Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om införande av en slutgiltig antidumpning-stull på import av vissa delar till TV-kamerasystem med ursprung i Japan

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Kommissionen inledde den 12 februari 1999 en antidumpningsundersökning beträffande import av vissa delar till TV-kamerasystem med ursprung i Japan.

2. Den produkt som berörs av undersökningen uppstår av tre väsentliga delar till TV-kamerasystem. Den i tillkännagivandet om inledande definierade produktomfattningen har minskats med anledning av de slutsatser som drogs i samband med undersökningen.

3. Inga provisoriska åtgärder infördes, men det beslutades att undersökningen skulle fortsätta i syfte att lägga fram förslag till slutgiltiga åtgärder.

4. Bifogade förslag till rådets förordning grundar sig på de slutgiltiga avgörandena beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse som visat att slutgiltiga antidumpningsåtgärder är berättigade.

5. Rådet föreslås därför anta bifogade förslag till förordning för offentliggörande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning senast den 12 maj 2000.

Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa delar till TV-kamerasystem med ursprung i Japan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen [1], särskilt artikel 9 i denna,

[1] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1, senast ändrad genom förordning (EG) nr 905/98 av den 27 april 1998, EGT L 128, 30. 4. 1998, s. 18.

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. ALLMÄNT

1. Bakgrund och inledande

(1) Rådet införde i april 1994 genom förordning (EG) nr 1015/94 [2] en slutgiltig antidumpningstull på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan. Tullsatsen för den slutgiltiga antidumpningstullen uppgick till 62,6 % för Sony Corporation (nedan kallat "Sony"), 82,9 % för Ikegami Tsushinki Co Ltd (nedan kallat "Ikegami") och 52,7 % för Hitachi Denshi Ltd samt 96,8 % för alla andra tillverkare.

[2] EGT L 111, 30.4.1994, s. 106, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1952/97 (EGT L 276, 9.10.1997, s. 20).

(2) Efter en undersökning om absorption av tullar enligt artikel 12 i rådets förordning (EG) nr 384/96 [3] (nedan kallad "grundförordningen") ändrade rådet i oktober 1997 genom förordning (EG) nr 1952/97 [4] den ovannämnda förordningen och höjde den slutgiltiga antidumpningstullen för Sony till 108,3 % och till 200,3 % för Ikegami.

[3] EGT L 56, 6.3.1996, s.1, senast ändrad genom förordning (EG) nr 905/98 (EGT L 128, 30.4.1998, s. 18).

[4] EGT L 276, 9.10.1997, s. 20.

(3) I juni 1998 inleddes en undersökning beträffande påstått kringgående av den ovannämnda slutgiltiga antidumpningstullen genom import av moduler, monteringssatser, underenheter och delar till TV-kamerasystem med ursprung i Japan, vilka enligt uppgift användes vid montering av TV-kamerasystem i gemenskapen. Undersökningen begränsades till två exporterande japanska tillverkare, nämligen Sony och Ikegami, eftersom den klagande endast lagt fram bevis för kringgående beträffande dessa företag.

(4) I januari 1999 inledde kommissionen ett antidumpningsförfarande beträffande import till gemenskapen av TV-kamerasystem med ursprung i Förenta staterna. Efter det att förfarandet hade inletts upphörde emellertid den enda berörda exporterande tillverkaren, dvs. Sony, med sin tillverkning av TV-kamerasystem i Förenta staterna. Då det inte fanns någon annan tillverkare av TV-kamerasystem i Förenta staterna avslutades förfarandet i februari 2000 utan att några åtgärder infördes.

(5) I februari 1999 avslutades undersökningen om kringgående utan att åtgärder infördes, eftersom klagomålet i fråga hade återtagits: Samtidigt inledde kommissionen på eget initiativ det nuvarande antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa delar till TV-kamerasystem genom att offentliggöra ett tillkännagivande [5] (nedan kallat "tillkännagivande om inledande") i enlighet med artikel 5.6 i grundförordningen. Kommissionen beslutade att inleda det nuvarande förfarandet på grundval av de bevis för dumpning som framkommit av de uppgifter som inhämtats i samband med den ovannämnda undersökningen om kringgående tillsammans med de bevis för avsevärd skada och orsakssamband som lämnats innan förfarandet inleddes av en tillverkare i gemenskapen vilken stod för en betydande del av den sammanlagda tillverkningen av TV-kamerasystem i gemenskapen liksom av de tre delar som utgör den produkt som berörs av det nuvarande förfarandet. Denna bevisning ansågs tillräcklig för att berättiga att ett förfarande inleddes.

[5] EGT C 38, 12.2.1999, s. 2.

2. Argument framförda av de berörda parterna beträffande inledandet av förfarandet

2.1. Användning av uppgifter som inhämtats i samband med ett annat antidumpningsförfarande för inledande av det nuvarande förfarandet

(6) Flera exporterande tillverkare ställde frågan huruvida de uppgifter som inhämtats i samband med den ovannämnda undersökningen om kringgående kunde användas som bevisning för att berättiga inledandet av ett nytt förfarande beträffande import av vissa delar till TV-kamerasystem med ursprung i Japan.

(7) I grundförordningen utesluts inte att de uppgifter som har inhämtats i samband med ett antidumpningsförfarande kan användas i samband med andra förfaranden. I artikel 19.6 i grundförordningen föreskrivs att det endast är förbjudet att använda uppgifterna för andra ändamål än för de där uppgifterna var krävt. . Kommissionen anser i det här samband att e uppgifter som inhämtats och kontrollerats i samband med ett antidumpningsförfarande kan användas som grund för inledande av ett annat antidumpningsförfarande berörande väsentlig de samma tillverkarna.

2.2. Tillräcklig bevisning om skadevållande dumpning för att inleda det nuvarande förfarandet

(8) Sedan det nuvarande antidumpningsförfarandet hade inletts bestred några berörda parter att det skulle finnas tillräckliga bevis för dumpning, skada och orsakssamband för att berättiga ett inledande av undersökningen.

(9) I detta avseende hänvisas till de olika ovannämnda undersökningarna beträffande TV-kamerasystemen. Sedan 1992 har flera undersökningar genomförts beträffande exporterande japanska tillverkare av TV-kamerasystem. Dessa undersökningar har visat att det förekommit avsevärd dumpning och absorption av tullar och har senare lett till en undersökning om påstått kringgående med stöd av artikel 13 i grundförordningen.

(10) Det nuvarande förfarandet inleddes på grundval av de uppgifter rörande dumpning som inhämtats i samband med den tidigare undersökningen om kringgående, i vilken till stor del samma exporterande japanska tillverkare deltog som i det nuvarande förfarandet.

(11) Som det sägs i tillkännagivandet om inledande lämnades dessutom tillräckliga bevis för skada och orsakssamband innan förfarandet inleddes av en tillverkare i gemenskapen vilken stod för en betydande del av den sammanlagda tillverkningen av delar till TV-kamerasystem i gemenskapen. Kommissionen därför beslutade att det fanns tillräcklig bevis av dumpning, skada och orsakssamband för att berättiga inledningen av en undersökning

3. Undersökningsperiod

(12) Undersökningen om dumpning och skada omfattade perioden från den 1 januari 1998 till den 31 december 1998 (nedan kallad "undersökningsperioden"). Undersökningen av tendenserna i samband med skadeanalysen omfattade perioden från den 1 januari 1995 till den 31 december 1998.

4. Parter som berörs av förfarandet

(13) Kommissionen skickade frågeformulär till de kända tillverkarna i gemenskapen och till samtliga kända exporterande tillverkare. Svar på dessa frågeformulär mottogs från två tillverkare i gemenskapen och från två exporterande japanska tillverkare.

(14) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter den bedömde nödvändiga för fastställande av dumpning, skada och gemenskapens intresse och utförde kontrollbesök på plats hos följande företag:

-Tillverkare i gemenskapen

- Philips BTS Broadcast Television Systems b.v., (nedan kallat "Philips")

- Thomson Broadcast Systems, (nedan kallat "Thomson")

-Exporterande tillverkare i Japan

- Matsushita Electronics Corporation, Kyoto

- Sony Corporation, Tokyo (närstående importör, Sony UK (Basingstoke)).

De övriga kända exporterande japanska tillverkarna samarbetade inte med kommissionen i det nuvarande förfarandet.

(15) Alla berörda parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera införande av slutgiltiga åtgärder beträffande import från Japan. De gavs också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter utlämnandet av uppgifter. De synpunkter som lämnades av parterna beaktades och slutsatserna ändrades, när så var lämpligt, i enlighet därmed.

5. Grad av samarbetsvilja

(16) Graden av samarbetsvilja från de exporterande tillverkarnas sida var när det gäller dumpning särskilt låg i samband detta förfarande, eftersom endast ett japanskt företag samarbetade till fullo under undersökningen. Ett annat företag lämnade uppgifter som beaktades i samband med bedömningen av dumpning. Det sistnämnda företaget lämnade emellertid också andra uppgifter som inte var underbyggda och därför inte kunde användas. Flera andra kända japanska tillverkare samarbetade inte över huvud taget. Under dessa omständigheter grundade kommissionen, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, sina slutgiltiga avgöranden helt eller delvis på tillgängliga uppgifter.

(17) Graden av samarbetsvilja från de exporterande japanska tillverkarnas sida var också mycket låg när det gällde skada. I synnerhet lämnade ett japanskt företag endast begränsade uppgifter när det gäller vissa aspekter av skadebedömningen enligt vad som anges nedan. Denna samarbetsvilliga exporterande tillverkare underrättades om skälen till varför dessa begränsade uppgifter inte godtogs och gavs tillfälle att lämna ytterligare förklaringar. Eftersom även dessa förklaringar ansågs otillfredsställande var kommissionen, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, tvungen att använda sig av tillgängliga uppgifter. Flera andra kända japanska tillverkare samarbetade inte över huvud taget och kommissionen var därför, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, tvungen att använda sig av tillgängliga uppgifter.

B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1. Beskrivning i tillkännagivandet om inledande

(18) Den produkt som berörs är vissa väsentliga delar som används i TV-kamerasystem, vilka definieras i rådets förordning (EG) nr 1015/94 [6], ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2474/95 [7] och genom rådets förordning (EG) nr 193/1999 [8].

[6] EGT L 111, 30.4.1994, s. 106.

[7] EGT L 255, 25.10.1995, s. 11.

[8] EGT L 22, 29.1.1999, s. 10.

(19) Den produkt som berörs av det nuvarande förfarandet har i tillkännagivandet om inledande definierats på följande sätt:

- Prismor med tre eller flera CCD-sensorer, inbegripet elektroniska (under)enheter, med eller utan filterhjul, som importeras tillsammans eller separat.

- Application Specific Integrated Circuits (ASIC:s) för användning i TV-kamerahuvud, kamerakontrollpaneler, masterkontrollpaneler och kamerabasstationer.

- Tryckta kretskort med ovannämnda (ASIC:s).

(20) Även om de ovannämnda delarna till den berörda produkten sinsemellan har olika fysiska egenskaper, har slutsatsen dragits att dessa tre delar utgör en enda produkt i samband med denna undersökning, eftersom de är avsedda att användas i TV-kamerasystem och eftersom de, när de kombineras med varandra, utgör den viktigaste tekniska komponenten i ett TV-kamerahuvud och därmed i ett TV-kamerasystem. De är också väsentliga när det gäller den avgörande specifikationen av ett TV-kamerasystem och utför när de kombineras med varandra den viktigaste funktionen i ett TV-kamerasystem. Dessa tre delar kombineras inte alltid med varandra, men kan inte användas för något annat ändamål än i ett TV-kamerasystem, inte ens i något annat system än det system hos den särskilda tillverkaren för vilket de framställdes. Även om dessa tre delar till den berörda produkten hade behandlats individuellt skulle det samlade resultatet inte ha blivit väsentligen annorlunda, eftersom resultaten för varje enskild del sammantaget skulle utgöra resultaten för den berörda produkten.

(21) Dessa delar klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 8529 90 72, ex 8538 90 91, ex 8529 90 81, ex 8529 90 88 och ex 8542 13 80.

2. Klargörande av produktdefinitionen

(22) Mot bakgrund av att den ovan angivna produktdefinitionen är komplicerad gjordes en bedömning av huruvida undersökningen borde inriktas på de tre väsentliga delarna av den berörda produkten utan att man fortsatte undersökningen beträffande komponenterna.

2.1. CCD-sensorn

(23) När det gäller en av de tre delarna till den berörda produkten, dvs. CCD-sensorn, omfattade såsom anges ovan den inledande undersökningen själva CCD-sensorn och dess komponenter när de importeras tillsammans eller separat.

(24) CCD-sensorn består av en färgdelare (även kallad stråldelare eller prisma), tre eller flera kaskadkopplade anordningar (även kallade CCD eller sensorer), några fogdelar som är nödvändiga för att limma fast CCD-sensorerna vid stråldelaren och en del andra elektriska komponenter.

(25) Undersökningen har visat att ingen av komponenterna i CCD-sensorn i sig har de fysiska kännetecken i form av väsentliga optiska och elektriska egenskaper som är karakteristiska för CCD-sensorn och därmed för den berörda produkten, dvs. de fångar inte själva upp ljuset och omvandlar det till videosignaler. Dessutom krävs det ett väsentligt förädlingsvärde för att tillverka CCD-sensorer med hjälp av dessa komponenter och därmed också för att tillverka den berörda produkten.

(26) Å andra sidan visade undersökningen att vissa av komponenterna i CCD-sensorn inte är specifika för TV-kamerasystem och inte tillverkas av samma företag som tillverkar TV-kamerasystem. Med tanke på det stora antalet komponenter i CCD-sensorn och hur komplicerat det är att undersöka dessa antingen kollektivt eller separat, beslutades det vidare att ett sådant förfaringssätt skulle ha varit onödigt betungande. Slutsatsen är därför att CCD-sensorn och dess komponenter vad beträffar fysiska kännetecken och egenskaper borde anses som skilda produkter. De kan därför inte anses vara en enda produkt. När komponenterna i CCD-sensorn importeras separat omfattas de därför inte av produktomfattningen i den nuvarande undersökningen.

(27) Ett färgprisma med tre eller flera CCD-sensorer har emellertid redan de väsentliga kännetecknen hos en av de tre delarna av den berörda produkten, dvs. hela CCD-sensorn, eftersom det redan kan utföra såväl en CCD-sensors grundläggande optiska funktioner som dess grundläggande elektriska funktioner. En sådan icke färdigtillverkad CCD-sensor anses därför i likhet med en färdigtillverkad CCD-sensor vara en enda produkt och därmed berörd produkt berörd i samband med undersökningen.

2.2. Tillämpningsspecifika integrerade kretsar och tryckta kretskort

(28) När det gäller de båda andra delarna av den berörda produkten, dvs. de tillämpningsspecifika integrerade kretsarna och de tryckta kretskorten bekräftades i samband med undersökningen den definition som lämnades i tillkännagivandet om inledande.

3. Slutsats om produktdefinitionen

(29) Mot bakgrund av ovanstående är slutsatsen att de tre ovannämnda delarna (dvs. CCD-sensorn, de tillämpningsspecifika integrerade kretsarna och de tryckta kretskorten) i samband med den nuvarande undersökningen anses som en produkt och därför som den produkt som berörs av undersökningen när de importeras antingen tillsammans eller separat.

4. Likadan produkt

(30) Den berörda produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Japan och den produkt som exporteras till gemenskapen från detta land konstaterades ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden som den produkt som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin på gemenskapens marknad. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C. DUMPNING

1. Inledande anmärkningar

(31) När det gäller dumpningen konstaterades det att inga samarbetsvilliga tillverkare hade haft någon försäljning av den berörda produkten på hemmamarknaden i Japan och som ett rimligt alternativ beräknades dumpningen därför för de tre berörda delarna när dessa såldes separat. Genomsnittet av dessa resultat användes därefter för att fastställa en dumpningsmarginal för den berörda produkten.

2. Normalvärde

(32) När det gäller beräkningen av normalvärdet fastställde kommissionen först huruvida de exporterande tillverkarnas sammanlagda inhemska försäljning av den berörda produkten var representativ jämfört med deras sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs den inhemska försäljningen vara representativ när respektive exporterande tillverkares sammanlagda inhemska försäljningsvolym motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volym som företaget sålde på export till gemenskapen. Detta var fallet när det gällde de båda exporterande tillverkarna.

(33) Kommissionen undersökte när det gällde var och en av de modeller av den berörda produkten (dvs. CCD-sensorn, de tillämpningsspecifika integrerade kretsarna och de tryckta kretsarna) som såldes av de exporterande tillverkarna på deras respektive hemmamarknader och som konstaterades vara jämförbara med de modeller som såldes på export till gemenskapen huruvida den inhemska försäljningen var representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss modell ansågs vara representativ när den volym som sålts av denna typ på den inhemska marknaden under undersökningsperioden motsvarade 5 % eller mer av den sammanlagda försäljningen av en direkt jämförbar modell som sålts på export till gemenskapen.

(34) Kommissionen undersökte därefter huruvida den inhemska försäljningen till oberoende kunder av var och en av modellerna kunde anses ha skett vid normal handel genom att fastställa andelen lönsam inhemsk försäljning i förhållande till den sammanlagda inhemska försäljningen av modellen i fråga. När volymen delar sålda till ett nettopris lika stort som eller högre än den beräknade produktionskostnaden (lönsam försäljning) uppgick till minst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen, baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna på all inhemsk försäljning som ägt rum under undersökningsperioden. När volymen lönsam försäljning av alla delar motsvarade mindre än 80 %, men minst 10 %, av den sammanlagda försäljningsvolymen, baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma försäljningen.

(35) I de fall där de inhemska priserna inte utgjorde en lämplig grund för fastställande av normalvärdet undersöktes det huruvida den andra exporterande japanska tillverkarens inhemska priser kunde användas som grund för fastställande av normalvärde.

(36) På grund av skillnader i de tekniska specifikationerna av olika modeller var det emellertid inte möjligt att hitta identiska eller likvärdiga modeller som såldes av den andra exporterande japanska tillverkaren. Följden blev att normalvärdet konstruerades i dessa fall.

(37) Normalvärdet konstruerades genom att ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinstmarginal lades till tillverkningskostnaderna för de exporterade modellerna. Kommissionen undersökte för detta ändamål huruvida de uppgifter om försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som de båda berörda exporterande tillverkarna hade ådragit sig och om den vinst som de haft på hemmamarknaden var tillförlitliga. För var och en av de exporterande tillverkarna användes de faktiska försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader som dessa hade haft på hemmamarknaden, eftersom den inhemska försäljningen hade skett i representativ omfattning (se ovan). Den inhemska vinstmarginalen fastställdes på grundval av den representativa försäljning som skett vid normal handel. Detta var fallet när det gällde båda de exporterande tillverkarna.

(38) För en av de exporterande tillverkarna konstaterades att de uppgifter som lämnats beträffande den inhemska försäljningen av den berörda produkten till stor del var ofullständiga. Eftersom kommissionen inte var i stånd att fastställa hur mycket information som saknades, beslutades i enlighet med artikel 18 i grundförordningen att använda tillgängliga uppgifter. För detta ändamål och i avsaknad av kontrollerbara uppgifter, beslutades det att de inhemska försäljningspriser som företaget rapporterat för samtliga modeller som sålts på den inhemska marknaden skulle användas, oavsett om de rapporterade sålda kvantiteterna var representativa i förhållande till de exporttransaktioner som ägt rum för samma modell.

3. Exportpris

(39) I alla fall där exportförsäljningen av den berörda produkten skedde till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av det exportpris som faktiskt betalats eller skulle betalas.

(40) När det gäller en exporterande tillverkare skedde emellertid exportförsäljningen till en närstående part. I detta fall konstruerades exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, dvs. på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare. Justeringar gjordes för alla omkostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen samt vinst, i syfte att fastställa ett tillförlitligt exportpris vid gemenskapens gräns. Vinstmarginalen beräknades till 5 % av omsättningen, vilket kommissionen ansåg vara skäligt i avsaknad av alla uppgifter från oberoende importörer i gemenskapen.

4. Jämförelse

(41) För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, rimliga justeringar för olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet.

(42) Justeringar gjordes för olikheter i fysiska egenskaper, transport, kostnader i samband med hantering, avdrag och för förpacknings- och kreditkostnader, där det kunde påvisas att olikheterna påverkade priserna och prisernas jämförbarhet.

(43) En exporterande tillverkare begärde en justering för olikheter i handelsled på grund av att prisernas jämförbarhet påverkades av köparnas olika funktioner på den inhemska marknaden och på exportmarknaden. Det var emellertid inte någon större skillnad mellan de priser som togs ut av kunderna i de påstått olika handelsleden. Följaktligen gjordes inga justeringar i detta avseende.

(44) En exporterande tillverkare begärde justering för avdrag. Kommissionen fann att begäran varken var korrekt kvantifierad eller direkt sammanhängande med försäljningen i fråga. Begäran avslogs därför.

(45) En exporterande tillverkare begärde en justering för olikheter i garantikostnader. En undersökning på plats visade emellertid att de flesta av de rapporterade garantikostnaderna inte hängde samman med försäljningen av den berörda produkten. Följaktligen kunde begäran endast godtas till viss del.

5. Dumpningsmarginal

5.1. Dumpningsmarginal för samarbetsvilliga företag

(46) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per modell med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande modell.

(47) I enlighet med vad som anges ovan visade jämförelsen att det förekommit dumpning. Dumpningsmarginalerna är följande, uttryckta i procent av importpriset cif gemenskapens gräns:

- Matsushita Electronics Corporation: 0,2 % (under miniminivån)

- Sony Corporation: 17,6 %.

5.2. Dumpningsmarginal för icke-samarbetsvilliga företag

(48) För icke-samarbetsvilliga företag fastställdes en dumpningsmarginal på grundval av tillgängliga uppgifter.

(49) Mot bakgrund av de exporterande japanska tillverkarnas låga samarbetsvilja ansågs det lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga företagen på en högre nivå än nivån för den högsta tull som fastställts för någon av de samarbetsvilliga tillverkarna. Den övriga dumpningsmarginalen fastställdes på samma nivå som den högsta marginal som fastställts för en samarbetsvillig tillverkares representativa modell och representativa transaktioner. Detta tillvägagångssätt ansågs nödvändigt för att inte belöna exporterande tillverkare som inte var samarbetsvilliga.

(50) Marginalen är 40,2 %, uttryckt i procent av importpriset cif gemenskapens gräns.

D. DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN

(51) Inom gemenskapen tillverkas den berörda produkten av Philips och Thomson. Kommissionen bedömde huruvida Philips och Thomson kunde anses vara gemenskapstillverkare i den mening som avses i grundförordningen, eftersom vissa komponenter i den berörda produkten importerades från det berörda exportlandet och därför inte tillverkades av Philips eller Thomson.

(52) Undersökningen har emellertid visat att båda företagen tillverkar den berörda produkten i gemenskapen och att deras centrala planerings- och administrationsavdelningar liksom deras forsknings- och utvecklingsanläggningar för TV-kamerasystem är belägna i gemenskapen. I enlighet med etablerad praxis för gemenskapens institutioner ansågs det därför irrelevant att vissa komponenter i den berörda produkten inte tillverkas i gemenskapen. Philips och Thomson bör därför anses vara gemenskapstillverkare.

(53) Dessa två gemenskapstillverkare uppfyller dessutom klart de krav på representativitet som anges i artikel 5.4 i grundförordningen, eftersom de står för den sammanlagda tillverkningen av den berörda produkten i gemenskapen och därför anses utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i samma förordning.

E. SKADA [9]

[9] Mot bakgrund av det låga antalet aktörer på marknaden har inga exakta uppgifter om dessa kunnat lämnas, medan samma uppgifter i andra fall av konfidentiella skäl angivits i indexerad form.

1. Inledande anmärkningar

(54) Undersökningen har visat att den berörda produkten inte säljs på den öppna marknaden (dvs. till oberoende parter) i gemenskapen, utom i samband med mindre viktiga försäljningar som reservdelar. Denna slutsats överensstämmer med den berörda produktens natur, eftersom denna endast används av gemenskapsindustrin och de exporterande tillverkarna för inkorporering i TV-kamerasystem. Det var därför inte möjligt att separat identifiera huvuddelen av de uppgifter som rörde den berörda produkten.

(55) I enlighet med artikel 3.8 i grundförordningen utfördes därför skadebedömningen genom en undersökning av den minsta varugrupp eller produktserie som innehåller den likadana produkten och för vilken alla nödvändiga uppgifter kunde lämnas.

(56) Undersökningen har visat att den bäst lämpade grundvalen för skadeanalysen är uppgifter som rör TV-kamerahuvudet [10], eftersom ett TV-kamerahuvud är den minsta produkt inbegripande den berörda produkten som säljs på den fria marknaden. Det är också viktigt att notera att det finns ett direkt samband mellan den berörda produkten och ett TV-kamerahuvud, eftersom ett TV-kamerahuvud alltid innehåller en CCD-sensor, en uppsättning tillämpningsspecifika integrerade kretsar och minst ett tryckt kretskort enligt definitionen ovan. Eftersom både gemenskapsindustrin och de exporterande tillverkarna säljer den berörda produkten endast i mycket begränsad omfattning som "reservdelar" i gemenskapen, kan en CCD-sensor, en uppsättning tillämpningsspecifika integrerade kretsar och en eller flera tryckta kretsar anses vara jämförbara med ett kamerahuvud. Eftersom den berörda produkten dessutom står för upp till 65 % av tillverkningskostnaden för ett TV-kamerahuvud både hos gemenskapsindustrin och de exporterande tillverkarna, kan alla eventuella slutsatser om skada som fastställs på grundval av TV-kamerahuvuden anses vara representativa för den produkt som är föremål för den nuvarande undersökningen.

[10] TV-kamerahuvuden kan antingen vara anbringade vid en inspelningsenhet, men inte inom samma hölje (dvs. videobandspelare), eller anslutna till en triaxadaptor.

2. Förbrukning i gemenskapen

(57) Såsom anges ovan var de exporterande japanska tillverkarnas samarbetsvilja låg. Sony, den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkare för vilken en särskild dumpningsmarginal fastställdes (nedan kallad "den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren") lämnade dessutom endast begränsade uppgifter om exportvolymen när det gäller TV-kamerahuvuden. Denna samarbetsvilliga exporterande tillverkare underrättades om skälen till varför dessa begränsade uppgifter inte godtogs och gavs tillfälle att lämna ytterligare förklaringar. Eftersom dessa förklaringar också var otillfredsställande var kommissionen i enlighet med artikel 18 i grundförordningen tvungen att använda tillgängliga uppgifter.

(58) Förbrukningen av TV-kamerahuvuden i gemenskapen bedömdes därför på grundval av följande:

- Försäljningsvolymen i gemenskapen enligt de uppgifter som lämnades av gemenskapsindustrin.

- De uppgifter som gemenskapsindustrin lämnat om de exporterande japanska tillverkarnas försäljningsvolym i gemenskapen och som fastställts på grundval av kontrakt och anbud på gemenskapsmarknaden som förlorats till samtliga exporterande japanska tillverkare. Dessa uppgifter kan anses vara tillförlitliga mot bakgrund av marknadens öppenhet när det gäller marknadsaktörernas storlek och antal och eftersom försäljningen på denna marknad till stor del sker genom anbud. De uppgifter som lämnades av användarna bekräftade dessutom de uppgifter som lämnats av gemenskapsindustrin beträffande de exporterande japanska tillverkarnas verksamhet.

(59) På denna grundval har det framgått av undersökningen att medan förbrukningen var stabil 1995 och 1996, skedde en generell ökning 1997, som fortsatte under undersökningsperioden. Detta berodde bland annat på försäljningen av TV-kamerahuvuden i samband med sändningen av världsmästerskapet i fotboll i Frankrike 1998 och på införandet av en ny produkttyp av TV-kamerahuvuden, dvs. videokameror som började införas på marknaden från och med 1997. Generellt sett ökade förbrukningen av TV-kamerahuvuden i gemenskapen med 54 % från 1995 till undersökningsperioden och uppgick under undersökningsperioden till cirka 1 500 enheter.

3. Berörd import

(60) Sedan antidumpningsåtgärder införts 1994 minskade importen av TV-kamerahuvuden betydligt. Denna import ersattes med import av delar till TV-kamerahuvuden, särskilt av den produkt som berörs av den nuvarande undersökningen. På grundval av detta och i överensstämmelse med artikel 3.8 i grundförordningen har följande utveckling konstaterats för TV-kamerahuvuden som inbegriper den berörda produkten med ursprung i Japan. De inkluderar de icke färdigtillverkade TV-kamerahuvuden som importeras från Förenta staterna och monteras ihop med CCD-sensorer från Japan.

3.1. Den dumpade importens volym

(61) Importvolymen ökade avsevärt mellan 1995 och undersökningsperioden, dvs. med 157 %, och uppgick under undersökningsperioden till cirka 600 enheter.

3.2. Den dumpade importens marknadsandelar

(62) När det gäller utvecklingen av marknadsandelar visar den allmänna trenden en konstant och betydande ökning mellan 1995 och undersökningsperioden, dvs. mer än 16 procentenheter, och marknadsandelen uppgick under undersökningsperioden till cirka 40 %.

3.3. Den dumpade importens priser: Prisunderskridande

(63) När det gäller försäljningsprisernas utveckling och analysen av dessa stod den försäljning som skedde via anbud för en väsentlig del av den totala försäljningen under den berörda perioden (cirka 40 %). Såväl gemenskapsindustrin som de exporterande japanska tillverkarna sålde sina produkter genom anbud. Under dessa omständigheter beslutades det att i stället för att fastställa försäljningsprisernas utveckling under den aktuella perioden göra en bedömning av de exporterande japanska tillverkarnas prisbeteende under undersökningsperioden.

(64) På grundval av detta fastställdes genom en analys av tillgängliga uppgifter om anbud och genom en jämförelse mellan gemenskapsindustrins faktiska försäljningspriser och de exporterande tillverkarnas faktiska försäljningspriser enligt nedan att prisunderskridande förekommit.

3.3.1. Prisunderskridande på grundval av anbud

(65) I syfte att göra en uttömmande bedömning av anbuden begärdes uppgifter från gemenskapsindustrin, de berörda exporterande tillverkarna och användarna. Trots upprepade anmodanden ställdes endast mycket få uppgifter till kommissionens förfogande av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, som endast lämnade begränsad bevisning beträffande två av de mer än trettio anbud som gjorts under undersökningsperioden. Denna samarbetsvilliga exporterande tillverkare underrättades om skälen till varför dessa begränsade uppgifter inte godtogs och gavs tillfälle att lämna ytterligare förklaringar. Eftersom även dessa förklaringar ansågs otillfredsställande var kommissionen, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, tvungen att använda sig av tillgängliga uppgifter.

(66) På grundval av de uppgifter som ställdes till förfogande av gemenskapsindustrin och de samarbetsvilliga användarna fastställdes det att de priser som de exporterande tillverkarna erbjöd i allmänhet var lägre än de priser som gemenskapsindustrin erbjöd både när det gäller anbud för hela produkten [11] och anbud för enbart TV-kamerahuvuden. I ett av de anbud som analyserades var det totala pris som erbjöds av en exporterande japansk tillverkare 37 % lägre än det pris som erbjöds av den tillverkare i gemenskapen som deltog i anbudet. I samband med detta anbud måste gemenskapstillverkaren bevilja en ytterligare rabatt på minst 40 % för att få anbudet antaget. Ett annat anbud i en annan medlemsstat visade att den exporterande japanska tillverkarens slutliga erbjudande i den andra förhandlingsrundan, trots stora rabatter mellan den första och andra förhandlingsrundan, ändå var cirka 20 % lägre än erbjudandet från den gemenskapstillverkare som deltog i anbudet. Under dessa omständigheter förlorade den sistnämnda parten anbudet.

[11] Anbudsinfordringar inbegriper vanligtvis färdigtillverkade TV-kamerasystem och inte enbart TV-kamerahuvuden.

(67) Analysen av anbuden visade inte enbart hur mycket de priser som gemenskapsindustrin erbjöd underskreds av de priser som erbjöds av exporterande tillverkare under anbuden (upp till 37 %), utan också vilken dämpande verkan den dumpade importen hade på gemenskapsindustrins försäljningspriser. Det har i själva verket konstaterats att de låga priser som erbjuds i samband med ett anbud ovillkorligen påverkar alla priser som förhandlas fram i efterföljande transaktioner och anbud i samma medlemsstat. I detta avseende påverkade prisbeteendet i samband med anbud i själva verket en mycket större andel av gemenskapsmarknaden än de 40 % av marknaden som styrdes direkt av anbud.

3.3.2. Prisunderskridande på grundval av faktiska försäljningspriser

Metoder

(68) Mot bakgrund av detta fastställdes också i vilken utsträckning gemenskapsindustrins faktiska försäljningspriser hade underskridits av de exporterande tillverkarnas faktiska försäljningspriser. För detta ändamål jämfördes den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens exportpriser till den första icke-närstående köparen i gemenskapen med gemenskapsindustrins försäljningspriser i samma handelsled. Denna jämförelse gällde TV-kamerahuvuden.

(69) Kommissionen kunde med hjälp av de detaljerade uppgifter om enskilda försäljningar av TV-kamerahuvuden som lämnades av både gemenskapsindustrin och den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren jämföra enskilda försäljningspriser för TV-kamerahuvuden. Eftersom både gemenskapsindustrin och de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, i enlighet med vad som anges ovan, sålde flera TV-kamerahuvuden med hjälp av anbud och i lika stor omfattning i förhållande till den totala försäljningen, ansågs det att de därigenom fastställda priserna återspeglade de faktiska omständigheterna och villkoren på marknaden.

(70) Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser för enskilda modeller av TV-kamerahuvuden jämfördes med den exporterande tillverkarens genomsnittliga försäljningspriser för jämförbara modeller. I detta avseende delades TV-kamerahuvudena in i olika grupper, dvs. bärbara kamerahuvuden eller studiokamerahuvuden, som i sin tur delades upp ytterligare beroende på vilken bildteknik som användes i CCD-sensorn. Genom detta tillvägagångssätt säkerställdes en representativ täckning av både gemenskapsindustrins och den exporterande tillverkarens försäljning.

(71) Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren hävdade att de priser som användes för att beräkna prisunderskridandemarginalen på grundval av faktiska försäljningspriser inte var tillförlitliga på grund av att det förekom anbud och att anbud vanligtvis omfattar kompletta TV-kamerasystem och tillhandahållande av tjänster efter försäljning.

(72) I detta avseende konstaterades det att kommissionen till följd av de uppgifter som erhållits från gemenskapsindustrin kunde fastställa de faktiska priserna för försäljning av TV-kamerahuvuden på gemenskapens marknad och jämföra dem med de faktiska försäljningspriser som fastställts för TV-kamerahuvuden och sålts av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i samma handelsled.

Beräkning

(73) Prisunderskridandenivåerna, baserade på en jämförelse mellan de faktiska försäljningspriser som konstaterades för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, uttrycktes i procent av gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris per modell. Prisunderskridandet baserat på de faktiska priserna varierade därmed mellan 0 % och 24 %, med ett genomsnitt på 3,4 %.

(74) Även om det konstaterade prisunderskridandet kan förefalla lågt, förklaras detta av de prisdämpande effekter som anbuden har på en priskänslig och öppen marknad med ett litet antal aktörer, enligt vad som anges ovan. Den prisdämpande effekten framhävs tydligt genom det faktum att gemenskapsindustrin, enligt vad som anges nedan, åsamkades förluster på cirka -10 %, och detta i en högteknisk sektor i vilken vinster på cirka 15 % är nödvändiga för att kunna göra lämpliga investeringar.

3.3.3. Prisunderskridandemarginal för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare

(75) Mot bakgrund av de exporterande tillverkarnas låga grad av samarbetsvilja ansågs det lämpligt att fastställa prisunderskridandemarginalen för de icke-samarbetsvilliga företagen på en högre nivå än nivån för den högsta underskridandemarginal som fastställts för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Prisunderskridandemarginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare fastställdes på samma nivå som nivån för den högsta marginal som fastställts för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Denna konstaterades vara 37 %. Detta tillvägagångssätt ansågs nödvändigt för att inte belöna kända exporterande tillverkare som avsiktligt inte samarbetade.

3.3.4. Slutsats

(76) Analysen av de tillgängliga uppgifter om anbud som lämnades under undersökningsperioden visade att de priser som erbjöds av gemenskapsindustrin underskreds av de priser som erbjöds av de exporterande japanska tillverkarna med marginaler som varierade mellan 20 och 37 %.

(77) Å andra sidan när de faktiska försäljningspriser som återgavs i de detaljerade uppgifterna om enskilda transaktioner vilka lämnades av gemenskapsindustrin och den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren jämfördes, konstaterades det att underskridandemarginalen för denna exporterande tillverkare varierade mellan 0 och 24 %, med ett genomsnitt på 3,4 %. Det bör noteras att denna samarbetsvilliga exporterande tillverkare enligt anbuden konstaterades avsevärt underskrida gemenskapsindustrins priser (upp till 37 %). Den ovan angivna genomsnittliga prisunderskridandemarginalen på 3,4 % bör således anses vara den lägsta marginal som konstaterats för denna samarbetsvilliga exporterande tillverkare.

(78) Prisunderskridandemarginalen för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna fastställdes, mot bakgrund av deras låga grad av samarbetsvilja och för att inte belöna kända exporterande tillverkare som inte samarbetade, på nivån för den högsta marginal som fastställts för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Denna konstaterades mot bakgrund av vad som anges ovan vara 37 %.

4. Situation för gemenskapsindustrin

(79) Kommissionen undersökte i enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som hade betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd.

(80) De ekonomiska indikatorer som rör gemenskapsindustrins situation måste ses mot bakgrund av tidigare förfaranden beträffande TV-kamerasystem från Japan, dvs. införandet av en antidumpningstull 1994 och resultaten av det förfarande beträffande absorption av tullar som ledde till att tullsatsen på denna antidumpningstull höjdes från 1997. Undersökningen visade att den senare åtgärden hade en positiv effekt på gemenskapsindustrins situation. Två andra faktorer som hade att göra med den tekniska utvecklingen påverkade också några av de indikatorer som anges nedan, nämligen införandet av videokameror, en ny typ av TV-kamerahuvuden, på marknaden från 1997 och utvecklingen av en ny generation av digitala TV-kamerahuvuden som också inleddes 1997.

4.1. Tillverkning

(81) Gemenskapsindustrins sammanlagda tillverkning av TV-kamerahuvuden minskade avsevärt mellan 1995 och 1996, dvs. med 32 %, och ökade stadigt mellan 1997 och undersökningsperioden, dock utan att åter komma upp till 1995 års nivåer. Tillverkningen följde i detta avseende utvecklingen på gemenskapsmarknaden efter 1997 och återspeglade på så sätt effekterna av den ovannämnda situationen.

4.2. Kapacitetsutnyttjande

(82) Kapacitetsutnyttjandet när det gäller TV-kamerahuvuden minskade mellan 1995 och 1996, dvs. med 32 %, och ökade igen fram emot undersökningsperioden. Denna utveckling återspeglar den ovannämnda ökningen i produktionsvolym efter 1997.

4.3. Försäljningsvolym

(83) Gemenskapsindustrins försäljning minskade mellan 1995 och 1996 med 10 % och ökade därefter mellan 1997 och undersökningsperioden, dvs. generellt ökade den med 21 % mellan 1995 och undersökningsperioden, då den uppgick till cirka 850 enheter, utan att för den skull kunna jämföras med den ökade förbrukningen i gemenskapen, som ökade avsevärt under samma tidsperiod, dvs. med 54 %.

4.4. Marknadsandelar

(84) Den stadiga minskningen av gemenskapsindustrins marknadsandel med mer än 16 procentenheter mellan 1995 och undersökningsperioden, som under undersökningsperioden uppgick till cirka 60 %, visar att gemenskapsindustrin inte drog nytta av den ökade förbrukningen i gemenskapen eller av de gynnsamma marknadsförhållandena efter 1997 vilka var ett resultat av den avslutade undersökningen om absorption av tullar.

4.5. Sysselsättning

(85) Sysselsättningen låg kvar på en stabil nivå från 1996, då den hade ökat kraftigt, dvs. med 20 %, efter införandet av videokameror och den nya generationen av digitala TV-kamerahuvuden.

4.6. Investeringar

(86) Investeringarna minskade avsevärt mellan 1995 och 1996, dvs. med 21 %, till följd av den negativa utvecklingen när det gäller gemenskapsindustrins tillverkning och försäljning. De ökade därefter avsevärt 1997, med cirka 100 %, vilket bland annat berodde på de investeringar i forskning och utveckling som hade att göra med utvecklingen av den nya generationen av digitala produkter, men minskade kraftigt igen under undersökningsperioden.

4.7. Lönsamhet

(87) Gemenskapsindustrin led under 1995 och framför allt under 1996 avsevärda förluster som minskade först 1997, vilket bland annat berodde på de ovannämnda ökade satserna på den antidumpningstull som infördes på TV-kamerasystem med ursprung i Japan det året och på det framgångsrika införandet av videokameror på marknaden. Under hela denna period fortsatte emellertid gemenskapsindustrins försäljning att gå med förlust. Denna förlust låg under undersökningsperioden fortfarande på en nivå på cirka -10 % av nettoförsäljningen.

5. Slutsats om skada

(88) Gemenskapsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel när det gäller TV-kamerahuvuden följde mellan 1995 och undersökningsperioden inte den ökande tendensen på marknaden. Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade i själva verket med 16 procentenheter. Fastän dess försäljningsvolym ökade i absoluta termer med 21 %, skedde detta mot bakgrund av att förbrukningen i gemenskapen ökade med 54 % under samma tidsperiod. Gemenskapsindustrin drabbades dessutom av förluster på cirka -10 %, vilket skall jämföras med den vinstnivå på 15% som är nödvändig för att finansiera de investeringar som behövs för att hålla sig à jour med den tekniska utvecklingen.

(89) De ökade investeringarna och den ökade produktionsvolymen från och med 1997 återspeglar det faktum att gemenskapsindustrin försökt hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen för att upprätthålla sin ställning på en kraftigt växande marknad. Mellan 1995 och undersökningsperioden led emellertid gemenskapsindustrin upprepade ekonomiska förluster. Även om dessa förluster minskade fram emot undersökningsperioden, är de fortfarande avsevärda, särskilt med tanke på industrins högteknologiska natur som kräver betydande investeringar i forskning och utveckling.

(90) Den dumpade importen ökade däremot avsevärt mellan 1995 och undersökningsperioden när det gäller volym (157 %) och marknadsandelar (16 procentenheter) och dess priser konstaterades också ha underskridit gemenskapsindustrins priser avsevärt (upp till 37 %).

(91) Mot bakgrund av ovanstående är slutsatsen därför att gemenskapsindustrin vållats väsentlig skada.

F. ORSAKSSAMBAND

1. Inledande anmärkning

(92) I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes det huruvida den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållats berodde på den dumpade importen och huruvida andra faktorer skulle ha kunnat ge upphov till eller bidra till denna skada, för att inte den eventuella skada som vållats av andra faktorer skulle tillskrivas den dumpade importen.

2. Effekt av den dumpade importen

(93) Kommissionen undersökte, i syfte att fastställa huruvida den dumpade importen var orsak till den väsentliga skada som vållades gemenskapsindustrin, huruvida de TV-kamerahuvuden i vilka den berörda produkten med ursprung i Japan ingår var orsak till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållades.

(94) Den väsentliga ökningen av den dumpade importens volym (157 %) och marknadsandelar (16 procentenheter) mellan 1995 och undersökningsperioden, liksom det konstaterade prisunderskridandet (upp till 37 %) sammanföll med gemenskapsindustrins försämrade situation när det gäller marknadsandelar, pristryck och negativ lönsamhet.

(95) Gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade verkligen mellan 1995 och 1996, och ökade stadigt från 1997, dvs. den gick upp med 21 % mellan 1995 och undersökningsperioden. Även om den i viss utsträckning drog nytta av resultaten av förfarandet beträffande absorption av tullar och införandet av nyutvecklade produkter på gemenskapsmarknaden, vann den emellertid inte på den avsevärda ökningen av förbrukningen i gemenskapen som steg med 54 %, utan förlorade mer än 16 procentenheter av sin marknadsandel.

(96) Analysen av anbuden visade dessutom att gemenskapsindustrins priser avsevärt underskreds av de exporterande japanska tillverkarnas priser (upp till 37 %) och att de exporterande japanska tillverkarnas försäljningspriser verkade hämmande på gemenskapsindustrins försäljningspriser.

(97) Eftersom marknaden för TV-kamerahuvuden är priskänslig och antalet operatörer på marknaden är litet och mot bakgrund av den relativt låga försäljningen i absoluta tal per år, skiljer sig de olika aktörernas priser aldrig särskilt mycket från varandra och har alltid betydelse för de andra aktörernas priser. Det faktum att prisunderskridande konstaterats på en marknad där gemenskapsindustrins försäljningspriser redan hade tvingats ned är därför en indikator på den aggressiva prissättningspolitik som de exporterande japanska tillverkarna tillämpar på gemenskapsmarknaden.

3. Andra faktorer

(98) I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersöktes det vidare huruvida andra faktorer än den dumpade importen från det berörda landet skulle ha kunnat bidra till den skada som gemenskapsindustrin vållades, särskilt importen från tredje land, den tekniska utvecklingen och gemenskapsindustrins exportresultat samt produktivitet.

Import från andra tredje länder

(99) Gemenskapens marknad för TV-kamerahuvuden delades under undersökningsperioden av de exporterande japanska tillverkarna och gemenskapsindustrin. Alla TV-kamerahuvuden som såldes av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren på gemenskapsmarknaden konstaterades innehålla den berörda produkten med ursprung i Japan (dvs. CCD-sensorer). Det bekräftades således i samband med undersökningen att även om samma exporterande tillverkare importerade TV-kamerahuvuden från Förenta staterna var dessa ej färdigtillverkade och innehöll förmodligen endast tillämpningsspecifika integrerade kretsar och tryckta kretsar, medan de CCD-sensorer som användes i TV-kamerahuvudena hade sitt ursprung i Japan. Tillämpningsspecifika integrerade kretsar och tryckta kretsar har ett mycket lägre värde än CCD-sensorer och dessutom har deras ursprung aldrig fastställts. Eftersom den exporterande tillverkare som samarbetade i samband med den nuvarande undersökningen inte var samarbetsvillig när det gällde den parallella antidumpningsundersökningen beträffande import av TV-kamerasystem från Förenta staterna kunde inga slutsatser dras i detta avseende.

(100) Mot bakgrund av detta anses inte importen av TV-kamerahuvuden från Förenta staterna vara relevant för den nuvarande undersökningen och slutsatsen är därför att den inte bidrog till den skada som vållades gemenskapsindustrin i en omfattning som skulle kunna bryta orsakssambandet mellan den berörda importen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin därigenom vållades.

Gemenskapsindustrins konkurrenskraft och exportresultat

(101) När det gäller den tekniska utvecklingen och produktivitetsutvecklingen bibehöll gemenskapsindustrin mellan 1995 och undersökningsperioden sin produktions- och försäljningsnivå och för att inte förlora marknadsandel och konkurrenskraft ökade den till och med sina investeringar samt utvecklade ett nytt sortiment av digitala produkter.

(102) Under den aktuella perioden låg gemenskapsindustrin kvar på en stabil försäljningsnivå på exportmarknaderna, där den dessutom konkurrerade direkt med de berörda exporterande tillverkarna. Gemenskapsindustrin är en viktig aktör på marknaden i Förenta staterna och har också sålt sina produkter i andra tredje länder.

(103) En svag exportverksamhet eller bristande konkurrenskraft kan därför inte ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin vållades.

4. Slutsats om orsakssamband

(104) Mot bakgrund av ovanstående är slutsatsen att den dumpade importen har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada.

(105) TV-kamerahuvuden med ursprung i Japan omfattas sedan 1994 av antidumpningsåtgärder. Den gemenskapsindustri som tillverkar både TV-kamerahuvuden och den berörda produkten har emellertid konstaterats vållas väsentlig skada. Med tanke på att den berörda produkten står för upp till 65 % av produktionskostnaden för ett TV-kamerahuvud, att både TV-kamerahuvuden och den berörda produkten endast tillverkas av den japanska industrin och av gemenskapsindustrin och slutligen att inga andra faktorer har konstaterats som skulle ha kunnat bidra till den väsentliga skada som vållats gemenskapsindustrin, är slutsatsen att den väsentliga skada som vållats gemenskapsindustrin har orsakats av importen av den berörda produkten med ursprung i Japan.

G. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Inledande anmärkning

(106) Kommissionen undersökte de eventuella effekterna av om åtgärder införs eller inte. I detta sammanhang togs särskild hänsyn till den effekt som eventuella antidumpningsåtgärder skulle ha på gemenskapsindustrin och användarna.

(107) Eftersom de direkta användarna av den berörda produkten är gemenskapsindustrin själv, beslutades det att det skulle göras en bedömning av konsekvenserna av en antidumpningstull för användarna av TV-kamerasystem (dvs. användarna av TV-kamerahuvuden), dvs. ytterligare ett steg ned i produktionskedjan.

2. Gemenskapsindustrin och andra tillverkare i gemenskapen

2.1. Allmänt

(108) Gemenskapsindustrin står för 100 % av den sammanlagda tillverkningen av den berörda produkten i gemenskapen. Tillverkningsprocessen är automatiserad, men samtidigt är en betydande kvalificerad arbetsstyrka nödvändig både för tillverkningsprocessen och för forsknings- och utvecklingsverksamheten.

(109) Gemenskapsindustrin har visat sig vara en i strukturellt hänseende bärkraftig och framgångsrik industri, som är i stånd att anpassa sitt produktsortiment till de föränderliga konkurrensvillkoren på marknaden och att till och med i viss mån gå i täten för den tekniska utvecklingen på det digitala området.

(110) Det kan emellertid inte uteslutas att denna industri skulle komma att minska sin tillverkning av den berörda produkten i gemenskapen om inga åtgärder vidtogs mot dumpad import. Denna slutsats är berättigad mot bakgrund av hur länge dumpningen har pågått inom den berörda sektorn och den negativa lönsamhet som gemenskapsindustrin vållats på grund av den dumpade importen. Om inga åtgärder vidtas kommer den prisdämpande effekten av den dumpade importen att fortsätta att tillintetgöra alla ansträngningar som gemenskapsindustrin gör i syfte att komma upp till en tillfredsställande vinstmarginal som är nödvändig för att hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen mot lättare, högpresterande digitalkameror. Eftersom vissa moment i samband med tillverkningen av TV-kamerasystem är arbetsintensiva är det dessutom högst troligt att dessa moment skulle komma att utlokaliseras till länder med låga arbetskostnader i syfte att minska dessa kostnader.

2.2. Sysselsättning

(111) Gemenskapsindustrins ekonomiska situation har stadigt försämrats överlag sedan 1996. Om denna trend skulle fortsätta skulle gemenskapsindustrin kunna komma att tvingas minska sin tillverkning och cirka 250 arbetstillfällen i gemenskapen med direkt anknytning till den berörda produkten, och därmed också till TV-kamerasystem, skulle vara i fara. Om, å andra sidan, åtgärder införs skulle denna industri kunna upprätthålla och vidareutveckla sin verksamhet i gemenskapen. Införandet av antidumpningsåtgärder skulle dessutom bidra till att det gick att behålla flera arbetstillfällen med indirekt anknytning till tillverkningen av TV-kamerasystem, huvudsakligen inom forskning och utveckling. Den totala sysselsättningen i gemenskapen med anknytning till TV-kamerasystem skulle därigenom säkras och till och med kunna öka.

2.3. Forskning och utveckling

(112) Tillverkningen av TV-kamerasystem har sidoeffekter som huvudsakligen har att göra med utvecklingen av CCD-sensorn, eftersom dess komponenter också används inom andra tillämpningsområden såsom medicinska system och säkerhetssystem.

(113) Förekomsten av en gemenskapsindustri som tillverkar både den berörda produkten och TV-kamerasystem har dessutom inte bara konsekvenser för hela televisionsindustrin, dvs. från utvecklingen och tillverkningen av sändningsutrustning till produktion av televisionsapparater och bandspelare, utan den kan också påverka fastställandet av normer för EU:s televisionssektor i framtiden.

3. Närstående importörer och ekonomiska aktörer i gemenskapen

(114) När det gäller importörer och ekonomiska aktörer i gemenskapen som är exporterande tillverkare i de berörda länderna närstående, kan åtgärder förväntas få positiva effekter när det gäller tillverkningen och sysselsättningen i EU, eftersom en del av den tillverkning av TV-kamerasystem som ägde rum i Japan under undersökningsperioden kan komma att överföras till gemenskapen och den verksamhet som redan äger rum i gemenskapen skulle kunna utvidgas, vilket framkom efter det antidumpningsförfarande som inleddes beträffande import av TV-kamerasystem med ursprung i Förenta staterna.

4. Användare

(115) Den direkta användaren av den berörda produkten är gemenskapsindustrin. I överensstämmelse med beskaffenheten hos den ovan angivna marknaden måste emellertid antidumpningsåtgärdernas eventuella effekt på användarna av TV-kamerasystem bedömas (dvs. de som samtidigt är användare av TV-kamerahuvuden). Användarna av TV-kamerasystem är huvudsakligen erkända radio- och TV-bolag som sänder egna program med egen utrustning, som de vanligtvis köper direkt från tillverkarna av TV-kamerasystem. Det finns emellertid också erkända radio- och TV-bolag som inte sänder egna program; det finns hjälpmedelsföretag som levererar utrustning, inbegripet kamerasystem och personal till sina kunder, och slutligen uthyrningsbolag som tillhandahåller kamerautrustning och annan utrustning till olika kunder.

(116) Frågeformulär angående gemenskapens intresse skickades därför till mer än 60 användare. Femton av dem svarade och samarbetade till viss del. Samarbetet var begränsat, eftersom de flesta av de företag som svarade inte lämnade de uppgifter som ursprungligen begärdes eller inte besvarade begäran om ytterligare uppgifter. Kommissionen kontrollerade en del av de mottagna svaren, medan andra inte kunde kontrolleras, eftersom vissa användare inte gick med på att ta emot kontrollbesök.

(117) Detta bristande samarbete och det faktum att ingen användare gav sig till känna för kommissionen efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande berättigar slutsatsen att eventuella antidumpningsåtgärder med största sannolikhet inte kommer att få några avgörande följder för användarna av TV-kamerasystem. Denna slutsats överensstämmer med slutsatserna från tidigare förfaranden rörande TV-kamerasystem, där det konstaterats att dessa inte är någon avgörande kostnadsfaktor för användarna, eftersom de endast utgör en liten del av de totala kostnaderna i samband med deras produktion av radio- och TV-program. Om man bara ser till användarnas kostnader för utrustning utgör kostnaderna för TV-kamerasystem cirka 10 % i en studio och kan uppgå till 20 % i ett litet fordon som används för radio- och TV-sändningar utomhus. Dessutom utgör den berörda produkten bara cirka 15 % av den totala kostnaden för ett TV-kamerasystem. Procentandelen skulle emellertid sjunka om man ser till de totala kostnaderna för ett radio- och TV-bolag, inte enbart till kostnaderna för utrustning, eftersom det finns stora viktiga kostnader såsom kostnaderna för programproduktion, personal, indirekta kostnader m.m. som ligger långt ovanför kostnaderna för ett TV-kamerasystem.

(118) Verkningarna för båda kategorierna är likaså generellt sett ganska begränsade jämfört med omfattningen av verksamheten hos radio- och TV-bolagen och hos de bolag som använder TV-kamerasystem, dvs. cirka 0,1 % när det gäller radio- och TV-bolag och cirka 1 % när det gäller produktions- och uthyrningsbolag.

(119) Undersökningen har också visat att priserna på TV-kamerasystem i gemenskapen inte steg nämnvärt efter det att de ovannämnda antidumpningsåtgärderna beträffande import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan hade införts.

(120) Med tanke på nivån på de antidumpningsåtgärder som föreslås för de berörda exporterande tillverkarna och det faktum att det finns ett antal tillverkare av TV-kamerasystem i gemenskapen är det dessutom inte sannolikt att åtgärderna leder till en allmän större ökning av priserna på TV-kamerasystem i gemenskapen. Effekten av en eventuell antidumpningstull på den berörda produkten skulle därför bli försumbar för användarna. Några av dem har fortsatt att köpa från de berörda exporterande tillverkarna trots att en antidumpningstull varit införd på TV-kamerasystem från Japan sedan 1994 (tullsatsen höjdes till och med 1997) och vissa kommer sannolikt att fortsätta att göra detta.

5. Konkurrens och handelssnedvridande effekter

(121) Även om TV-kamerasystem exporteras av gemenskapsindustrin till andra tredje länder sker det inte någon sådan export till Japan.

(122) När det gäller de eventuella åtgärdernas effekt på konkurrensen i gemenskapen har vissa berörda parter hävdat att tullar skulle leda till att de berörda exporterande tillverkarna skulle försvinna från gemenskapsmarknaden varvid konkurrensen avsevärt skulle försvagas och priserna på TV-kamerasystem öka.

(123) Det förefaller dock mera troligt att de exporterande japanska tillverkarna kommer att fortsätta att sälja TV-kamerahuvuden, men till icke-skadevållande priser, eftersom de har en solid teknisk grund, en stark ställning på marknaden och tillverkningsanläggningar i gemenskapen. Denna slutsats bekräftas av utvecklingen sedan en antidumpningstull infördes 1994 och sedan tullsatsen höjdes 1997, vilket inte ledde till några skadevållande effekter för gemenskapsmarknaden.

(124) Med tanke på den snabba tekniska utvecklingen inom denna sektor kommer konkurrensen utan tvekan att förbli stark även sedan antidumpningsåtgärder införts. Eftersom flera aktörer på marknaden för TV-kamerasystem numera har etablerat sina tillverkningsanläggningar för dessa produkter i gemenskapen, kommer de att kunna tillmötesgå användarnas efterfrågan och erbjuda ett stort modellsortiment. Införandet av antidumpningstullar kommer därför inte att begränsa användarnas valmöjligheter eller försvaga konkurrensen.

6. Slutsats om gemenskapens intresse

(125) Det anses därför att det inte finns några bindande skäl som talar emot införandet av antidumpningstullar.

H. FÖRESLAGNA ÅTGÄRDER

1. Nivå för undanröjande av skada

(126) Mot bakgrund av de ovan angivna slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse som erfordrar slutgiltiga åtgärder, har det övervägts vilken form av antidumpningsåtgärder som bäst skulle kunna undanröja de handelssnedvridande effekterna av den skadevållande dumpningen och bidra till att återställa effektiv konkurrens på gemenskapsmarknaden samt på vilken nivå dessa bör läggas.

(127) När det gäller fastställandet av tullnivån togs hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalerna och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin vållades. Med anledning av det otillräckliga samarbetet i samband med skadebedömningen fastställdes prisökningen genom att man till det faktiska konstaterade prisunderskridandet lade gemenskapsindustrins vinstbortfall och en vinstmarginal på 15 % av omsättningen. Denna vinstmarginal överensstämmer dels med den minsta marginal som i tidigare fall konstaterats vara nödvändig för de industrigrenar som kräver intensiv forskning och utveckling, särskilt för att utveckla ett nytt produktsortiment, dels med vad som rimligen kunde förväntas i avsaknad av skadevållande dumpning. Eventuella olikheter som framkom vid denna jämförelse uttrycktes därefter i procent av det totala importvärdet cif.

(128) För de icke-samarbetsvilliga företagen tillämpades följande metod. Skademarginalen beräknades genom att man till det högsta konstaterade prisunderskridandet lade vinstbortfallet och en skälig vinst enligt vad som anges ovan. Detta tillvägagångssätt ansågs nödvändigt för att inte belöna de kända exporterande tillverkare som avsiktligen inte samarbetade. Den övriga tullen fastställdes därefter i enlighet med principen om lägre tull enligt vad som anges i nedanstående skäl.

(129) Eftersom de konstaterade dumpningsmarginalerna i samtliga fall var mindre än den ovannämnda nivån för undanröjande av skada bör de antidumpningstullar som slutgiltigt införs baseras på den fastställda dumpningsmarginalen.

2. Föreslagen antidumpningstull

(130) Mot bakgrund av vad som anges ovan anses det att de slutgiltiga antidumpningstullarna, i enlighet med artikel 9.2 i grundförordningen, bör införas på den nivå som konstaterats för dumpningsmarginalerna, vilken var lägre än skademarginalerna.

(131) Mot bakgrund av vad som anges ovan föreslås följande slutgiltiga tullsatser, uttryckta i procent av priset cif gemenskapens gräns, före tull:

Företag // Antidumpningstullsats

Matsushita // 0 %

Sony Corporation // 17,6 %

Alla övriga japanska företag // 40,2 %

(132) Den övriga tullen för de icke-samarbetsvilliga företagen fastställdes, i enlighet med den metod som anges ovan, till 40,2 %.

(133) De individuella antidumpningstullarna för företag som anges i denna förordning fastställdes på grundval av slutsatserna i den nuvarande undersökningen. De återspeglar därför den situation som konstaterats för dessa företag i samband med undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landstäckande tull som tillämpas på "alla övriga företag") gäller därför uteslutande import av produkter som har ursprung i det berörda landet och som tillverkas av dessa företag och därmed också av de särskilda juridiska enheter som anges. Importerade produkter som tillverkas av något annat företag som inte särskilt anges med namn och adress i artikeltexten till denna förordning, inbegripet enheter som är de särskilt nämnda närstående, kan inte komma i fråga för dessa tullsatser utan bör omfattas av den tullsats som tillämpas på "alla övriga japanska företag".

(134) Eventuell begäran om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. efter en ändring av företagets namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör snarast möjligt sändas till kommissionen [12] tillsammans med alla nödvändiga uppgifter, särskilt om eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller tillverkning, inhemsk försäljning eller försäljning på export med anknytning till exempelvis namnförändringen eller förändringen av produktions- och försäljningsenheterna. Kommissionen kommer, om så är nödvändigt, att efter samråd med rådgivande kommittén ändra förordningen i enlighet därmed genom att uppdatera förteckningen över företag som omfattas av individuella tullsatser.

[12] Europeiska kommissionen

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av vissa delar till TV-kamerasystem enligt KN-nummer ex 8529 90 72, ex 8538 90 91, ex 8529 90 81, ex 8529 90 88 och ex 8542 13 80 (Taric-nr ........ ) med ursprung i Japan. Dessa delar definieras på följande sätt:

- Färgprismor med tre eller flera CCD-sensorer, även med elektroniska (under)enheter, med eller utan filterhjul.

- Tillämpningsspecifika integrerade kretsar som endast används i TV-kamerasystems kamerahuvuden, kamerakontrollpaneler, masterkontrollpaneler och kamerabasstationer.

- Tryckta kretskort med ovannämnda tillämpningsspecifika integrerade kretsar.

2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull:

>Plats för tabell>

3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den [...]

På rådets vägnar

Ordförande

[...]