya tjänster som sådan infrastruktur möjliggör kommer att skapa många nya sysselsättningstillfällen inom industri och tjänstesektor, ge teknisk innovation en knuff framåt, och bli ett fysiskt stöd för kunskapsekonomin. Vittspridd tillgång till bredbandsinfrastruktur kommer också att påverka tillväxten genom att öka prestandan hos tjänster som förändrar företags och offentliga förvaltningars arbetssätt.

- Främjande av investeringar i forskning, utveckling och innovation [6] genom ett gynnsamt ramverk för lagstiftning, politik och finansiering på unionsnivå och nationell nivå kommer att ge starkt stöd till den europeiska industrins konkurrenskraft och bidra till fortsatt hög tillväxt och sysselsättning i överensstämmelse med Lissabonstrategin.

[6] I slutsatserna från Thessaloniki lades tonvikten på "stora FoU-projekt". Kommissionen anser däremot att inriktningen på kunskap bör breddas så att den även innefattar stöd till innovation och innovativa företag. Den tredje beståndsdelen i detta initiativ definieras nu i termer av forskning, utveckling och innovation.

Utvecklingen av dessa områden måste dock ske samtidigt som vi strävar framåt med hela unionens reformagenda. Genom att inrikta våra ansträngningar på klart definierade investeringsmål kommer vi att kunna försäkra oss om att resultaten uppnås och förbättra trovärdigheten för denna insats.

2.2 Nuvarande investeringsnivåer och omfattningen av ytterligare planerade investeringar

Denna delrapport är en ögonblicksbild av aktuella framsteg och behov när det gäller uppbyggnaden av den omfattande samling av investeringsförslag och deras finansiering som kommissionen kommer att lägga fram för Europeiska rådet i december.

2.2.1 Transeuropeiska transportnät (TEN-T)

Sedan 1996 har framstegen när det gäller genomförandet av de transeuropeiska transportnäten varit ojämna. Rimliga framsteg när det gäller slutförande av nationella sektioner av projekt för transeuropeiska transportnät har inte kunnat göras genom förseningar som påverkade transnationella förbindelser och i synnerhet gränsöverskridande sektioner, huvudsakligen järnväg. När det gäller vägar kommer nästan alla transeuropeiska transportnät att ha slutförts 2010, medan endast runt hälften av järnvägsförbindelserna kommer att ha slutförts.

Av tidigare initiativ när det gäller transeuropeiska nätverk framgår att de huvudsakliga orsakerna till att dessa projekt blivit försenade (i medeltal fem år), och därmed gått så långsamt framåt, är följande:

* Brist på samordning av strukturer, metoder och instrument leder ofta till ojämna framsteg och fragmentering av insatserna, särskilt i genomförandet av gränsöverskridande projekt. Kommissionen föreslår att detta skall åtgärdas genom att projekt förklaras vara "av europeiskt intresse" samtidigt som man inför begreppet "samordnare" [7].

[7] KOM(2003)564, antaget den 1 oktober 2003.

* De långsamma framstegen fram till nyligen när det gäller att öppna upp järnvägsnäten för konkurrens, vilket avlett investerare från de viktigaste, prioriterade projekten.

* Vinster med internationella nätverk har ofta förbisetts i stor utsträckning av nationella offentliga investerare eftersom de inte kompenserades genom en rättvist delad börda. De tyska och franska regeringarna har också påtalat problemen genom att föreslå att de två nationella järnvägsnäten för höghastighetståg skall förbindas med varandra.

Som en följd av arbetet i högnivågruppen under ordförandeskap av Karel Van Miert har kommissionen tagit fram ett nytt förslag som kompletterar prioriteringslistan, både när det gäller geografisk täckning och räckvidd ("motorvägar till havs", Galileo). För att dessa förbindelser skall kunna genomföras krävs en allmän investeringsnivå på 220 miljarder euro fram till 2020, där 75 % av beloppet kommer att behövas fram till 2010 och 40 % före 2006. Detta kräver innovativa finansieringslösningar och politiska åtaganden som möjliggör att privata så väl som offentliga finanser kan uppbådas.

2.2.2 Bredband och eTEN

Europeiska unionen har fastställt ett mål om att säkerställa utbredd tillgång till bredbandskommunikationer senast 2005. Det finns för närvarande runt 17,5 miljoner bredbandsförbindelser inom Europeiska unionen, vilket är två gånger så mycket som i juli 2002.

I förhållande till 3G-mobiltjänster vilka tillhandahåller en mobil förbindelse till höghastighetsinternet befinner sig uppbyggnaden av tjänsterna fortfarande i ett tidigt skede [8], något som är en följd av den ekonomiska osäkerheten i mobilsektorn de senaste två åren.

[8] I augusti 2002 hade medlemsstaterna beviljat totalt 62 3G licenser. En operatör tillhandahöll redan 3G-tjänster och redovisade totalt 300 000 abonnemang i tre medlemsstater.

När det gäller bredband utgörs investeringarna främst av industrins svar på marknadens ökade efterfrågan. De offentliga myndigheterna kan dock spela en roll när det gäller att stimulera både tillgång - särskilt i avlägsna jordbruksregioner eller eftersatta regioner - och efterfrågan. Strukturfonderna kan komma till användning här. Under perioden 2000-2006 finns runt 5,5 miljarder euro i stöd tillgängligt för mål som rör informationsamhället.

Dessutom spelar handlingsplanen för eEurope 2005 och särskilda program för att främja utvecklingen av nya tjänster och innehåll också en roll när det gäller att stimulera efterfrågan och villkoren för investeringar. I Initiativet för tillväxt omnämndes i detta sammanhang särskilt eTEN-programmet, vars inriktning har ändrats för att bättre passa in på målen i handlingsplanen för eEurope 2005. Det tillhandahåller ekonomiskt stöd (400 miljoner euro) under fem år för utveckling av potentiella nya tjänster och tillämpningar på områden allt från e-hälsovård till e-förvaltning och e-integration (delaktighet i IT-samhället). Det koncentrerar sig på praktiska projekt som kan stimulera efterfrågan på bredbandsinfrastruktur och innehåll [9]. De tyska och franska regeringarna betonar också behovet av att digitalisera mark-TV och radioutsändningar.

[9] eTEN stöder upp till halva kostnaden för genomförbarhetsstudier rörande sådana tjänster och i princip upp till 10 % av kostnaden för att utveckla de nödvändiga systemen och infrastrukturen. Denna gräns har dock visat sig vara för låg för att uppmuntra användningen av gemenskapsstöd för uppbyggnadsfasen för tjänster och ett förslag om att öka det till 30 % befinner sig för närvarande hos rådet och Europaparlamentet.

2.2.3 Forskning och utveckling samt innovation

Övergången till en kunskapsinriktad ekonomi står i centrum för Lissabonstrategin. Trots positiva initiativ i en del av medlemsstaterna har dock åtgärderna för att öka volymen på och förbättra miljön för forskningsinvesteringar varit fragmenterade och tröga. I några länder har proportionen av offentliga utgifter som avsatts för forskning till och med minskat. Detta trots det mål som Europeiska rådet fastställde 2002 om att öka investeringarna inom forskning och utveckling till 3 % av BNP, där två tredjedelar av investeringarna skall komma från den privata sektorn. Om man skall kunna uppnå treprocentsmålet betyder det att offentliga och privata investeringar måste öka med 8 % per år och att mer än en miljon fler arbetstillfällen inom vetenskapssektorn måste skapas.

Även i fortsättningen måste fokus för europeisk politik och dess medföljande investeringar vara att man över hela fältet skall främja de europeiska ekonomiernas möjligheter att investera i forskning. Även om de senast tillgängliga siffrorna (2001) visar att FoU-investeringar som helhet i de 15 EU-länderna ökar långsamt och närmar sig 2 % av BNP, dess högsta nivå någonsin, är den årliga tillväxttakten på 1,3 % i medeltal fortfarande alldeles otillräcklig om man skall nå upp till treprocentsmålet. Dessutom har klyftan mellan Europa och USA när det gäller FoU-investeringar fortsatt att öka från 120 miljarder euro 2000 till 140 miljarder euro 2001. Stora europeiska företag varnar också att de flesta av deras planerade ökningar inom FoU-investeringar kommer att göras utanför Europeiska unionen, om inte villkoren för stöd till sådana investeringar förbättras rejält. De små och medelstora företagens möjligheter att öka användningen av tekniktransfer och små, nyetablerade forskningsintensiva företags investerings- och innoveringsmöjligheter står alltså på spel. Ur denna synvinkel kommer kommissionen att undersöka behovet av offentligt stöd till små, nyetablerade forskningsintensiva företag i förhållande till konkurrens och bestämmelser om statligt stöd.

När det gäller gemenskapens anslag tillhandahåller det sjätte ramprogrammet för forskning 17,5 miljarder euro för forskning under fyra år, tillsammans med privata investeringar om uppskattningsvis ett liknande belopp. Detta utgör på en årlig basis dock endast ca 7 % av de nationella offentliga forskningsutgifterna och runt 5 % av vad industrin spenderar. Dessutom har strukturfonderna under perioden 2000-2006 tillgängliggjort ca 10 miljarder euro till stöd för verksamhet relaterad till forskning, teknisk utveckling och innovation.

I EU:s initiativ för tillväxt betonas tydligare särskilda industrisektorers forsknings- och teknikbehov. Detta bygger på erfarenheter av att utveckla en strategisk forskningsagenda för luftfart, järnvägar och liknande pågående initiativ inom nanoteknik och vägtransporter. De första europeiska teknikplattformarna för samman viktiga berörda parter som utformar forskning och bredare sektorsprioriteringar för det kommande årtiondet och därefter. Ytterligare ett exempel är det aktuella europeiska partnerskapet för en vätgasekonomi, genom vilket man främjar användningen av alternativ energiproduktion och distributionsteknik samt rena fordon. Det kan erbjuda en ram för partnerskap och samförståndsbyggande mellan offentlig och privat forskning, industri, beslutsfattare, investerare och medborgare. Det hjälper till att utarbeta och genomföra konsekventa tillvägagångssätt för utvecklingen av viktiga tekniksektorer genom att effektivt kombinera forskning med uppbyggnad, genomförande och lagstiftande åtgärder. Detta kommer att hjälpa till att optimera avkastningen på investeringarna, säkerställa att Europa bemästrar den viktigaste tekniken och främja användningen av de bästa metoderna i företag och regeringar.

Att främja miljöteknik och i synnerhet förnyelsebar energi är en mycket viktig del av en strategi för att bekämpa klimatförändringar och nå upp till målen från toppmötet i Göteborg. Många företag inom sektorn hålls tillbaka av en svag kapitalbas. Dessa svagheter bör man ta itu med om man vill frigöra tillväxten i en sektor med högt teknikinnehåll och innovativ potential.

3. Att arbeta framåt med initiativet för tillväxt: utvecklingen sedan juli 2003

Det har skett en viktig utveckling av politiken i förhållande till de särskilda åtgärdsområden som fastslogs i juli. Viktiga inledande steg har tagits, men andra bör följa i enlighet med den rekommenderade tidtabellen i avsnitt 4.

3.1 Utvecklingen av politiska åtgärder sedan juli 2003

Transeuropeiska nätverk

- I juli lade kommissionen fram ett förslag om att ändra Eurovignette-systemet. När det väl har antagits bör det ge större säkerhet för investerare, samtidigt som det bidrar till mer hållbara transportsystem. Det bör också uppmuntra privat deltagande i vägtransportprojekt och skulle göra det möjligt att återinvestera inkomster från systemet i det övergripande transportnätet. Förslaget till direktiv om driftskompatibla elektroniska vägtullsystem [10] kommer tillsammans med systemet för satellitradionavigering, Galileo, att leda till att många av nackdelarna med vägtullsystem försvinner.

[10] KOM(2003) 132 slutlig av den 23 april 2003.

- Kommissionen har föreslagit en ny ändring av riktlinjerna och finansieringsbestämmelserna för TEN-T-projekt. Där föreslås att man bekräftar de prioriterade projekten för en utvidgad Europeisk union, försöker säkerställa att gemenskapsanslagen ger bättre incitament till investeringar genom att den maximala nivån för hjälp höjs från 10 till 30 % när det gäller gränsöverskridande förbindelser, och underlättar processen för att godkänna och koordinera projekt i gränsöverskridande sammanhang.

- Slutligen undersöker kommissionen möjligheten att utveckla en särskild gemenskapsgarantifond för TEN-T-projekt (se nedan).

Bredband och eTEN

- I slutet av juli trädde den nya telekommunikationslagstiftningen i kraft. Den är utformad för att öka konkurrensen och därmed skapa villkor för ytterligare investeringar. Att den nya lagstiftningen tillämpas effektivt kommer nu att bli ytterst viktigt om framtidsutsikterna för denna sektor skall kunna förbättras.

- I juli publicerades också de uppdaterade riktlinjerna rörande användningen av strukturfonderna för att stödja investeringar i bredband och andra infrastrukturer för kommunikationsnätverk. Tanken bakom dessa är att hjälpa regionerna att bedöma och välja ut möjliga investeringsprojekt, särskilt mot bakgrund av den kommande delutvärderingen av strukturfondsprogrammen och den påföljande fördelningen av resultatreserven - vilken uppgår till 4 % av varje programs totala budget.

- Vid sitt informella möte i Viterbo (3-5 september) bekräftade ministrarna för telekommunikationer att de skulle offentliggöra nationella bredbandsstrategier för utbyggnad av snabb Internetanslutning innan årets slut, såsom Europeiska rådet begärt.

Forskning, utveckling och innovation

- Rådet godkände kommissionens handlingsplan "Investering i forskning" [11] den 22 september och uppmanade medlemsstaterna att bidra till att den genomförs snabbt.

[11] KOM(2003) 226 av den 30 april 2003.

- Kommissionen och medlemsstaterna har gått framåt i arbetet med att riktmärka framstegen mot treprocentsmålet, dela erfarenheter och förbereda reformer som hänger samman ömsesidigt, med sikte på att uppnå en första resultatserie i mitten av 2004.

- I början av september beslutade kommissionen, på grundval av erfarenheten av tidiga europeiska teknikplattformar, att inleda ett Europeiskt partnerskap för vätgasekonomi och ta fram en vägledande tidsplan för detta viktiga framtidsbränsle [12]. Ytterligare teknikplattformar påbörjas inom tekniska nyckelområden och en första lägesrapport är under förberedelse.

[12] Dessa plattformars arbete stöds genom ramprogrammet för forskning eller kan struktureras runt särskilt bildade "gemensamma företag". I rådgivande rådet för luftfartsforskning i Europa förs runt 30 nyckelaktörer samman och har en budget på 2,5 miljoner euro fördelat på två år. Budgeten för det rådgivande rådet för forskning på järnvägsområdet i Europa är bara 800 000 euro.

- Inom området rymdforskning nådde rådet fram till en överenskommelse den 22 september om ett ramavtal mellan EU och ESA, vilket kommer att lägga grunden för koordinerade investeringar i denna viktiga sektor.

- En arbetsgrupp har inrättats, med uppgift att utarbeta en vision om ett säkert Europa och ge vägledning om hur framtidens säkerhetsforskning skall inriktas. En förberedande åtgärd rörande Europas industripotential när det gäller säkerhetsrelaterad forskning kommer att påbörjas 2004. Arbetet har gått väl framåt och de första förslagen kommer att läggas fram i början av 2004 med gemenskapsanslag på 65 miljoner euro under tre år.

3.2 Mobilisering av finansiella resurser

I EU:s initiativ för tillväxt fastställs nya och innovativa förslag för att samla ihop tillgängliga finansiella resurser som motsvarar unionens politiska ambition i Lissabonstrategin att öka investeringarna som helhet och den privata sektorns inblandning i nätverk och kunskap (transeuropeiska transportnät och energi, bredband och transeuropeiska elektroniska nät såväl som FoU och innovation). För närvarande ger det höga sparandet och toppnoteringen för EIB-lån på världens finansmarknader en unik möjlighet att mobilisera hela den tillgängliga potentialen så att den kan arbeta. Vi kommer därför att ännu mer beslutsamt sikta på att bygga unionens framtid och göra åtaganden för de effektiva investeringsprojekt som anges ovan, som har en långsiktig vinsthorisont och befinner sig i centrum för Europas nuvarande och framtida konkurrenskraft och sammanhållning.

Särskilda framsteg har gjorts, tillsammans med EIB, när det gäller hur gemenskapsanslag kan kanaliseras som stöd till detta initiativ.

Gemenskapens budgetbidrag

I initiativet föreslås att de offentliga myndigheterna på nationell nivå och gemenskapsnivå skall spela en ännu aktivare roll. Det utnyttjar allt nytt manöverutrymme som offentliga resurser på gemenskapsnivå kan tillhandahålla inom den nu gällande budgetplanen för att mobilisera privat finansiering till prioriterade gemenskapsövergripande investeringsprojekt. Däremot har ingen allmän ökning inom offentliga budgetar sökts. Initiativet erbjuder vägledning och ett hållbart argument för medlemsstaterna att undersöka möjligheterna att omfördela offentliga utgifter till de prioriterade investeringsprojekten.

Gemenskapens budget och EU:s initiativ för tillväxt

- Budgetposten för TEN bidrar med ca 600 miljoner euro årligen och finansierar upp till 10 procent av de totala projektkostnaderna.

- Under denna period är det planerat att strukturfonderna skall stödja infrastrukturinvesteringar (energi, transport och telekommunikationer); forskning; teknisk utveckling och innovation upp till runt 54 miljarder euro. Det bör noteras att Sammanhållningsfondens resurser kan mobilisera upp till 1,5 miljarder euro årligen för infrastrukturinvesteringar i de fyra sammanhållningsländerna, förutom bidraget från Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF); 10 miljarder finns tillgängliga för stöd till verksamhet som rör forskning, teknisk utveckling och innovation; Europeiska socialfonden (ESF) bidrar med 20 miljarder euro när det gäller IKT-kvalifikationer och 7 miljarder när det gäller företagaranda.

- Det sjätte ramprogrammet för forskning ger 17,5 miljarder euro under fyra år i stöd till FoU-investeringar i Europa. Dess arbetsprogram håller för närvarande på att anpassas så att det går att säkerställa att genomförandet stödjer de relevanta åtgärderna i Initiativet för tillväxt, särskilt inrättandet av Europeiska teknikplattformar, inom programmets bredare linjer.

- Kommissionen överväger att inrätta en innovativ garantifond för att underlätta den privata sektorns finansiering i offentlig-privata partnerskap som TEN-projekt. Garantifonden skulle ge tidsbegränsad täckning för de särskilda risker under fasen omedelbart efter etableringen, något som för närvarande inte har tillräcklig täckning på finansmarknaderna. De första uppskattningarna visar att resurser som avdelats till denna åtgärd skulle kunna ge upp till tre gånger så hög finanskapacitet. Den nya garantifonden bör delvis finansieras med hjälp av TEN-budgetposter och mottagande initiativtagares inbetalningar av riskpremier såväl som med garantifondens intjänade ränta. Medlemsstaterna bör göra motsvarande åtaganden och fonden skulle också kunna kompletteras av EIB-lån/garantier. Åtgärder bör också vidtas för att stärka tillämpningen av offentlig-privata partnerskap inom forskningsområdet.

EIB-gruppens roll

Stöd från EIB har angetts av flera regeringar som en huvudfaktor när det gäller att försäkra sig om den finansiella fortlevnaden för långsiktiga investeringar, och särskilt när det gäller att tillhandahålla den sammanhållande länk som kan hjälpa till att mobilisera privat finansiering och strukturera offentlig-privata partnerskap (PPP). Det finns tydliga synergier mellan några politiska åtgärder som läggs fram i initiativet och EIB:s arbete. Till exempel kan den kanske stödja det praktiska samarbetet mellan olika företag och organisationer inom det sjätte ramprogrammet för forskning, de europeiska teknikplattformarna och underlätta bredbandsutveckling i områden där infrastrukturen är inadekvat. Förbättringar av lagstiftningen för storskaliga projekt eller för riskkapitalfonder i europeisk skala kan hjälpa till att sänka kostnader och risker och skapa nya möjligheter för EIB-gruppen att bidra.

EIB har spelat en särskild roll när det gäller att ta både transeuropeiska nätverk framåt och stödja framstegen på väg mot unionens Lissabonmål. Under det senaste årtiondet har den tillhandahållit 50 miljarder euro i lån till transeuropeiska nätverk inom unionen och ytterligare 10 miljarder euro i lån har godkänts för kandidatländerna. Den har tidigare hjälpt offentlig-privata partnerskap med infrastrukturprojekt genom lån på mer än 10 miljarder euro de senaste åren, såväl som garantier och annat stöd. Ytterligare 15 miljarder euro har avsatts till Lissabonstrategins kunskapsmål under den första etappen av dess i2i-initiativ.

Banken har i sin befintliga planering gjort ett tydligt åtagande om att genom en ny investeringsfond tillgängliggöra runt 50 miljarder euro fram till slutet av detta årtionde för att stödja investeringar i transeuropeiska nät och ytterligare 40 miljarder euro i stöd till forskning, utveckling och innovation genom fortsättningen av dess Innovation 2010-initiativ som stöder övergången till en kunskapsekonomi (inklusive bredband och eTEN). Dessa särskilda fonder skulle kompletteras av bankens fortsatta stöd genom garantier och dess strukturfinansieringsfond (SFF), såväl som fortsatt stöd via Europeiska investeringsfonden till riskkapitalfondinvesteringar i innovativa högteknologiföretag på idé-, inlednings- och utvecklingsstadierna.

Dessutom finansierar EIB också investeringar med indirekt FoU- och innovationskomponent, till exempel fortbildningsverksamhet. Detta är mycket viktigt om arbetskraften skall kunna tillämpa och utveckla innovation och ny teknik. EIB har tillhandahållit stora lån (1-1,5 miljarder euro per år) under de senaste åren till utbildning och fortbildningsverksamhet.

EIB och EU:s initiativ för tillväxt

- EIB är beredd att ge 50 miljarder euro i lån i en investeringsfond för transeuropeiska nät (TIF) som stöd för prioriterade TEN-projekt.

- EIB-investeringar i forskning, utveckling och innovation. EIB har redan gjort åtaganden på 15,3 miljarder euro sedan dess i2i-initiativ inleddes 2000. Den har för avsikt att fortsätta och utveckla dessa åtgärder till stöd för forskning, utveckling och innovation (RDI) som en del av sitt Innovation 2010-initiativ, som också omfattar bredband och eTEN-relaterade tillämpningar så väl som fortbildning. Detta kommer att ge upp till ytterligare 40 miljarder euro fram till 2010 och ge ett större urval av instrument, som är bättre anpassade till behoven.

- EIB är beredd att förstärka sin finansieringskapacitet i strukturfinansieringsfonden (SFF), som är viktig för dess stöd både till transeuropeiska nät och till FoU och innovation.

- Stöd till innovation genom riskkapital. Europeiska investeringsfondens stöd till riskkapitalfonder, inklusive gemenskapsprojektet "ETF-start", Europeiska teknikfondens igångsättningsstöd, utgör 2,5 miljarder euro utspritt på 185 riskkapitalfonder och stöder 1500 högteknologiföretag till ett belopp av 10 miljarder euro. EIB har åtagit sig att till lämplig reserv öronmärka ytterligare 500 miljoner euro som kommer att möjliggöra för EIF att höja sin investeringsnivå med ytterligare ca 1 miljard genom riskkapitalmandatet.

Förslag för att ytterligare förstärka åtgärderna

Förutom dessa pågående åtaganden undersöks ett stort antal innovativa finansiella förslag, nämligen:

* Möjligheten för EIB att använda (delar av) sitt årliga överskott till att finansiera reserver för att stärka strukturfinansieringsfonden (SFF) och bära upp en större del av riskdelningen i prioriterade investeringsprojekt. Till exempel ger en tilldelning till strukturfinansieringsfondens reserv på runt 200 miljoner euro upp till 1,3 miljarder euro i nya SFF-operationer enligt nuvarande kapitaltilldelningskrav. EIB kommer dessutom att göra en översyn av de viktigaste parametrarna för strukturfinansieringsfonden för att öka dess övergripande kapacitet, samtidigt som de fortsätter att tillämpa vedertagen bankpraxis.

* EIB skulle kunna öronmärka ytterligare 500 miljoner euro i sina reserver för att öka EIF:s potential för investeringar i riskkapital. Detta skulle betyda ca 1 miljarder euro i extra kapacitet. Dessutom kommer EIF också att få lov att finansiera utvecklingsprojekt efter idé- och inledningsstadierna.

* EIF har för avsikt att vara mer aktiv på riskkapital- och garantiområdena trots de nuvarande villkoren på marknaden. EIF kommer att stärka sitt rådgivande och tekniska stöd till små och medelstora företag, när det gäller såväl kommersialisering av forskning och utveckling, riskkapital, garantisystem som mikrokrediter och i allmänhet, inrättandet av system för finansieringsteknik. Dessutom är fonden beredd att utföra en genomförbarhetsstudie av, och definiera de operationella reglerna för en ny typ av instrument för riskkapitalinvesteringar som har förbindelser till expertiscentrer i olika europeiska länder och syftar till att överbrygga finansieringstomrummet mellan forskning och investeringar i ett tidigt tillväxtskede.

* EIB har för avsikt att lägga fram ett förslag till ett särskilt instrument för att uppfylla behoven hos medelstora företag som har investeringsprojekt som kräver mer än det övergripande lånetaket (25 miljoner euro). Detta skulle också gynna investeringar i FoU och innovation.

* EIB har för avsikt att spela en mer aktiv roll och stärka sin institutionella roll i samarbete med medlemsstaterna och den privata sektorn för att dela med sig av sina omfattande erfarenheter och sakkunskaper vid utvecklingen av offentlig-privata partnerskap både på politisk nivå och projektnivå när så är lämpligt. Dessutom skulle den kunna spela en roll i fråga om utvecklingen av värdepapperiseringsmekanismer för infrastruktur.

* EIB och kommissionen har för avsikt att ytterligare undersöka utrymmet för expansion av garantier med försäkringsindustrin och kapitalmarknaderna.

* Kommissionen har för avsikt att med EIB-gruppen undersöka lämpliga instrument för att stödja ökade investeringar i fråga om aktier i miljöteknikföretag.

4. Rekommendationer till Europeiska rådet

(1) Med hänsyn till utvecklingen sedan EU:s initiativ för tillväxt inleddes i juli 2003 föreslår kommissionen följande rekommendationer inför Europeiska rådets möte i oktober. Rekommendation 1: Europeiska rådet kunde godkänna räckvidden och omfattningen på EU:s initiativ för tillväxt som ett sätt att stärka unionens åtagande för tillväxt, arbetstillfällen och ökad konkurrenskraft.

(2) Framsteg behöver göras snabbt när det gäller viktiga förslag som ligger hos rådet och Europaparlamentet, så att man kan fastställa prioriteringarna för transeuropeiska transportnät, huvudsakligen järnvägsprojekt, maximera effekten av TEN-anslag för transport, energi och nya kommunikationstjänster, tillhandahålla större säkerhet för investeringar i transportprojekt, se till att lagstiftningen för offentlig upphandling överensstämmer med behoven i komplicerade infrastrukturprojekt såsom transeuropeiska nät samt komplettera och förbättra lagstiftningen på andra sätt som uppmuntrar FoU och innovation genom att göra dem mer lönsamma för den privata sektorn. Rekommendation 2: Europeiska rådet skulle kunna uppmana rådet och Europaparlamentet att före Europeiska rådets möte våren 2004 göra följande:

- Anta de föreslagna förändringarna av finansbestämmelserna för Transeuropeiska nätverk inklusive eTEN.

- Nå fram till en gemensam ståndpunkt när det gäller de nya riktlinjerna för transeuropeiska transportnät inför antagandet av dem i slutet av 2004.

- Anta lagstiftningspaketet om modernisering av gemenskapens lagstiftning om offentlig upphandling, vilket i synnerhet kommer att skapa en möjlighet för en konkurrensbetonad dialog mellan upphandlande myndigheter och anbudsgivare.

- Anta gemenskapens patentförordning.

Före juni 2004

- Anta förslaget om ändring av systemet för Eurovignette.

- Nå fram till en gemensam ståndpunkt när det gäller förslag om beskattning i förhållande till moderbolag och dotterbolag och förhållandet till företagssammanslagningar.

(3) För att maximera gemenskapsanslagens potentiella effekt när det gäller att dra till sig privat finansiering av investeringar måste kommissionen, EIB och medlemsstaterna förstärka sina pågående insatser samtidigt som de fortsätter att utveckla innovativa lösningar som kan stimulera investeringar. Rekommendation 3: Europeiska rådet skulle kunna göra följande:

a) Uppmana medlemsstaterna att

- i sina rapporter om genomförandet av 2003 års övergripande riktlinjer för den ekonomiska politiken även tala om hur de har uppnått målet att "(...) styra om de offentliga utgifterna mot ackumulation av fysiskt och mänskligt kapital och samtidigt respektera de övergripande budgetbegränsningarna" [13],

[13] Rekommendation 14 (s. 8 i KOM(2003) 170 slutlig/2 av den 24 juli 2003).

- utnyttja såväl halvtidsöversynen av de program som stöds av strukturfonderna som utdelningen av resultatreserven 2004 för att förstärka den Lissabonrelaterade verksamheten för forskning och innovation; i detta fall uppgår resultatreserven för regioner utanför mål 1 till nästan 1 miljard euro),

- genomföra nationella strategier för att stimulera utbyggnaden av bredband genom att öka täckningen i "bristområden", öka offentliga förvaltningars, skolors och sjukhus tillgång till bredband och stimulera regeringens användning och utveckling av bredbandstjänster.

- öka riktmärkningen, delandet av erfarenheter och förberedelserna av ömsesidiga, konsekventa reformer för att nå fram till målet 3 % av BNP för FoU, för att nå en första serie resultat i mitten av 2004.

b) Uppmana EIB-gruppen att

- snabbt genomföra sin del av EU:s initiativ för tillväxt och fatta de nödvändiga besluten för att anpassa sina finansiella instrument till målsektorns behov, inom gränserna för vedertagen bankpraxis,

- stärka bankens kapacitet att finansiera investeringar och bära en större del av risken i prioriterade investeringsprojekt, även om detta kräver en väsentlig ökning av den reserv som är avsatt för strukturfinansieringsfonden,

- utnyttja tillgängligt manöverutrymme inom sina nuvarande finansieringsfonder för att stödja nationella insatser för ett snabbt genomförande av de prioriterade projekt som fastställs i detta initiativ,

- stärka Europeiska investeringsfondens investeringspotential och för detta ändamål vidta nödvändiga åtgärder för att öka dess finansieringskapacitet med upp till 1 miljard euro, samt även finansiera utvecklingsprojekt efter idé- och inledningsstadierna,

- införa ett särskilt instrument för att uppfylla behoven hos medelstora företag med investeringsprojekt som kräver mer än det övergripande lånetaket (25 miljoner euro); detta skulle också vara till gagn för investeringar i FoU och innovation,

- undersöka alla möjligheter och förbereda förslag för att ta fram nya innovativa system för att vidga urvalet av tillgängliga verktyg som stöder offentliga och privata investeringar inom riskkapital- och garantiområdena och för detta ändamål stärka sin kapacitet att utfärda garantier och att använda sina rådgivande tjänster för att strukturera innovativa finansieringssystem för små och medelstora företag,

- bedöma huruvida det är möjligt att införa en ny typ av instrument för riskkapitalinvesteringar som har förbindelser till expertiscentrer olika europeiska länder och syftar till att överbrygga finansieringstomrummet mellan forskning och investeringar på ett tidigt stadium samt fastställa de operationella reglerna för dem.

(4) Kommissionen, rådet och EIB kommer också att arbeta vidare på detta initiativ innan decembermötet i Europeiska rådet och gå framåt när det gäller de politiska åtgärder som fastställdes i juli. Rekommendation 4: Europeiska rådet uppmanas att uppmärksamma att kommissionen har för avsikt att göra följande:

Senast i december 2003

- Rapportera om genomförandet av EU:s initiativ för tillväxt och ta fram en detaljerad vägledande tidsplan för återstående åtgärder före Europeiska rådets möte i december 2003.

- Föreslå en förberedande åtgärd för säkerhetsrelaterad forskning med en budget på 65 miljoner euro 2004-2006.

- Förenkla förfarandena i samband med statligt stöd till små och medelstora företag, inklusive bestämmelser för hjälp till FoU, enligt det utkast till förordning som för närvarande är under behandling och bör kunna antas i slutet av 2003. Kommissionen kommer att undersöka behovet av offentligt stöd till små nystartade forskningsintensiva företag i förhållande till konkurrens och bestämmelser för statligt stöd.

- Föreslå en ändring av befintlig företagslagstiftning för att underlätta gränsöverskridande sammanslagningar.

- Undersöka möjligheten att inrätta en innovativ garantifond för att stödja privata sektorns finansiering av offentlig-privata partnerskap för TEN-projekt.

Senast i juni 2004

- Offentliggöra en grönbok om lagstiftningsfrågor i samband med offentlig-privata partnerskap.

- Ta fram förslag till en möjlig harmoniserad europeisk fondstruktur för att säkerställa öppenhet när det gäller beskattning av riskkapitaloperationer.

- Fullfölja processen med att inleda en första våg av europeiska teknikplattformar.

Bilaga 1 : En vägledande tidsplan för kunskap och nätverk

Senast i december 2003

- Förenkling av förfarande som berör statligt stöd till små och medelstora företag, inklusive bestämmelser för stöd till FoU (kommissionen)

- Inledande av en förberedande åtgärd rörande säkerhetsrelaterad forskning

- TEN-förslag: prioritering av transportnät och reviderade finansieringsbestämmelser för TEN inom transport och energi

- Förslag till ändringar av befintlig företagslagstiftning för att underlätta gränsöverskridande sammanslagningar

- Genomförande av nationella bredbandsstrategier

- Halvtidsöversyn av strukturfonderna

- Översyn av de inledande framstegen vid Europeiska rådets decembermöte

Senast i mars 2004

- Politisk överenskommelse om prioriterade projekt för transeuropeiska transportnät och om finansieringsbestämmelser för TEN inom transport, telekommunikationer och energi.

- Slutligt antagande av åtgärderna rörande bestämmelser om offentliga upphandling och gemenskapspatent.

Senast i juni 2004

- Slutligt antagande av förslagen till ändring av Eurovignette-systemet

- Överenskommelse om beskattning av moderbolag och dotterbolag samt sammanslagningar

- Grönbok om offentlig-privata partnerskap och lagstiftningen om offentlig upphandling.

- Kommissionsförslag om en möjlig harmoniserad europeisk fondstruktur för att säkerställa insyn när det gäller beskattning i samband med riskkapitaloperationer

- Kommissionen skall fullfölja arbetet med att starta den första vågen av europeiska teknikplattformar

Senast i december 2004

- Slutligt antagande av prioriterade projekt för transeuropeiska transportnät och finansieringsbestämmelser för TEN inom transport, telekommunikationer och energi

Dessutom kommer kommissionen att fortsätta sitt nära samarbete med EIB för att utforma förslagen till det europeiska initiativet för tillväxt.

EIB:s/EIF:s vägledande tidsplan

April 2003 / juni 2003: Bankens styrelse och råd godkände lanseringen av Innovation 2010-initiativet.

Oktober 2003: Förslag till styrelsen rörande nya bidrag till riskkapitaloperationer (500 miljoner) och SFF-operationer (250 miljoner); därpå följande förslag till bankens råd.

Oktober 2003: Förslag till styrelsen om lansering av ett särskilt instrument för medelstora företags investeringsprojekt, särskilt inom FoU och innovation; relaterade riktlinjer för arbetet skall fastställas tillsammans med kommissionen.

December 2003: Godkännande av EIB:s verksamhetsplan 2004-2006 (COP), inklusive EIB:s bidrag till tillväxtinitiativet. Investeringsfonden för transeuropeiska nät (TIF) lanseras formellt. Innovation 2010-initiativet ges en inriktning som överensstämmer med tillväxtinitiativet.

December 2003: EIF skall (tillsammans med GD Forskning) lansera genomförbarhetsstudien/de operationella reglerna för en ny typ av instrument för riskkapitalinvesteringar med förbindelser till expertiscentrer, vilket överbryggar klyftan mellan forskning och investeringar på ett tidigt etableringsstadium. Därmed skulle pilotsystemet kunna genomföras i mitten av 2004.

December 2003: Godkännande av EIF:s verksamhetsplan (COP), inklusive förslag till ett nytt urval av innovativa program som stöder offentliga och privata riskkapitalinvesteringar, enligt samma modell som EIF-ERP-instrumentet i Tyskland, för att öka investeringarna inom FoU och innovation. COP skall också inkludera förslag om att 2004 öka garantier och rådgivande kapacitet för små och medelstora företag.

Mars 2004: Framstegsrapport om tillväxtinitiativet, med inledda åtgärder och de första pågående eller planerade transaktionerna (också med hänsyn till vårens möte i Europeiska rådet).

Juni 2004: Halvtidsöversyn av EIB:s verksamhetsplan och dess bidrag till tillväxtinitiativet; rapport till rådet.

December 2004: Godkännande av EIB:s verksamhetsplan 2005-2007, inklusive möjliga revideringar av EIB:s bidrag till tillväxtinitiativet.

Bilaga 2 : Sammanfattning av åtgärderna / Angivande av relevanta EU- resurser

I denna tabell sammanfattas de viktigaste åtgärderna inom tillväxtinitiativet. Den visar, i tillämpliga fal,l relevanta EU-resurser. Samtidigt måste man bära i minnet att den privata sektorn spelar den viktigaste rollen när det gäller investeringar i nätverk och kunskap.

Åtgärd // Relevanta resurser

Nätverk //

Transport

Prioriterade projekt och uppdaterade finansieringsbestämmelser

// Totala investeringar som krävs fram till 2020: 220 miljarder euro (160 miljarder euro fram till 2010)

Nuvarande gemenskapsstöd EU:s transeuropeiska transportnät 600 miljoner euro per år

EIB:s investeringsfond för transeuropeiska nätverk (TIF) 50 miljarder euro 2004-2010

Sammanhållningsfonden Möjligt med 1,5 miljarder euro till infrastrukturinvesteringar (2000-2006)

Eurovignette-förslaget // Ej tillämpligt

Galileo // EU:s transeuropeiska transportnät 550 miljarder euro (2002-2005)

Sjätte ramprogrammet för forskning och utveckling 100 miljoner euro 2003-2006

Bredband och eTEN

eEurope 2005 handlingsplan

eTEN finansieringsbeslut // Strukturfondsstöd till bredband och andra telekommunikationsnätverk 5,5 miljarder euro (2000-2006)

Programmet för transeuropeiska elektroniska nät 400 miljoner euro (2000-2005)

Sjätte ramprogrammet för forskning och utveckling 4 miljarder euro till informationssamhällesteknik (2000-2006)

Åtgärd för att underlätta gränsöverskridande projekt //

Ta itu med lagstiftningsfrågor som berör offentlig-privata partnerskap (grönbok) // Ej tillämpligt

Förslag till skattebehandling av moderbolag och dotterbolag samt sammanslagningar // Ej tillämpligt

Kunskap //

Forskning och utveckling

Europeiska teknikplattformar inom viktiga sektorer, t.ex. inom luftfart, vätgas, nanoteknik osv

Stöd till nyetablerade företag samt små och medelstora högteknologiföretag // Sjätte ramprogrammet för forskning och utveckling 17,5 miljarder euro (2003-2006)

Strukturfondsstöd till forskning, teknisk utveckling och innovation uppgår till 10,5 miljarder euro (2000-2006)

EIB:s i2i- och Innovation 2010-initiativ +/- 50 miljarder euro (2000-2010)

EIF:s stöd till riskkapitalfonder, inklusive gemenskapens program ETF:s igångsättningsstöd 2,5 miljarder euro (skall ökas med 1 miljard euro)

Innovations- och forskningsrelaterad fortbildning // Europeiska socialfonden 20 miljarder euro för IKT-kompetens och 7 miljarder euro för företagaranda (2000-2006)

Förberedande åtgärd för säkerhetsrelaterad forskning // EU:s budget 65 miljoner euro (2004-2006)

Förenkling av bestämmelserna för statligt stöd till små och medelstora företag // Ej tillämpligtr

Möjlig harmoniserad europeisk riskkapitalfondstruktur // Ej tillämpligt