Förslag till RÅDETS DIREKTIV om ändring av direktiv 2011/96/EU om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater /* COM/2013/0814 final - 2013/0400 (CNS) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Frågan om urholkning av företagens skattebas ligger högt upp på den politiska dagordningen i många EU-medlemsstater och tredjeländer och har också tagits upp i de senaste G20- och G8-mötena[1]. OECD håller för närvarande på att arbeta med frågan om urholkning av skattebasen och överföring av vinster, vilket välkomnas allmänt[2]. Dubbel icke-beskattning (kallas också dubbel ej beskattning) är ett av nyckelområdena för en brådskande och samordnad åtgärd inom EU: den utgör en del av en pågående insats för att förbättra den inre marknadens funktion, dvs. stänga kryphål som utnyttjas till följd av de nationella skattesystemens olikheter. Genom dubbel icke-beskattning berövas medlemsstaterna betydande intäkter och illojal konkurrens skapas mellan företag på den inre marknaden. Ett specifikt exempel på dubbel icke-beskattning identifierades under 2009 i uppförandekodgruppen[3] (företagsbeskattning) där finansiella olikheter ledde till hybridinstrument. I svaren på kommissionens offentliga samråd om dubbel icke-beskattning[4] år 2012 hade man generellt enats om att sådana olikheter inte var önskvärda. Hybridlånsarrangemang är finansiella instrument som har egenskaperna hos både skulder och eget kapital. På grund av att medlemsstaterna indelar hybridlån (skulder och eget kapital) enligt olika skatteklassificeringar, behandlas betalningar för ett gränsöverskridande hybridlån som en avdragsgill kostnad i en medlemsstat (utbetalarens medlemsstat) och som en skattefri vinstutdelning i den andra medlemsstaten (betalningsmottagarens medlemsstat), vilket resulterar i en oavsiktlig dubbel icke-beskattning. För att lösa frågan enades uppförandekodgruppen om riktlinjer enligt vilka den mottagande medlemsstaten bör följa skatteklassificeringen för betalningar av hybridlån i källmedlemsstaten (dvs. ingen skattebefrielse bör beviljas för betalningar av hybridlån som är avdragsgilla i källmedlemsstaten)[5]. Den lösning som uppförandekodgruppen enades om kan inte med säkerhet genomföras enligt direktiv 2011/96[6], ändrat med anledning av Kroatiens anslutning[7], om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater (direktivet om moderbolag och dotterbolag). I direktivet om moderbolag och dotterbolag är medlemsstaterna, med förbehåll för vissa villkor för berättigande, skyldiga att bevilja undantag från beskattning (eller att göra avdrag för skatt som tas ut i ett annat land) för vinstutdelning till moderbolag från dotterbolag i en annan medlemsstat. Detta är fallet även om vinstutdelningen har behandlats som en skatteavdragsgill betalning i den medlemsstat där det utbetalande dotterbolaget är hemmahörande. Både Europeiska rådet (i sina slutsatser från mötet i mars 2012) och Europaparlamentet (i sin resolution av den 19 april 2012) har understrukit behovet av att utveckla konkreta metoder för att förbättra bekämpningen av skattebedrägerier och skatteflykt. Europaparlamentet efterlyser en översyn av direktivet om moderbolag och dotterbolag för att undvika skatteflykt via hybridfinansieringsinstrument inom EU. I handlingsplanen för att stärka bekämpningen av skattebedrägerier och skatteflykt som antogs av kommissionen den 6 december 2012[8] identifierades hanteringen av olikheterna mellan skattesystemen som en av de åtgärder som ska vidtas på kort sikt (under 2013). I detta hänseende anges i handlingsplanen att ”ingående diskussioner med medlemsstaterna har visat att i ett specifikt fall kan inte en överenskommen lösning uppnås utan en lagändring av direktivet om moderbolag och dotterbolag. Målet ska vara att se till att tillämpningen av det direktivet inte oavsiktligt hindrar effektiva åtgärder mot dubbel icke-beskattning inom området hybridlånestrukturer”. I handlingsplanen aviserades också en översyn av bestämmelserna mot missbruk i direktiven om företagsbeskattning, som inbegriper direktivet om moderbolag och dotterbolag, för att genomföra de principer som ligger till grund för dess rekommendation om aggressiv skatteplanering[9]. I rekommendationen rekommenderas att medlemsstaterna antar en allmän bestämmelse mot missbruk för att motverka aggressiv skatteplaneringspraxis. Även om det nuvarande direktivet om moderbolag och dotterbolag innehåller en klausul mot missbruk, är denna inte tillräckligt tydlig och kan ge upphov till förvirring. Införande av en mer omfattande allmän bestämmelse mot missbruk på grundval av de principer som anges i rekommendationen om aggressiv skatteplanering, som anpassas till de olika specifika förutsättningarna för moderbolag och dotterbolag, skulle undanröja dessa svårigheter och förbättra effektiviteten i de åtgärder som vidtas på nationell nivå för att motverka internationell skatteflykt och samtidigt stärka medlemsstaternas samordnade åtgärder och säkerställa förenlighet med fördragets friheter, såsom de tolkats av Europeiska unionens domstol (domstolen). Den 21 maj 2013 antog Europaparlamentet en resolution[10] där man uppmanar medlemsstaterna att ta till sig kommissionens handlingsplan och till fullo genomföra rekommendationen om aggressiv skatteplanering. Europaparlamentet uppmanar även kommissionen att särskilt behandla problemet med olikheter som leder till hybridfinansiering på grund av medlemsstaternas olika skattesystem, samt att under 2013 lägga fram ett förslag till översyn av direktivet om moderbolag och dotterbolag för att revidera klausulen mot missbruk och undvika den dubbla icke-beskattningen inom EU som underlättas genom hybridarrangemang. I sina slutsatser av den 22 maj 2013 noterade Europeiska rådet kommissionens avsikt att innan årets slut lägga fram ett förslag om översyn av direktivet om moderbolag och dotterbolag. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Utöver det samrådsarbete som utförts inom ramen för uppförandekodgruppen och det offentliga samråd som kommissionen inledde om dubbel icke-beskattning under 2012 (se punkt 1 ovan) anordnade kommissionen i april 2013 tekniska möten med medlemsstaterna och med berörda parter. Konsekvensbedömning En konsekvensbedömning om ändring av direktivet om moderbolag och dotterbolag har utarbetats. I konsekvensbedömningen undersöks olika alternativ för ändring av direktivet om moderbolag och dotterbolag, vilka jämförs med alternativet ”inga åtgärder” eller ”status quo”. Det konstaterades att om man motverkar den dubbla icke-beskattning som följer av hybridfinansieringsarrangemang och aggressiv skatteplanering kommer det att få en positiv inverkan på medlemsstaternas skatteinkomster som annars påverkas av den totala minskningen av de skatter som de berörda parterna betalar och av de ytterligare skatteavdragen för kostnaderna för skatteplanering och relevanta arrangemang. Det var inte möjligt att i konsekvensbedömningen kvantifiera fördelarna med de valda ändringsförslagen. Beloppen är inte avgörande för beslutet att bekämpa hybridfinansieringsarrangemang och skattefusk, utan viktiga skäl som gynnar den inre marknaden som konkurrens, ekonomisk effektivitet, transparens och rättvisa. Olikheter i medlemsstaternas skattesystem som leder till hybridlån I konsekvensbedömningen konstaterades att det bästa alternativet är att förvägra skattebefrielse i direktivet om moderbolag och dotterbolag för vinstutdelning som är avdragsgill i källmedlemsstaten. Följaktligen ska det mottagande bolagets medlemsstat (moderbolag eller till moderbolaget hörande fast driftställe) beskatta den del av vinstutdelningen som är avdragsgill i det utbetalande dotterbolagets medlemsstat. Det konstaterades att detta alternativ var det effektivaste för att motverka hybridfinansieringsarrangemang eftersom det kommer att säkerställa en enhetlig behandling i hela EU. Detta alternativ kommer att bidra till det grundläggande syftet med direktivet om moderbolag och dotterbolag, dvs. att skapa lika konkurrensvillkor mellan koncerner med moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater och koncerner med moderbolag och dotterbolag i samma medlemsstat. De önskade effekterna är att alla företag beskattas för sin vinst i den berörda medlemsstaten och att inga företag kan undkomma beskattning genom kryphål till följd av hybridfinansiering i gränsöverskridande situationer. Syftet är att avsluta en oacceptabel praxis som innebär att företagen undgår korrekt beskattning. Bestämmelser mot missbruk I konsekvensbedömningen konstaterades att det effektivaste alternativet skulle vara att uppdatera gällande bestämmelser mot missbruk i direktivet om moderbolag och dotterbolag mot bakgrund av de allmänna bestämmelserna för att motverka missbruk som föreslås i rekommendationen om aggressiv skatteplanering från december 2012 och göra det obligatoriskt för medlemsstaterna att anta gemensamma bestämmelser mot missbruk. Detta alternativ skulle vara det effektivaste alternativet för att uppnå en gemensam standard för bestämmelser mot missbruk i direktivet om moderbolag och dotterbolag. Gemensamma bestämmelser mot missbruk i alla medlemsstaterna kommer att säkerställa klarhet och säkerhet för alla skattebetalare och skatteförvaltningar. Medlemsstaternas befintliga åtgärder mot missbruk omfattar ett stort antal former och mål, vilka har utformats i ett nationellt sammanhang för att hantera specifika behov i medlemsstaterna och egenskaperna hos deras skattesystem. Detta alternativ kommer att ge klarhet, eftersom det uttryckligen kommer att ange vilka bestämmelser medlemsstaterna ska anta mot missbruk vid tillämpningen av direktivet om moderbolag och dotterbolag. Därigenom säkras det att de åtgärder mot missbruk som antagits och genomförts av medlemsstaterna inte kommer att ge upphov till några problem vad gäller efterlevnaden av EU:s lagstiftning. Dessutom kommer EU-direktivet att tillämpas likadant överallt utan möjligheter till ”directive-shopping” (dvs. undvika att företag investerar via mellanhänder i medlemsstater där bestämmelsen mot missbruk är mindre strikt eller där det inte finns någon bestämmelse). 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER Genom förslaget försöker man bemästra olikheter som leder till hybridfinansiering inom tillämpningsområdet för direktivet om moderbolag och dotterbolag och införa allmänna bestämmelser mot missbruk i syfte att skydda detta direktivs funktionsduglighet. Dessa målsättningar kräver en ändring av direktivet om moderbolag och dotterbolag, och det enda möjliga alternativet är därför att lägga fram ett förslag till direktiv från kommissionen. I ärenden som gäller direktskatt är den relevanta rättsliga grunden artikel 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), enligt vilken kommissionen kan utfärda direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas bestämmelser som direkt påverkar den inre marknadens funktion. Initiativets mål kan inte ensidigt uppnås i tillräckligt hög grad av medlemsstaterna. Det är olikheterna i nationell lagstiftning vad gäller skattebehandlingen av hybridfinansiering som gör det möjligt för skattebetalare, särskilt företagskoncerner, att använda gränsöverskridande skatteplaneringsstrategier som leder till snedvridningar av kapitalflödena och av konkurrensen på den inre marknaden. Dessutom, och i ett vidare perspektiv, leder de avsevärda skillnaderna mellan medlemsstaternas tillvägagångssätt mot missbruk till rättslig osäkerhet och undergräver själva syftet med direktivet om moderbolag och dotterbolag som sådant, nämligen att avskaffa skattemässiga hinder för gränsöverskridande grupperingar av bolag i olika medlemsstater. Det krävs åtgärder på EU-nivå för att bättre uppnå målet med initiativet. Därför är de föreslagna ändringarna förenliga med subsidiaritetsprincipen. De föreslagna ändringarna överensstämmer också med proportionalitetsprincipen, eftersom de inte går utöver vad som är nödvändigt för att lösa problemen och därigenom uppnå målen i fördragen, särskilt en korrekt och effektivt fungerande inre marknad. Subsidiaritetsprincipen Olikheter i medlemsstaternas skattesystem som leder till hybridfinansiering Enskilda medlemsstaters reaktion på olikheter som leder till hybridfinansiering skulle inte vara någon effektiv lösning på problemet, eftersom det har sitt ursprung i de olika nationella skattesystemens samverkan. Enstaka initiativ som inte är samordnade kan leda till ökade olikheter eller till införandet av nya skattemässiga hinder på den inre marknaden. En ändring av dubbelbeskattningsavtalen mellan medlemsstaterna skulle inte vara en lämplig metod för att ta itu med frågan, eftersom varje landpar kan komma fram till olika lösningar. Andra internationella initiativ, som OECD:s arbete med urholkning av företagens skattebas, skulle inte kunna åtgärda de särskilda frågor som tagits upp av EU, eftersom dessa kräver en ändring av den befintliga EU-lagstiftningen. Slutligen kan den överenskommelse som nåddes i uppförandekodgruppen om att medlemsstaterna ska genomföra en samordnad strategi bara tillämpas efter en ändring av direktivet om moderbolag och dotterbolag, vilket medlemsstaterna inte kan göra utan ett förslag från kommissionen. Bestämmelser mot missbruk Det gällande direktivet om moderbolag och dotterbolag gör det möjligt för medlemsstaterna att tillämpa sådana nationella eller avtalsgrundade bestämmelser som behövs för att förebygga bedrägerier eller missbruk. Denna bestämmelse måste dock läsas såsom den tolkats av EU-domstolen. I EU-domstolens rättspraxis fastställs principen att medlemsstaterna inte kan gå utöver den allmänna gemenskapsrättsliga principen för att motverka missbruk. Dessutom får tillämpningen av åtgärder mot missbruk inte leda till resultat som är oförenliga med de grundläggande friheterna i fördraget. Dessutom omfattar medlemsstaternas befintliga nationella åtgärder mot missbruk ett stort antal former och mål, som har utformats i ett nationellt sammanhang för att hantera de specifika behoven i medlemsstaterna och egenskaperna hos deras skattesystem. Den rådande situationen leder till bristande klarhet för skattebetalare och skatteförvaltningar. Med hänsyn till alla dessa faktorer skulle enskilda medlemsstaters åtgärder inte vara lika effektiva som åtgärder på EU-nivå. Proportionalitetsprincipen Skattskyldigheten är begränsad till den del av hybridfinansieringsbetalningarna som är avdragsgilla i källmedlemsstaten. Den föreslagna allmänna bestämmelsen mot missbruk är i överensstämmelse med den begränsning av proportionalitetsprincipen som planeras inom ramen för EU-domstolens rättspraxis. Därför överensstämmer de föreslagna ändringarna med proportionalitetsprincipen, eftersom de inte går utöver vad som är nödvändigt för att hantera frågorna. Kommentarer till de enskilda artiklarna Förslaget syftar till att ändra skälen, artikel 1, artikel 4 och att uppdatera del A i bilaga I i det gällande direktivet om moderbolag och dotterbolag. Ändringarna och uppdateringen finns i artikel 1 i förslaget. Skälen Enligt den föreslagna ändringen ska det i skälen förklaras att fördelarna med skattebefrielsen bör förvägras om vinstutdelningen är avdragsgill i källmedlemsstaten för att förhindra att gränsöverskridande koncerner med moderbolag och dotterbolag gynnas av oavsiktliga fördelar jämfört med nationella koncerner. Det grundläggande syftet med direktivet om moderbolag och dotterbolag är att skapa lika konkurrensvillkor för alla grupper av moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater och koncerner med moderbolag och dotterbolag hemmahörande i samma medlemsstat. Vid den tidpunkt då direktivet om moderbolag och dotterbolag antogs gynnades inte gränsöverskridande koncerner av den dubbla beskattning som vinstutdelningarna omfattades av i förhållande till nationella koncerner. Bilaterala dubbelbeskattningsavtal var otillräckliga för att inom EU skapa betingelser liknande dem som råder på den inre marknaden. För att uppnå det uppställda målet om neutralitet föreskrivs i direktivet om moderbolag och dotterbolag i) avskaffande av källskatter på vinstutdelningar och ii) förebyggande av ekonomisk dubbelbeskattning på vinstutdelning antingen genom skattebefrielse eller skattelättnad i moderbolagens medlemsstater. Sedan dess har situationen förändrats, och särskilt under det senaste årtiondet i allt snabbare takt. Ökningen av gränsöverskridande investeringar har gett gränsöverskridande koncerner möjlighet att använda hybridfinansieringsinstrument som utnyttjar fördelar i olikheter mellan olika nationella skattebehandlingar och internationella standardbestämmelser för att förhindra dubbelbeskattning. Inom EU leder detta till en snedvridning av konkurrensen mellan gränsöverskridande och nationella koncerner, i motsats till tillämpningsområdet för direktivet om moderbolag och dotterbolag. Artikel 1 Enligt det föreslagna direktivet skulle medlemsstaterna också vara skyldiga att vidta åtgärder för att förhindra skattebedrägerier och skatteundandragande. Kommissionen har i detta sammanhang preciserat att skattebedrägeri är en form av avsiktlig skatteflykt som i allmänhet är straffbar enligt strafflagstiftningen, och skatteflykt omfattar i allmänhet olagliga arrangemang där beskattningsskyldigheten döljs eller nonchaleras[11]. I syfte att hantera risken för missbruk föreslås det att nuvarande bestämmelser mot missbruk ska ersättas med gemensamma bestämmelser mot missbruk, som bygger på en liknande klausul som ingår i rekommendationen om aggressiv skatteplanering. Artikel 4 Enligt den föreslagna ändringen ska den medlemsstat där moderbolaget är hemmahörande och den medlemsstat där det fasta driftstället är hemmahörande förvägra skattebefrielse för vinstutdelning som är avdragsgill från ett dotterbolag till ett moderbolag. Följaktligen anges det i punkt a) att den medlemsstat där det mottagande bolaget (moderbolag eller ett fast driftställe) är hemmahörande bara ska avstå från att beskatta den mottagna vinstutdelningen i den utsträckning som dessa vinstutdelningar inte är avdragsgilla i källmedlemsstaten (dvs. i den medlemsstat där det vinstutdelande dotterbolaget är hemmahörande). Den medlemsstat där det betalningsmottagande bolaget är hemmahörande ska därför beskatta den del av vinsten som är avdragsgill i källmedlemsstaten. Ingen källskatt skulle tas ut på vinstutdelning från dotterbolaget eftersom betalningen i den medlemsstat där dotterbolaget är hemmahörande skulle behandlas som en räntebetalning enligt direktivet om räntor och royaltyer. Det finns ett förslag under behandling i rådet om att anpassa den nuvarande tröskeln på 25 % för kapitalinnehav i direktivet om räntor och royalties till 10 % i direktivet om moderbolag och dotterbolag[12]. Dessutom har hybridfinansieringsarrangemang oftast inrättats i medlemsstater som enligt nationella bestämmelser eller dubbelbeskattningsavtal inte tar ut källskatt på räntebetalningar. Del A i bilaga I De föreslagna ändringarna innefattar berättigade företag som har införts i medlemsstaternas bolagslagstiftning efter omarbetningen av direktivet. Kommissionen har tagit emot en begäran om uppdatering från Rumänien. För detta ändamål ska i punkt w) följande två typer av företag läggas till: ”societăți în nume colectiv”, ”societăți în comandită simplă”. 4. BUDGETKONSEKVENSER Detta förslag får inga budgetkonsekvenser för EU. 2013/0400 (CNS) Förslag till RÅDETS DIREKTIV om ändring av direktiv 2011/96/EU om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DETTA DIREKTIV med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 115, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europaparlamentets yttrande[13], med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[14], i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och av följande skäl: (1) Syftet med rådets direktiv 2011/96/EEG är att undanta olika former av vinstutdelning från dotterbolag till moderbolag från källskatt och undanröja dubbelbeskattning av sådana inkomster på moderbolagsnivå. (2) Fördelarna med direktiv 2011/96/EU bör inte leda till situationer med dubbel icke-beskattning och därför skapa oavsiktliga skattefördelar för koncerner med moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater i jämförelse med koncerner hemmahörande i samma medlemsstat. (3) För att undvika situationer med dubbel icke-beskattning till följd av olikheter i den skattemässiga behandlingen av vinstutdelningar mellan medlemsstaterna, bör den medlemsstat där moderbolaget är hemmahörande och den stat där det fasta driftstället är hemmahörande inte göra det möjligt för dessa företag att utnyttja den skattebefrielse som tillämpas på mottagen vinstutdelning, i den mån sådana vinster är avdragsgilla i ett dotterbolag till moderbolaget. (4) För att förhindra skatteundandragande och skattemissbruk genom artificiella arrangemang bör man införa gemensamma bestämmelser mot missbruk som anpassas för syftet och målen med direktiv 2011/96/EU. (5) Det är nödvändigt att se till att detta direktiv inte hindrar tillämpningen av sådana nationella eller avtalsgrundade bestämmelser som krävs för förebyggande av skatteflykt. (6) Det är lämpligt att uppdatera del A i bilaga I till det direktivet för att omfatta även andra former av bolag som har införts i bolagslagstiftningen i Rumänien. (7) Direktiv 2011/96/EU bör därför ändras i enlighet med detta. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Direktiv 2011/96/EU ska ändras på följande sätt: 1. Artikel 1.2 ska ersättas med följande: ”2. Detta direktiv ska inte hindra tillämpningen av sådana nationella eller avtalsgrundade bestämmelser som krävs för förebyggande av skatteflykt.” 2. Följande artikel ska införas som artikel 1 a: ”Artikel 1 a 1. Medlemsstaterna ska återkalla rätten att omfattas av detta direktiv i fråga om ett artificiellt arrangemang eller en artificiell uppsättning arrangemang som har införts med huvudsakligt syfte att erhålla en otillbörlig skattefördel enligt detta direktiv och som slår tillbaka mot målet, andan och syftet med de skattebestämmelser som åberopats. 2. En transaktion, ordning, åtgärd, verksamhet, avtal, samförstånd, löfte eller åtagande är ett artificiellt arrangemang eller en del av en artificiell uppsättning arrangemang om det inte återspeglar den ekonomiska verkligheten. Vid bedömningen av om ett arrangemang eller en uppsättning arrangemang är artificiella ska de deltagande medlemsstaterna särskilt ta ställning till om en eller flera av följande situationer föreligger: (a) De enskilda leden i ett arrangemang är till sin rättsliga beskaffenhet oförenliga med det rättsliga innehållet i arrangemanget som helhet. (b) Arrangemanget utförs på ett sätt som normalt sett inte skulle användas i ett rimligt affärsbeteende. (c) Arrangemanget inbegriper delar som motverkar eller tar ut varandra. (d) De transaktioner som genomförs är cirkulära. (e) Arrangemanget leder till en betydande skattelättnad som inte återspeglas i skattebetalarens affärsrisker eller kassaflöden. 3. Artikel 4.1 a ska ersättas med följande: ”a) avstå från att beskatta sådan vinstutdelning i den mån sådana vinstutdelningar inte är avdragsgilla i dotterföretaget till moderbolaget, eller” 4. I del A i bilaga I ska punkt w) ersättas med följande: ”w) Bolag i rumänsk rätt som kallas ”societăți pe acțiuni”, ”societăți în comandită pe acțiuni”, ”societăți cu răspundere limitată”, ”societăți în nume colectiv”, ”societăți în comandită simplă”;” Artikel 2 1. Medlemsstaterna ska senast den 31 december 2014 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda. 2. Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Artikel 3 Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Artikel 4 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande [1] Stats- och regeringschefernas slutförklaringar från G20-mötet den 18–19 juni 2012, finansministrarnas och centralbankschefernas kommuniké från G20-mötet den 5–6 november 2012, den 15–16 februari 2013 och den 18–19 april 2013, gemensamt uttalande från den brittiska finansministern och Tysklands finansminister om marginalen under G20-mötet i november 2012, G8-ledarnas kommuniké från toppmötet den 17–18 juni 2013. [2] OECD, Addressing Base Erosion and Profit Shifting, 2013. [3] Uppförandekoden för företagsbeskattning fastställdes i Ekofin-mötets (ekonomi- och finansministrar) slutsatser den 1 december 1997. [4] Den 29 februari 2012 inledde kommissionen ett informationsinhämtande samråd om dubbel icke-beskattning och dess potentiella inverkan på den inre marknaden. [5] ”Om betalningar av hybridlånsarrangemang klassificeras som en avdragsgill kostnad för gäldenären enligt lånearrangemanget, ska inte medlemsstaterna undanta sådana betalningar som vinstutdelningar enligt en skattebefrielse för andelsinnehav” (rapport från uppförandekodgruppen av den 25 maj 2010 (dok. 10033/10, FISC 47), punkt 31). [6] Rådets direktiv 2011/96/EU av den 30 november 2011 om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater (EUT L 345, 29.12.2011, s. 8). [7] Rådets direktiv 2013/13/EU av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa direktiv rörande beskattning, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (EUT L 141, 28.5.2013, s. 30). [8] COM(2012) 722. [9] C(2012)8806. [10] Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om bekämpning av skattebedrägeri, skatteundandragande och skatteparadis (2013/2060(INI)) [11] SWD (2012) 403, s. 9. [12] Förslag till rådets direktiv om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royaltyer som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater, (omarbetning) KOM(2011) 714. [13] EUT C,…, s…. [14] EUT C,…, s….