KOMMISSIONENS RAPPORT TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om genomförandet av beslut nr 1445/2000/EG om tillämpning av arealundersökningar och fjärranalys inom jordbruksstatistiken under perioden 1999-2003

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning

2. Genomförande av arealundersökningar och fjärranalys

2.1. Lucas-projektet

2.2. Mars-stat-projektet

3. Utvärdering av resultaten av de båda projekten

3.1. Lucas-projektet

3.2. Mars-stat-projektet

4. Slutsatser

5. Bilaga

1. Inledning

Denna rapport har utarbetats i enlighet med artikel 6 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1445/2000/EG av den 22 maj 2000 om tillämpning av arealundersökningar och fjärranalys inom jordbruksstatistiken under perioden 1999-2003 [1]. I denna artikel fastställs att "kommissionen skall senast den 31 juli 2003 rapportera till Europaparlamentet och rådet om hur åtgärderna har genomförts och om hur de medel som har ställts till förfogande har använts, vid behov åtföljt av förslag om fortsatt tillämpning av arealundersökningar samt fjärranalys inom jordbruksstatistiken".

[1] EGT L 163, 4.7.2000.

Denna övergripande rapport är en uppföljning av de årliga rapporter som kommissionen överlämnat till medlemsstaterna enligt artikel 5.2 i beslutet. De årliga rapporterna tar upp genomförandet, vilka metoder som har använts, hur anslagen har använts samt utvärderingen av resultaten och arbetsprogrammet för följande år.

Målet med denna rapport är att göra en utvärdering av de två viktigaste åtgärderna inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1445/2000/EG, nämligen en arealundersökning på EU-nivå (Lucas) [2] och inrättandet av ett agrometeorologiskt system för övervakning av grödor och avkastningsprognoser (Mars) [3].

[2] Land Use/Cover Area frame statistical Survey

[3] Monitoring Agriculture with Remote Sensing

Medan de erfarenheter som gjorts sedan det agrometeorologiska systemet utvecklades och genomfördes är tillräckliga för att man ska kunna dra förhållandevis säkra slutsatser om resultaten av denna åtgärd, har försöksperioden för Lucas-projektet varit för kort för att man ska kunna dra några definitiva slutsatser.

De faktorer som på detta stadium hindrar att man drar definitiva slutsatser av genomförandet av arealundersökningen Lucas är i första hand följande:

* För det första skulle beslut nr 1445/2000/EG i princip omfattat perioden från den 1 januari 1999 till den 31 december 2003, men på grund av det långa antagandeförfarandet trädde det inte i kraft förrän den 5 juli 2000. Den första undersökningen kunde därför inte genomföras förrän 2001.

* För det andra var det från början tänkt att en årlig undersökning av hela EU skulle genomföras, men på grund av att undersökningarna var kostsammare än beräknat var kommissionen tvungen att minska ner undersökningsfrekvensen till en undersökning vartannat år för att kunna hålla sig inom de budgetramar som fastställts för åtgärden. Detta innebär att man hittills endast kunnat genomföra en undersökning.

* Slutligen kommer resultaten av den andra pilotundersökningen, som kommer att genomföras under 2003, inte att finnas tillgängliga förrän i slutet av året. Resultaten skulle alltså inte kunna beaktas vid utarbetandet av denna rapport även om vi väntade med att lägga fram den till den 31 juli 2003.

I denna rapport kommer vi alltså att endast göra en mycket summarisk beskrivning av de två åtgärder som nämnts ovan, samt en preliminär utvärdering av de resultat som hittills uppnåtts. Dessa talar dock för att åtgärderna bör fortsätta under ytterligare fyra år, varefter en mer komplett och säker utvärdering kan upprättas.

2. Genomförande av arealundersökningar och fjärranalys

2.1. Lucas-projektet

2.1.1. Projektets syfte

Pilotprojektet Lucas svarar mot behovet att ha tillgång till information om markanvändning och marktäckning. Detta behov är särskilt angeläget i samband med den nya gemensamma jordbrukspolitiken och inför utvidgningen.

Projektet svarar också mot behovet att analysera samspelet mellan jordbruk, miljö och landsbygd. Europeiska rådet nämner regelbundet att man i högre grad ska integrera miljöhänsyn vid utformningen av gemenskapens politik, se särskilt slutsatserna från Europeiska rådets möte i Göteborg [4].

[4] Orförandeskapets slutsatser - Europeiska rådet i Göteborg den 15 och 16 juni 2001.

Med pilotprojektet Lucas vill man särskilt undersöka om det är möjligt att genom en arealundersökning, tillräckligt snabbt och noggrant, erhålla harmoniserade uppgifter om markanvändning och marktäckning, särskilt med tanke på jordbruket. Undersökningen ska ske på EU-nivå och om möjligt också på medlemsstatsnivå, och man ska också samla in geografiska uppgifter om miljön.

2001 genomfördes en första arealundersökning i 13 medlemsstater. På grund av mul- och klövsjukeepidemin i Storbritannien och Irland under 2001 kunde undersökningen inte genomföras i dessa båda länder förrän 2002. En andra, fullständig pilotundersökning kommer att genomföras under 2003. Den kommer att göra det möjligt att analysera förändringar i markanvändning och marktäckning över tiden, och också studera landskapsstrukturen.

2.1.2. Metod

Lucas är en statistisk stickprovsundersökning av arealer (d.v.s. en undersökning baserad på visuell observation av ett urval av geografiskt fördelade punkter utan att jordbrukarna kontaktas). Eftersom Lucas ska tillhandahålla uppgifter om hela det geografiska området och inte bara om jordbruksdelen, har man valt en stickprovsundersökning av arealer (dvs. delar av territoriet) snarare än en stickprovsundersökning av jordbruksföretag från en lista.

Pilotprojektet Lucas har hittills bestått av två etapper. Den första etappen omfattade en fältundersökning på våren. Detta var den verkliga arealundersökningen som genomfördes för att samla in uppgifter om markanvändning och marktäckning samt uppgifter om miljön. Den andra etappen genomfördes på hösten och bestod i en undersökning genom intervjuer, av ett antal slumpmässigt utvalda jordbrukare i syfte att få kompletterande uppgifter, bl.a. om avkastning, jordbruksmetoder, datum för sådd osv.. Det bör dock betonas att endast fältundersökningen är verkligen nödvändig i Lucas-projektet.

I etapp 1 av pilotprojektet Lucas antogs en undersökningsplan med två nivåer. Den första utgörs av primära urvalsenheter som är kvadratiska celler med 18 km långa sidor i ett regelbundet rutsystem, den andra av sekundära urvalsenheter som är observationspunkter i rektanglar (1 5000 m x 600 m) fördelade inom varje primär urvalsenhet. Varje rektangel innehåller 10 observationspunkter. Stickprovsundersökningen omfattar ungefär 10 000 primära urvalsenheter och täcker hela EU. Lucas-undersökningen görs på exakt de geografiska punkter där de sekundära urvalsenheterna placerats.

Uppgiftsinsamlaren ska förutom att samla in uppgifter om markanvändning och marktäckning systematiskt observera "kringmiljön" i de primära urvalsenheterna. Dessutom insamlas uppgifter om förändringar i landskapets linjära och strukturella uppbyggnad, längs med den raka linje som binder samman de fem första sekundära urvalsenheterna.

Etapp 2 i pilotprojektet Lucas omfattar en kompletterande insamling av uppgifter om avkastning, datum för sådd och jordbruksmetoder. Den utförs bland 5 000 jordbrukare som slumpmässigt valts ut utifrån undersökningsunderlaget i etapp 1.

Tabell 1 i bilagan visar fördelningen av kostnaderna för Lucas-undersökningen 2001-2002 för de olika delar i vilka arbetet delats in. Tabell 2 visar de utgifter som kommissionen (Eurostat) haft under 2002 i samband med ett antal metodanalyser av Lucas-undersökningen.

2.2. Mars-stat-projektet

2.2.1. Projektets syfte

Målet med det agrometeorologiska systemet för övervakning av grödor och avkastningsprognoser som utvecklats av Gemensamma forskningscentret (GFC) inom ramen för Mars-projektet, är att tillhandahålla uppgifter som skapar förståelse för hur vädret påverkar skörden och som behövs för att göra avkastningsprognoser för de viktigaste grödorna.

I enlighet med genomförandebestämmelserna i beslut nr 1445/2000/EG var utvecklingsarbetet inriktat på inkörning av den agrometeorologiska modellen och den efterföljande behandlingen av de lågupplösta satellitbilderna från NOAA och VEGETATION. Dessa satellitbilder används till att analysera, övervaka och prognostisera avkastning för EU:s viktigaste grödor. Gemensamma forskningscentret har garanterat att tillhandahålla och uppdatera mjukvara samt att övervaka hela projektet.

2.2.2. Metod

Mars-systemet är till för att övervaka grödor och göra avkastningsprognoser och kan delas in i 4 underåtgärder:

* Inköp av meteorologiska uppgifter, behandling, beräkning, interpolation och lagring av härledda meteorologiska uppgifter.

* Användning av meteorologiska uppgifter i den agrometeorologiska modellen CGMS (Crop Growth Monitoring System). Resultaten består av en serie indikatorer för simulering av tillväxten för de viktigaste grödorna. Dessa indikatorer lagras i en geografiskt uppdelad databas som gör det möjligt att framställa tematiska kartor över meteorologisk statistik och indikatorer för varje gröda.

* Inköp av satellitbilder från NOAA-AVHRR och SPOT-VEGETATION samt behandling av dessa uppgifter i Space-systemet. Indikatorerna över vegetationens tillstånd beräknas genom att man integrerar uppgifterna från Corine Land Cover.

* Inrättande av en expertgrupp inom Gemensamma forskningscentret som ska göra statistiska analyser av uppgifterna och ställa upp kvantitativa prognoser utifrån de tidigare indikatorerna.

Arbetet som nämnts i punkterna 1, 2 och 3 är operativt och har lagts ut på en underleverantör som valdes ut efter ett anbudsförfarande (offentliggjort i EGT S 228, 24.11.1999). Det kontrakt som ingicks (kallat Mars-op) består av fyra delar och ska genomföras i tre etapper. De tre första delarna motsvarar det arbete som beskrivs under punkt 1-3 ovan. Del fyra omfattar forskning som har finansierats ur Gemensamma forskningscentrets forskningsfond. Den första etappen omfattade perioden 2000-2001, den andra 2002 och den tredje 2003.

Det arbete som nämns i punkt 4 ovan utfördes direkt av kommissionen vid Gemensamma forskningscentret i samarbete med GD Jordbruk. Det främsta resultatet är Mars-bulletinen som utkom sex gånger under 1999, sex gånger 2000, sju gånger 2001, sju gånger 2002 och 6 nummer planeras för 2003 (sista numret i slutet av november 2003). Bulletinen skickas till berörda avdelningar inom kommissionen, till medlemsstaterna, de statistiska kontoren och till de olika jordbruksministerierna. Den läggs också ut på nätet: http://mars.jrc.it/stats/ bulletin som informationskälla för fackmän och vetenskapsmän.

I tabell 3 i bilagan visas användningen av gemenskapsfinansiering för hela Mars-stat-projektet (agrometeorologiskt system) under perioden 2000-2003.

3. Utvärdering av resultaten av de båda projekten

Först och främst bör man påminna om att orsaken till att den första Lucas-pilotundersökningen inte kunde genomföras förrän 2001 var att beslut nr 1445/2000/EG som omfattar perioden 1999-2003, antogs så sent. Det agrometeorologiska arbetet kunde fortsätta under övergångsperioden 1999-2000 endast tack vare de medel som tillfälligt fanns tillgängliga för andra utvecklings- och forskningsprojekt inom Gemensamma forskningscentret (Mars-projektet).

3.1. Lucas-projektet

Den pilotundersökning som genomfördes 2001 i 13 medlemsstater och 2002 i Storbritannien och Irland visade att detta projekt är genomförbart på gemenskapsnivå. Projektets första etapp har visat att det går att:

* tillhandahålla en gemensam metod och nomenklatur för insamling av uppgifter och beräkning av prognoser om markanvändning och marktäckning

* producera harmoniserade uppgifter om hela EU:s territorium

* på ett tidigt stadium få uppgifter om jordbruksarealer

* utvidga systemet som endast var avsett för uppgifter om markanvändning och marktäckning och som ursprungligen riktade sig till användarna av jordbruksstatistik, till att också omfatta miljöexperter som på så sätt förfogar över en homogen databas med uppgifter om bl.a. jorderosion, landskapet, naturkatastrofer, buller osv.

* tillhandahålla sådana statistiska uppgifter som behövs för att fastställa indikatorer och mäta integreringen av miljöhänsyn i den gemensamma jordbrukspolitiken, i enlighet med kommissionens meddelanden KOM(2000) 20 slutlig och KOM(2001) 144 slutlig.

Innan projektet inleddes hade man uppskattat att precisionen på EU-nivå rörande ovan nämnda undersökningsplan skulle ligga på 2 % för de viktigaste kategorierna av markanvändning och marktäckning. Detta bekräftades vid pilotstudierna 2001 och 2002.

Vissa medlemsstater tänker nu anpassa detta verktyg till egna behov och ersätta insamlingen av vissa andra uppgifter.

Det har dock visat sig att arealundersökningarna var kostsammare än beräknat och av denna anledning kan de bara utföras vartannat år. Det är också av denna anledning som man var tvungen att minska antalet observationspunkter, vilket har medfört att representativiteten endast är tillfredsställande på EU-15-nivå, och inte på medlemsstatsnivå. Man bör därför studera hur man skulle kunna förbättra representativiteten, antingen genom att öka antalet observationer i vissa medlemsstater eller genom att optimera undersökningsplanen.

Efter en enda undersökning på gemenskapsnivå och utan att dess fulla potential ännu analyserats och utnyttjats, är det omöjligt att göra en fullständig utvärdering av detta pilotprojekt. Denna utvärdering kan inte göras förrän resultaten av undersökningen 2003 analyserats, och de kommer inte att finnas tillgängliga förrän i slutet av året. För att utvärderingen ska vara så trovärdig som möjligt bör den dock baseras på resultaten från ett tillräckligt stort antal undersökningar och integrera alla tekniska anpassningar som visar sig vara nödvändiga mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts. Kommissionen anser att detta skulle vara möjligt redan från det att den tredje undersökningen genomförts och analyserats. Därför är det nödvändigt med en begränsad, men tillräcklig förlängning av basbeslutet.

Under tiden skulle man genom en genomförbarhetsundersökning kunna analysera vad bildtolkning skulle kunna tillföra projektet. Om resultaten skulle vara positiva skulle bildtolkning kunna användas för att samla in uppgifter från observationspunkter som befinner sig på mer än 2000 meters höjd eller som är svåråtkomliga. På vissa villkor skulle bildtolkning också vissa år kunna ersätta observationerna på marken.

En förlängning av pilotfasen av projektet skulle också göra det möjligt att undersöka möjligheten att tack vare viss projektutveckling (t.ex. utbildning av uppgiftsinsamlarna) förbättra resultatens precision på gemenskapsnivå liksom på nationell nivå, samt konkret kontrollera i vilken utsträckning medlemsstaterna på frivillig basis skulle kunna involveras bättre i genomförandet av projektet. De skulle bl.a. kunna ansvara för nya observationspunkter i syfte att utöka antalet observationsställen. Slutligen får man inte glömma att om man avbryter pilotfasen efter endast två undersökningar för att göra en preliminär utvärdering, riskerar det att resultera i att man förlorar know-how som är svår att ersätta på kort sikt.

3.2. Mars-stat-projektet

Mars-systemet har gjort det möjligt att utvärdera vilken påverkan väderleksförhållanden har på skördarna i EU-15 och kandidatländerna. Detta har skett på ett oberoende och homogent sätt över hela den europeiska kontinenten.

* För odlingssäsong 1999/2000 har systemet gjort det möjligt att utvärdera

- problemen i samband med det kraftiga regn som föll under sådden i Frankrike, Tyskland och Centraleuropa,

- torkan i Spanien.

* För odlingssäsong 2000/2001 har övervakningen visat

- goda odlingsförhållanden under sådden,

- torkan under vintern i Spanien, följt av goda förhållanden,

- torkan i början av sommaren i Centraleuropa,

- det mycket fuktiga skördevädret i flera delar i Nordeuropa.

* För odlingssäsong 2001/2002 har systemet gjort det möjligt att utvärdera

- problemen i samband med det kraftiga regn som föll under sådden i Frankrike, Tyskland och Centraleuropa,

- goda förhållanden för vintergrödorna i Spanien,

- den goda skörden i kandidatländerna.

* För odlingssäsong 2002/2003 har övervakningen visat

- de goda allmänna förhållandena under sådden,

- torkan under vintern och våren i Spanien och Syditalien,

- allmänt sett förbättrad avkastning av stråsäd i Frankrike,

- kraftiga sommarregn i flera länder i Europa. Detta fick konsekvenser för skörden i augusti särskilt i Tyskland och det medförde lokala skador på grödorna (särskilt översvämningarna i Tyskland och Tjeckien).

Mars-bulletinen lämnas tre till fyra gånger om året till de berörda avdelningarna inom GD Jordbruk. Avkastningsprognoserna från detta arbete används av GD Jordbruk som en del av underlaget vid framtagning av prognoser för de viktigaste grödorna i EU och i kandidatländerna.

Gemensamma forskningscentret har med hjälp av den underleverantör som ansvarar för Mars-op-åtgärderna upprättat en webbplats: http://www.marsop.info, där man kan se de uppgifter som producerats i samband med Mars-op-kontraktet. Denna webbplats, som under 2002 presenterades för Eurostats arbetsgrupp "Vegetabiliska produkter", gör det möjligt för auktoriserade användare att ladda ner uppgifter, indikatorer och meteorologiska och agrometeorologiska kartor samt satellitkartor. Den statistik som finns på Mars-webbplatsen visar ett hundratal enskilda träffar på bulletinens webbplats (http://mars.jrc.it/stats/ bulletin) under året (inklusive konjunkturbedömare och internationella organisationer). På webbplatsen http://www.marsop.info har ett hundratal användare registrerats varav ett femtiotal på obegränsad tid.

Utvärderingen av resultaten är en ständigt pågående process inom Gemensamma forskningscentrets Mars-enhet. De fel som upptäcks i efterhand i de kvantitativa avkastningsprognoserna beräknas från de slutliga, officiella uppgifterna. För åren 1999, 2000 och 2001 är prognosfelen lika många eller färre än Mars-systemets felgenomsnitt, som offentliggjorts i föregående rapporter. För 2002 och 2003 kommer jämförelserna att göras först då de officiella uppgifterna finns tillgängliga. En undersökning kallad Quamp (Quantitative Analysis of MARS Predictions) har inletts av Gemensamma forskningscentret för att upptäcka och utvärdera felkällorna i prognoserna. Resultaten kommer att finnas tillgängliga under 2003.

4. Slutsatser

Mot bakgrund av de utvärderingselement som presenteras i denna rapport och på basis av den samlade erfarenhet som finns på detta stadium, anser kommissionen att en förlängning av basbeslutet på ytterligare fyra år (2004-2007) skulle göra det möjligt att genomföra ytterligare en arealundersökning och utvärderingen skulle följaktligen bli säkrare än om man bara baserar sig på resultaten från två eller t.o.m. endast en undersökning. Dessutom skulle en förlängning av Mars-projektet (den agrometeorologiska delen) med lika många år ligga helt i linje med denna åtgärds positiva utveckling under de senaste åren.

5. Bilaga

Tabell 1

Utgifter för Lucas-undersökningen 2001-2002 (i euro)

>Plats för tabell>

Tabell 2

Utgifter för Lucas metodanalyser 2002 (i euro)

Beskrivning // Kostnad (euro)

Metodanalyser av resultaten av Lucas-undersökningen 2001 // 90 200

Undersökning av bildtolkningens roll i Lucas-undersökningen // 49 421

Undersökning av utnyttjandet av uppgifter från gemenskapens Lucas-undersökning // 182 074

Lucas-Phare-projektet // 447 500

TOTALT // 877 624

Tabell 3

Utgifter för det agrometeorologiska systemet (Mars-stat) (i euro)

>Plats för tabell>