[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 23.2.2007

KOM(2007) 69 slutlig

2007/0032 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om folk- och bostadsräkningar

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

BAKGRUND

110 | Motiv och syfte Internationella, europeiska och nationella institutioner behöver ha tillräckligt tillförlitlig information om befolkning och bostäder i Europeiska unionen. Inom nästan varje politikområde – såväl ekonomiska, sociala som miljörelaterade – där EU är aktivt krävs det befolkningsuppgifter av hög kvalitet som underlag för att man skall kunna utforma verksamhetsrelaterade mål och bedöma vilka framsteg som gjorts. Med uppgifter från folk- och bostadsräkningar går det att göra välgrundade jämförelser mellan EU:s medlemsstater. Sådana uppgifter kan användas direkt (t.ex. Hur många människor påverkas av ett visst problem eller en viss åtgärd?) eller till att ta fram en siffra ”per capita” för att göra jämförelser. Dessutom utgör folkräkningsuppgifter som är jämförbara på EU-nivå stommen i de årliga befolkningsskattningarna, urvalsundersökningar och regionala analyser. Detta förslag till Europaparlamentets och rådets förordning ligger för övrigt till grund för insamlingen om bostadsuppgifter för jämförelser på EU-nivå. 1) Tanken är att de uppgifter som skall rapporteras in varje årtionde på grundval av detta förslag skall täcka in ett lämpligt spektrum av olika variabler. Huvudsyftet är att ge en tillräckligt detaljerad bild av befolkningens struktur och egenskaper, för att man skall kunna göra den djupgående analys som krävs för planering, förvaltning och uppföljning inom en mängd politikområden. Många politiska satsningar av detta slag har en europeisk dimension, och såväl EU-institutionerna som medlemsstaterna behöver tillförlitliga jämförelser i ett europeiskt sammanhang. 2) De uppgifter som rapporteras in enligt detta förslag bidrar till att bibehålla den höga kvaliteten på de årliga befolkningsskattningarna. Årliga befolkningsskattningar grundar sig vanligtvis antingen på register eller andra demografiska beräkningar som uppdateras på grundval av förvaltningsbeslut. Det är allmänt erkänt att det för sådana skattningar behövs periodiska kontroller eller justeringar, som grundar sig på totalundersökningar, av statistiska och tekniska fel. Intervallen mellan två totalundersökningar för att kontrollera eller justera de årliga befolkningsskattningarna bör inte vara längre än ca tio år. Datainsamlingen enligt detta förslag bör ha en positiv inverkan på de årliga skattningarna av befolkningsmängden. Det ställs mycket höga kvalitetskrav på befolkningsuppgifter, av bl.a. följande skäl: - Den demokratiska processen i Europeiska unionen kräver årliga befolkningsskattningar av högsta möjliga kvalitet. I artikel 11.5 i rådets arbetsordning fastställs hur kvalificerad majoritet skall beräknas vid omröstning i rådet. Ett krav är att den kvalificerade majoriteten skall representera medlemsstater som står för minst 62 % av unionens totalbefolkning. - EU stöder utvecklingen av de mindre välmående regionerna i unionen. Strukturfondernas konvergensmål har högsta prioritet i EU:s sammanhållningspolitik. De områden som släpar efter i utvecklingen är de vars BNP per capita är mindre än 75 % av genomsnittet i EU (EU-25). För att avgöra vilka regioner som omfattas krävs regionala befolkningsuppgifter av hög kvalitet. Att de uppgifter som ligger till grund för skattningarna är tillräckligt detaljerade på regional nivå är avgörande för kvaliteten på de regionala befolkningsskattningarna. Gällande lagstiftning med allmänna bestämmelser för strukturfonderna är rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006. - Befolkningsuppgifter kan indirekt påverka nationalräkenskaperna. 3) Europeiska unionen har behörighet att fatta beslut som rör den regionala sammanhållningen, som är en av de största budgetposterna. Genom den datainsamling som avses i denna förordning får man alla de regionala befolkningsuppgifter som behövs för att bedöma hur den regionala sammanhållningen förbättrats. 4) För många viktiga urvalsundersökningar som harmoniseras inom EU krävs statistiska uppgifter om befolkningsstrukturen på regional nivå, för att urval skall kunna göras och resultaten extrapoleras (t.ex. arbetskraftsundersökningarna). Det behöver ställas upp harmoniserade regler för hur statistiken skall utformas på europeisk nivå för att undersökningsresultaten säkert skall bli jämförbara. För den datainsamling som avses i denna förordning ges sådana statistiska riktlinjer. 5) Förslaget banar väg för insamling av jämförbara bostadsuppgifter av hög kvalitet. Befolkningens bostadssituation är av väsentlig betydelse. - Tillgång till bra boende är en viktig socialpolitisk fråga. Vid Europeiska rådets möte i Laeken 2001 betonade medlemsstaternas regeringar behovet av gemensamma indikatorer om social integration, bl.a. för bostäder, samt nödvändigheten av att förbättra de statistiska metoderna på området. Ännu saknas dock indikatorer om bostäder på europeisk och nationell nivå. Medlemsstaternas bostadsministrar har vid upprepade tillfällen bekräftat att det behövs jämförbara bostadsuppgifter. - Bostadshus för privathushåll är stora konsumenter av energi, vatten och andra varor och tjänster som har betydelse för miljön. - Bostäder är av stor ekonomisk betydelse (utbud och efterfrågan på bostäder, finansiering, byggverksamhet och renovering). |

120 | Allmän bakgrund Om man inte lyckas uppfylla målen med detta förslag till rättsakt kommer det att få allvarliga följder för många delar av det europeiska statistiksystemet, liksom för fullgörandet av rättsliga skyldigheter (t.ex. beslut med kvalificerad majoritet och strukturfonderna) samt för kvaliteten på analyser och politisk utvärdering som grundar sig på tillgänglig statistik. Den senaste folk- och bostadsräkningen i Europeiska unionen gjordes för rapporteringsåret 2001. Den gjordes inte på grund av någon EU-lagstiftning utan byggde på en överenskommelse mellan länderna. Det är tydligt att en överenskommelse inte är tillräcklig för att garantera den kvalitet som krävs för de syften som uppgifterna förväntas tjäna i framtiden. - De vitt skilda referensdagarna minskade jämförbarheten avsevärt. Referensdagarna sträcker sig över en period på 39 månader – från mars 1999 (Frankrike) till maj 2002 (Polen). Uppgifterna för Malta hänför sig till och med till november 1995. - Uppgifterna rapporterades inte in i tid. Även om överenskommelsen var att alla uppgifter skulle vara Eurostat tillhanda senast den 30 juni 2003 rapporterades de sista uppgifterna in i mitten av 2005. Uppgifterna publicerades därför inte förrän i september 2005, dvs. 44 månader efter referensårets slut. - De ursprungliga uppgifterna var ofta ofullständiga, inte fullt validerade eller inkonsekventa. Ett flertal uppmaningar att kontrollera uppgifterna försenade produktionen. Eftersom folkräkningsuppgifterna har så pass viktiga användningsområden måste det ställas högre krav på metadata och kvalitetssäkring. |

139 | Gällande bestämmelser Gemenskapslagstiftning saknas. |

140 | Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Enligt EU:s lagstiftning skall Eurostat tillhandahålla befolkningsuppgifter av högsta möjliga kvalitet (t.ex. för beslut med kvalificerad majoritet och strukturfonderna – se punkt 2 i ”Motiv och syfte” ovan). Dessutom behövs befolknings- och bostadsuppgifter för många av de politikområden där EU är aktivt för att man skall kunna utforma verksamhetsrelaterade mål och bedöma vilka framsteg som gjorts. Uppgifterna måste vara fullt jämförbara på europeisk nivå, och ofta krävs även regionala detaljuppgifter, uppdelning på variabler och en sådan kvalitet som endast kan garanteras genom EU-lagstiftning om folk- och bostadsräkningar. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

211 | Metoder för samrådet, målgrupper och deltagarnas allmänna profil Ett utkast till förordning om folk- och bostadsräkningar i Europeiska unionen lades fram för direktörerna för social statistik (från de nationella institut som ansvarar för folkräkningar) den 28 september 2005, samt för kommittén för det statistiska programmet den 30 november 2005. Ett intensivt samråd har hållits inom FN:s ekonomiska kommission för Europa och EU i fråga om vilka variabler som skall omfattas av en europeisk folk- och bostadsräkning. I samrådet har en rad olika experter från länder runtom i Europa medverkat. Dessutom har Eurostat gjort en genomförbarhetsstudie om de olika variablerna och hur detaljerade de bör vara på regional nivå. I studien ingick bl.a. en enkät till de nationella statistikbyråerna. |

212 | Sammanfattning av svaren och hur de beaktats Kommittén för det statistiska programmet uttryckte ett starkt stöd för lagstiftningsförslaget och strategin. På begäran av vissa EU-medlemsstater innehåller förordningen en bilaga med en uttömmande förteckning över de variabler som skall omfattas. |

Extern experthjälp |

221 | Berörda fackområden Metoder och teknik för folkräkningar; ämnesområden och typiska variabler i folkräkningar. |

222 | Tillvägagångssätt Inom det europeiska statistiksystemet hör det till god praxis att så långt som möjligt beakta rekommendationerna för folk- och bostadsräkningar från Conference of European Statisticians (de s.k. CES-rekommendationerna). Dessa rekommendationer återspeglar de viktigaste nationella och internationella kraven, liksom EU-kraven, för befolknings- och bostadsuppgifter. Av CES-rekommendationerna framgår vilka metoder och tekniker som skall användas för folkräkningar samt vilka variabler som skall omfattas. Den förteckning över variabler för folk- och bostadsräkningarna i Europeiska unionen som finns i detta förslag stämmer överens med förteckningen i CES-rekommendationerna. Vilka ämnesområden som är väsentliga har fastställts efter år av intensivt arbete och samråd med olika användare. Medlemsstaterna har konstaterat att de uppgifter som anges i CES-rekommendationerna är relevanta för de nationella ändamålen. I förslaget hänvisas uttryckligen till CES-rekommendationerna så att beslut med säkerhet kommer att grunda sig på samråd och översyn. CES-rekommendationerna har utarbetats av en rad experter från olika organ som ansvarar för folkräkningar och befolkningsanalys. CES-rekommendationerna bygger på ingående diskussioner och synpunkter som inhämtats under konferenser och möten, i arbetsgrupper och vid skriftliga samråd. |

223 | De viktigaste organisationer och experter som rådfrågats FN:s statistikavdelning (UNSD), FN:s ekonomiska kommission för Europa (UNECE) samt nationella statistikbyråer. |

2249 | Synpunkterna i korthet Om det inte finns folkräkningsuppgifter av hög kvalitet om befolkningen i EU kan det medföra stora risker med bestående effekter för utformning och utvärdering av politiken, administration och ekonomisk förvaltning. |

225 | Synpunkter som inhämtats under samrådet återspeglas både i CES-rekommendationerna och resultaten från genomförbarhetsstudien i medlemsstaterna. |

226 | Offentliggörande av experternas rekommendationer Gällande version av CES-rekommendationerna finns på följande webbplats: http://www.unece.org/stats/documents/ece/ces/ge.41/2006/zip.1.e.pdf |

230 | Konsekvensanalys Följande alternativ beaktades: A) Ingen harmonisering av folk- och bostadsräkningar i EU: På sikt skulle detta innebära att det inte skulle finnas någon omfattande och jämförbar statistik över befolkning och bostäder i EU. Detta skulle få allvarliga rättsliga (t.ex. för beslut med kvalificerad majoritet och strukturfonderna) och politiska följder (t.ex. för utformningen och utvärderingen av politiken). B) En överenskommelse om folk- och bostadsräkningar i EU: Detta skulle medföra befolknings- och bostadsstatistik av låg kvalitet i EU. Det skulle inte kunna garanteras att statistiken är jämförbar. Också detta skulle få allvarliga rättsliga och politiska följder. C) Ett direktiv om folk- och bostadsräkningar i EU. Det finns stor risk för avvikelser och fel när tekniska föreskrifter överförs till nationell lagstiftning, vilket skulle kunna medföra att jämförbarheten går förlorad, vilket i sin tur skulle få allvarliga rättsliga och politiska följder. D) EU-lagstiftning om folk- och bostadsräkningar i EU (Europaparlamentets och rådets förordning + kommissionens tillämpningsföreskrifter). Denna lagstiftning skall fokuseras på resultatet, inte på källan. Den klargör ansvarsområden och roller samt innehåller gemensamma krav på kvalitet och öppenhet i fråga om resultat och metoder. På så sätt skulle man kunna garantera att det finns jämförbar befolkningsstatistik av hög kvalitet i EU. Det skulle även bidra till att uppfylla rättsliga och politiska krav. E) EU-lagstiftning om folk- och bostadsräkningar i EU (Europaparlamentets och rådets förordning + kommissionens tillämpningsföreskrifter). Denna lagstiftning fokuseras på källa och metod. Den innehåller detaljerade bestämmelser om vilka datakällor medlemsstaterna skall använda (enkäter, register osv.) och hur de begärda uppgifterna skall hämtas från dessa källor. En sådan strategi kan visa sig vara mycket betungande. Den skulle innebära att medlemsstaterna måste anpassa alla sina register som används vid räkningen, i synnerhet alla person- och bostadsregister. Många boende skulle behöva svara på enkäter som medför ett omfattande arbete för folkräkningskontor och intervjuare. EU-insatsen skulle få stora ekonomiska konsekvenser för de nationella budgetarna. Den bästa lösningen är alternativ D. Detta alternativ ger folkräkningsresultat som är tillförlitliga, tydliga och tillräckligt jämförbara. Lagstiftningen skall fokuseras på resultatet, inte på källan, så att medlemsstaterna själva kan välja vilka datakällor de vill använda och hur de ska få fram resultaten. Kvaliteten, och då särskilt jämförbarheten, garanteras ändå i tillräcklig utsträckning eftersom lagstiftningen tvingar medlemsstaterna att respektera centrala normer och särskilda kvalitetskrav. De metoder och tekniker som används måste tydligt beskrivas så att det klart framgår hur folkräkningarna genomförts i medlemsstaterna och vilka resultaten blev. Alternativ D innebär att åtgärderna på EU-nivå medför så lite merarbete som möjligt. Arbetet begränsas till att redovisa de variabler man kommit överens om och uppfylla gemensamma kvalitetskrav, liksom ett visst arbete för statistikbyråerna (skriva kvalitetsrapporter, ta fram metadata och andra förklarande dokument). |

231 |

RÄTTSLIGA ASPEKTER |

305 | Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Förslaget klargör ansvarsområden och roller i tillhandahållandet vart tionde år av omfattande befolknings- och bostadsuppgifter samt innehåller gemensamma krav på kvalitet och öppenhet i fråga om resultat och metoder. Det står fortfarande medlemsstaterna fritt att ta fram de nödvändiga uppgifterna på det sätt som de anser bäst i sina respektive länder. Medlemsstaterna får också själva bestämma från vilken källa de vill hämta uppgifterna. Samtidigt ger förslaget en garanti för att uppgifterna håller hög kvalitet, i synnerhet genom att de blir jämförbara på EU-nivå. I grund och botten fokuserar strategin alltså inte på metoden, utan på resultatet. |

310 | Rättslig grund Artikel 285 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen utgör den rättsliga grunden för gemenskapsstatistik. Rådet skall i enlighet med medbeslutandeförfarandet besluta om åtgärder för att framställa sådan statistik som behövs för gemenskapens verksamhet. I nämnda artikel fastställs att framställningen av gemenskapsstatistik skall uppfylla kraven på opartiskhet, tillförlitlighet, objektivitet, vetenskapligt oberoende, kostnadseffektivitet samt insynsskydd för statistiska uppgifter. |

320 | Subsidiaritetsprincipen Subsidiaritetsprincipen är tillämplig i den mån som förslaget inte omfattas av gemenskapens exklusiva behörighet. |

Medlemsstaterna kan av följande skäl inte i tillräcklig utsträckning själva uppnå målen för förslaget: |

331 | Centralt för kvaliteten på alla statistiska uppgifter är att de skall vara jämförbara. Eftersom befolknings- och bostadsuppgifterna används som underlag för att följa EU-lagstiftningen, utvärdera EU-politiken eller för att jämföra resultaten av olika nationella strategier på EU-nivå är det uppenbart att det statistiska underlaget måste vara jämförbart mellan EU:s olika länder. Medlemsstaterna kan inte uppnå detta om det inte finns en tydlig europeisk ram, t.ex. EU-lagstiftning där det ställs vissa gemensamma krav på statistiken och dess kvalitet. Att det klart framgår vilka metoder och tekniker som använts för folk- och bostadsräkningen i de olika länderna är en förutsättning för jämförbarheten. För detta krävs i sin tur EU-lagstiftning och strukturerat samarbete, med lagstiftningen som underlag, mellan de statistikansvariga myndigheterna på nationell nivå och på EU-nivå. Erfarenheten visar tydligt att en informell överenskommelse utan en klarlagd, tydlig och kontrollerad ram inte ger statistik av den kvalitet som krävs i framtiden. |

332 | Gemenskapens åtgärder kommer att göra det lättare att uppnå målen för förslaget av följande skäl: |

Förslaget till EU-lagstiftning behövs för att säkra att statistiken håller hög kvalitet, och i synnerhet att den är jämförbar. Förordningen innehåller följande gemensamma krav för att säkra detta, samt bestämmelser om öppenhet i fråga om de metoder och tekniker medlemsstaterna använder: - Medlemsstaterna är skyldiga att garantera att de data och metadata som rapporteras in håller hög kvalitet, och att de valda datakällorna och metoderna så långt det är möjligt följer bestämmelserna om de väsentliga inslagen i folk- och bostadsräkningarna, dvs. räkning av enskilda individer och enskilda bostäder, samtidighet, allmängiltighet inom ett fastlagt territorium, tillgång till uppgifter för mindre områden samt fastställd periodicitet. - Medlemsstaterna måste ange vilka datakällor som använts för att fullgöra skyldigheterna, varför just dessa källor valts och hur valet av datakälla skulle kunna inverka på de resultat som läggs fram. De skall även ange hur väl de valda datakällorna och metoderna tillgodoser de väsentliga inslagen i folk- och bostadsräkningarna. - De huvudvariabler som skall omfattas är desamma för samtliga länder. - För alla länder måste de datum som uppgifterna avser infalla under ett och samma kalenderår. - Uppgifterna skall rapporteras in senast 24 månader efter referensårets slut, i det tekniska format som kommissionen (Eurostat) begär. - Befolkningen skall omfatta alla som är stadigvarande bosatta i landet. Begreppet ”stadigvarande bosättning” definieras i förordningen. - I förordningen definieras även begreppen ”nationell” och ”regional”. - Förordningen innehåller endast gemensamma skyldigheter, medan det står medlemsstaterna fritt att besluta hur dessa skyldigheter skall fullgöras utifrån det sätt som fungerar bäst i respektive land. |

BUDGETKONSEKVENSER |

409 | Förslaget påverkar inte gemenskapens budget. |

ÖVRIGA UPPLYSNINGAR |

510 | Förenklingar |

511 | Genom förslaget förenklas de offentliga myndigheternas (i EU och i medlemsstaterna) administrativa förfaranden. |

513 | De gemensamma kraven i utkastet till förordning ger möjliga lösningar och tydliga riktlinjer för de nationella organ som gör folk- och bostadsräkningen. Att det inte behöver göras någon harmonisering i efterhand av de statistiska resultaten i fråga om definitioner och begrepp förenklar statistikbyråernas administrativa förfaranden. |

Europeiska ekonomiska samarbetsområdet Förslaget till förordning berör EES och bör därför omfatta Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |

FÄRDPLAN |

511 | Det är svårt att i dagsläget föreslå någon detaljerad färdplan för antagandet av förordningen och dess tillämpningsföreskrifter, eftersom framtida verksamhet beror på utfallet av de pågående förhandlingarna inom Europeiska kommissionen, rådet och Europaparlamentet och på hur snabbt förordningen formellt antas. En preliminär tidsplan skulle dock kunna se ut som följer (med förbehåll för ändringar beroende på när förordningen träder i kraft): Andra halvåret 2006 Ett internt samråd inom Europeiska kommissionen har ägt rum i fråga om utkastet till förordning. Europeiska kommissionens officiella förslag till rättsakt översätts till EU:s alla officiella språk. Första halvåret 2007 Utkastet till förslag läggs fram för kollegiet för att antas formellt. Europeiska kommissionens officiella förslag till rättsakt läggs fram för Europeiska unionens råd för en första behandling. Andra halvåret 2006 / hela 2007 Arbetsgrupper sammanträder för att diskutera förordningens tekniska aspekter. Förtydliganden görs i enlighet med UNECE:s/Eurostats rekommendationer för folk- och bostadsräkningar. Kommissionens tillämpningsföreskrifter utarbetas. |

- 2007/0032 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om folk- och bostadsräkningar

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1,

med beaktande av kommissionens förslag[1],

efter att ha hört den kommitté för det statistiska programmet som inrättades genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom[2],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget[3], och

av följande skäl:

1. Kommissionen behöver ha tillräckligt tillförlitlig, detaljerad och jämförbar information om befolkningen och hushållen för att kunna utföra det uppdrag som ålagts den, bl.a. genom artiklarna 2 och 3 i fördraget. På gemenskapsnivå måste tillräcklig jämförbarhet säkras i fråga om metoder, definitioner samt programmet för statistiska data och metadata.

2. Periodiska statistiska uppgifter om befolkningen och de viktigaste familje- och boendevariablerna samt sociala och ekonomiska variablerna behövs för att studera och kartlägga vilka regional- och socialpolitiska åtgärder som påverkar olika delar av samhället.

3. För att de jämförelser som görs mellan medlemsstaterna utifrån uppgifterna skall vara så rättvisande som möjligt, bör uppgifterna avse ett visst angivet år.

4. Enligt rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik[4], som utgör referensramen för bestämmelserna i den här förordningen, skall insamlingen av statistiska uppgifter uppfylla krav på opartiskhet, tillförlitlighet, objektivitet, vetenskapligt oberoende, kostnadseffektivitet och insynsskydd för statistiska uppgifter.

5. Vid sammanställning och spridning av gemenskapsstatistik i enlighet med den här förordningen bör medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheter beakta principerna i den uppförandekod för europeisk statistik som antogs av kommittén för det statistiska programmet den 24 februari 2005 och som bilagts kommissionens rekommendation om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar[5].

6. Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, nämligen att samla in och framställa jämförbar och omfattande gemenskapsstatistik om befolkning och bostäder, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna eftersom det inte finns några gemensamma statistiska faktorer och kvalitetskrav eller tydliga metoder, utan med hjälp av en gemensam statistisk ram bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning om folk- och bostadsräkningar inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

7. De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter[6].

8. Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att fastställa villkoren för antagandet av definitioner, fastställandet av ytterligare referensår samt antagandet av programmet för statistiska data och metadata. Eftersom dessa åtgärder har allmän räckvidd och är avsedda att ändra icke väsentliga delar av denna förordning bör de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning fastställs gemensamma bestämmelser för tillhandahållande vart tionde år av omfattande uppgifter om befolkning och bostäder.

Artikel 2

Definitioner

1. I denna förordning gäller följande definitioner:

a) befolkning (folk-): den befolkning som är stadigvarande bosatt i ett land eller ett område på den referensdag som avses i artikel 5.2.

b) bostäder: enskilda bostäder och bostadshus samt förhållandet mellan befolkning och bostadsutrymmen på nationell och regional nivå på referensdagen. Med ”bostadshus” avses byggnader som faktiskt innehåller eller skulle kunna innehålla bostäder.

c) stadigvarande bosättning : en plats där en person normalt har sin dygnsvila, bortsett från tillfällig frånvaro för rekreation, semester, besök hos vänner och släktingar, affärer, läkarbehandling eller religiös pilgrimsfärd, eller den plats där personen är folkbokförd.

d) referensdag: den dag som medlemsstatens uppgifter avser, i enlighet med artikel 5.2 i denna förordning.

e) nationell: på medlemsstaternas territorium.

f) regional: på NUTS 1-nivå, NUTS 2-nivå och NUTS 3-nivå, enligt den definition som ges i nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (NUTS) i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003[7], i den gällande versionen på referensdagen, samt nivå 2 för lokala administrativa enheter (LAU 2-nivå).

g) väsentliga inslag i folk- och bostadsräkningar: räkning av enskilda individer och enskilda bostäder, samtidighet, allmängiltighet inom ett fastlagt territorium, tillgång till uppgifter för mindre områden samt fastställd periodicitet.

h) avidentifierade mikrodata: enskilda statistiska uppgifter som har ändrats för att i överensstämmelse med gällande bästa praxis minimera risken för att de statistiska enheter som de hänför sig till kan identifieras.

2. Kommissionen får vid behov anpassa definitionerna i punkt 1 i enlighet med förfarandet i artikel 7.3.

Artikel 3

Inrapportering av uppgifter

Medlemsstaterna skall till kommissionen (Eurostat) rapportera in uppgifter om befolkning och bostäder med fastställda demografiska, sociala och ekonomiska variabler samt boendevariabler för enskilda individer, familjer, hushåll, enskilda bostäder och bostadshus på nationell och regional nivå i enlighet med vad som fastställs i bilagan.

Artikel 4

Datakällor och kvalitet

1. Medlemsstaterna kan grunda sin statistik på olika datakällor, t.ex.

a) konventionella totalundersökningar,

b) registerbaserade totalundersökningar,

c) en kombination av konventionell totalundersökning och urvalsundersökning,

d) en kombination av registerbaserad totalundersökning och urvalsundersökning,

e) en kombination av registerbaserad totalundersökning och konventionell totalundersökning,

f) lämplig undersökning med roterande urval (kontinuerlig undersökning).

2. Medlemsstaterna skall se till att de datakällor och metoder som används för att uppfylla kraven i denna förordning så långt det är möjligt uppfyller de väsentliga inslag i folk- och bostadsräkningarna som anges i artikel 2.1.

3. Medlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de data och metadata som rapporteras in håller hög kvalitet. Kommissionen (Eurostat) skall i samarbete med medlemsstaternas behöriga myndigheter och med internationella organisationer utarbeta metodrekommendationer för och krav på de data och metadata som framställs, särskilt med utgångspunkt i rekommendationerna för folk- och bostadsräkningar från den europeiska statistikerkonferensen ( Conference of European Statisticians , CES).

4. Medlemsstaterna skall rapportera till kommissionen (Eurostat) vilka datakällor som använts, varför just dessa källor valts och hur de valda datakällorna påverkat statistikens kvalitet (kvalitetsrapport). I detta sammanhang skall medlemsstaterna ange hur väl de valda datakällorna och metoderna uppfyller de väsentliga inslag i folk- och bostadsräkningarna som anges i artikel 2.1.

5. Medlemsstaterna skall utan dröjsmål informera kommissionen (Eurostat) om revideringar och korrigeringar av den statistik som tillhandahållits enligt denna förordning och om eventuella ändringar i de metoder och datakällor som används.

6. Kommissionen skall fastställa innehållet i kvalitetsrapporten samt kvalitetskriterierna för framställning och spridning av uppgifterna i enlighet med förfarandet i artikel 7.3.

Artikel 5

Överföring av uppgifter

1. Medlemsstaterna skall förse kommissionen (Eurostat) med validerade data och metadata enligt specifikationerna i denna förordning, företrädesvis i början av varje årtionde.

2. Varje medlemsstat skall fastställa ett datum som uppgifterna hänför sig till (referensdag). Denna referensdag måste infalla under ett år som fastställts i enlighet med denna förordning (referensår). Det första referensåret skall vara 2011. Kommissionen skall fastställa ytterligare referensår i enlighet med det förfarande som avses i artikel 7.3.

3. Uppgifterna skall rapporteras in senast 24 månader efter referensårets utgång.

4. Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 7.3 anta ett program för de statistiska data och metadata som skall översändas för att kraven på insamling av uppgifter skall anses uppfyllda. Det får inte fastställas fler variabler för en viss geografisk nivå än de som anges för den geografiska nivån i bilagan till denna förordning.

5. Programmet över statistiska uppgifter får utöver aggregerade data (i tabellform) även omfatta ett urval av avidentifierade mikrodata.

6. Medlemsstaterna skall till kommissionen (Eurostat) översända validerade data och metadata i elektronisk form. Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 7.2 besluta vilket tekniskt format som bör användas för överföringen av de begärda uppgifterna.

7. Vid eventuella revideringar eller korrigeringar enligt artikel 4.5 i denna förordning skall medlemsstaterna utan dröjsmål översända de ändrade uppgifterna till kommissionen (Eurostat).

Artikel 6

Tillämpningsåtgärder

1. Följande åtgärder som är nödvändiga för att tillämpa denna förordning skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 7.2:

a) Beslut om lämpligt tekniskt format i enlighet med artikel 5.6.

2. Följande åtgärder som är nödvändiga för att tillämpa denna förordning skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 7.3:

a) Antagandet av definitionerna i enlighet med artikel 2.2.

b) Fastställandet av innehållet i kvalitetsrapporten i enlighet med artikel 4.6.

c) Fastställandet av kvalitetskriterierna i enlighet med artikel 4.6.

d) De referensår som avses i artikel 5.2.

e) Antagandet av det program för statistiska data och metadata som avses i artikel 5.4.

3. Hänsyn skall tas till principen om att nyttan med uppdateringen måste uppväga kostnaderna för den, och till principen om att tilläggskostnader och belastningar skall hållas rimliga.

Artikel 7

Kommittéförfarande

1. Kommissionen skall biträdas av den kommitté för det statistiska programmet som inrättats genom beslut 89/382/EEG, Euratom.

2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet. Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3. När det hänvisas till denna punkt skall artikel 5a.1–4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

4. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 8

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

BILAGA

Variabler som skall ingå i folk- och bostadsräkningen

1 Befolkningsvariabler

1.1 Obligatoriska variabler för de geografiska nivåerna NUTS 3 och LAU 2

1.1.1 Icke härledda variabler

- Bostadsadress (stadigvarande)

- Kön

- Ålder

- Civilstånd

- Födelseland och födelseort

- Medborgarskap

- Tidigare stadigvarande bostadsadress och inflyttningsdatum på nuvarande adress eller Stadigvarande bostadsadress ett år före folk- och bostadsräkningen

- Släktskapsförhållande mellan hushållsmedlemmarna

1.1.2 Härledda variabler

- Totalbefolkning

- Ort/plats

- Hushållsställning

- Familjeställning

- Typ av kärnfamilj

- Kärnfamiljens storlek

- Hushållstyp (privathushåll)

- Privathushållets storlek

1.2 Obligatoriska variabler för de geografiska nivåerna nationell nivå, NUTS 1 och NUTS 2

1.2.1 Icke härledda variabler

- Bostadsadress (stadigvarande bosatt)

- Arbetsställe

- Kön

- Ålder

- Civilstånd

- Aktuell sysselsättningsstatus

- Yrke

- Näringsgren

- Yrkesställning

- Utbildningsnivå

- Födelseland och födelseort

- Medborgarskap

- Tidigare bosatt utomlands och inflyttningsår till landet

- Tidigare stadigvarande bostadsadress och inflyttningsdatum på nuvarande adress eller Stadigvarande bostadsadress ett år före folk- och bostadsräkningen

- Släktskapsförhållande mellan hushållsmedlemmarna

- Hushållens besittningsform

1.2.2 Härledda variabler

- Totalbefolkning

- Ort/plats

- Hushållsställning

- Familjeställning

- Typ av kärnfamilj

- Kärnfamiljens storlek

- Hushållstyp (privathushåll)

- Privathushållets storlek

1.3 Rekommenderade variabler för de geografiska nivåerna nationell nivå, NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3 och LAU 2

1.3.1 Det rekommenderas att medlemsstaterna också rapporterar in alla de variabler som är obligatoriska för den regionala nivån NUTS 2 för alla lägre regionala nivåer, ner till lägsta tillgängliga regionala nivå.

1.3.2 Icke härledda variabler

- Skolans, högskolans eller universitetets läge

- Färdmedel till arbetsplatsen

- Färdmedel till skola, högskola eller universitet

- Avstånd och restid till arbetet

- Avstånd och restid till skola, högskola eller universitet

- Civilstånd

- Totalt antal levande födda barn

- Datum för giftermål för kvinnor som är eller har varit gifta: i) första äktenskapet och ii) nuvarande äktenskap

- Datum för inledande av samboförhållande för kvinnor som är eller har haft samboförhållande: i) första samboförhållandet och ii) nuvarande samboförhållande

- Sedvanlig sysselsättningsstatus

- Leverantörer av ideella tjänster, volontärer

- Sektor (institutionell enhet)

- Informell sysselsättning

- Typ av arbetsplats

- Normal arbetstid

- Tidsrelaterad undersysselsättning

- Arbetslöshetens längd

- Antal sysselsatta på arbetsplatsens lokala enhet

- Huvudsaklig inkomstkälla

- Inkomst

- Utbildning

- Studieinriktning

- Skolgång

- Läs- och skrivkunnighet

- Datakunskap

- Tidigare bosättningsland (stadigvarande)

- Samlad bosättningstid i det landet

- Stadigvarande bostadsadress fem år före folk- och bostadsräkningen

- Orsak till flyttning

- Föräldrarnas födelseland

- Erhållande av medborgarskap

- Etnisk tillhörighet

- Språk

- Religion

- Funktionshinder

- En- eller flerbostadshus

- Hyra

- Varaktiga konsumtionsvaror som ägs av hushållet

- Antal bilar som står till hushållets förfogande

- Parkeringsmöjligheter

- Telefon- och Internetförbindelse

- Egen jordbruksproduktion (för självhushållning)

- Kännetecken för samtliga jordbruksarbeten under det senaste året (individuell nivå)

1.3.3 Härledda variabler

- Tätort och landsbygd

- Socioekonomiska grupper

- Personer med utländsk/nationell bakgrund

- Internationellt migrerande befolkningsgrupper

- Befolkning med flyktingbakgrund

- Fördrivna inom landet

- Partnerskap mellan personer av samma kön

- Ställning i utvidgad familj

- Typ av ombildad familj

- Typ av utvidgad familj

- Privathushålls generationssammansättning

2 Bostadsvariabler

2.1 Obligatoriska variabler för de geografiska nivåerna NUTS 3 och LAU 2

2.1.1 Icke härledda variabler

- Bostadstyp

- Bostadens läge

- Bebodd eller obebodd bostad

- Antal boende

- Boyta och/eller Antal rum i bostaden

- Bostäder efter fastighetstyp

- Bostäder efter byggnadsår

2.1.2 Härledda variabler

- Trångboddhet

2.2 Obligatoriska variabler för de geografiska nivåerna nationell nivå, NUTS 1 och NUTS 2

2.2.1 Icke härledda variabler

- Boendeförhållande

- Bostadstyp

- Bostadens läge

- Bebodd eller obebodd bostad

- Ägandeform

- Antal boende

- Boyta och/eller Antal rum i bostaden

- Vattenledningar

- Toalett

- Bad- eller duschrum

- Uppvärmning

- Bostäder efter fastighetstyp

- Bostäder efter byggnadsår

2.2.2 Härledda variabler

- Trångboddhet

2.3 Rekommenderade variabler för de geografiska nivåerna nationell nivå, NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3 och LAU 2

2.3.1 Det rekommenderas att medlemsstaterna också rapporterar in alla de variabler som är obligatoriska för den regionala nivån NUTS 2 för alla lägre regionala nivåer, ner till lägsta tillgängliga regionala nivå.

2.3.2 Icke härledda variabler

- Eventuella sekundärbostäder, fritidsbostäder och obebodda bostäder och uppgifter om dessa

- Bebodda bostäder efter antal privathushåll

- Rumstyp

- Varmvatten

- Uppvärmning av sanitärt vatten

- Avloppssystem

- Kök

- Matlagningsmöjligheter

- Energikälla för uppvärmning

- Värmeisolering

- El

- Elproduktion

- Gasnät

- Luftkonditionering

- Ventilation

- Bostadens läge i fastigheten

- Bostadens tillgänglighet

- Hiss

- Bostäder efter antal våningar i fastigheten

- Bostäder efter byggnadsmaterial som vissa delar av byggnaden är uppförd i

- Bostäder efter underhåll och renovering av fastigheten

- Hushållets sopsortering

[1] EUT C […], […], s. […].

[2] EGT L 181, 28.6.1989, s. 47.

[3] EUT C […], […], s. […].

[4] EGT L 52, 22.2.1997 s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

[5] KOM(2005) 217 slutlig.

[6] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

[7] EUT L 154, 21.6.2003, s. 1.