EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 24.07.1996 
KOM(96) 389 slutlig 
GRÖNBOK 
LEVA OCH ARBETA 
I 
INFORMATIONSSAMHÄLLET 
MÄNNISKAN I CENTRUM 
(framlagt av kommissionen) 

Innehåll 
1. Människan i centrum i informationssamhället - sammanfattning och kommentarer 
2. Varför en grönbok - uppmaning till en politisk, social och medborgerlig dialog 
3. Att arbeta i informationssamhället 
3.1. Frågor som oroar: nya yrkeskunskaper och oro för arbetstillfällen 
3.2. Fakta: en ny arbetsvärld 
3.3. Den första utmaningen: att förmedla kunskap och öka medvetenheten om de nya 
formerna för arbetets organisation 
3.4. Den andra utmaningen: att säkerställa att små och medelstora företag kan dra full 
nytta av informationssamhällets möjligheter 
3.5. Den tredje utmaningen: att modernisera reglerna som styr arbetslivet 
3.6. Ett nytt koncept för säkerhet 
3.7. En ny kultur med prognoser över framtida trender 
3.8. Frågor att fundera vidare kring 
4. Sysselsättningen i informationssamhället 
4.1. Frågor som oroar: Tillväxt utan nya arbetstillfällen och arbetstillfällen som 
försvinner ? 
4.2. Fakta: en stadig ökning av sysselsättningen sedan 1960 
4.3. Den första utmaningen: att undvika en politik som styrs av särintressen 
4.4. Den andra utmaningen: effektivare administering av omvandlingen av arbetet 
4.5. Den tredje utmaningen, att förbättra bristande yrkeskunskaper 
4.6. Granskning av lämplig utbildning för att möta revolutionen inom informations-
och kommunikationsteknologi 
4.7. Utgångspunkt: De nya prioriteringarna i konvergensprogrammen 
4.8. Frågor att fundera vidare kring 
5. Sammanhållning: att leva i informationssamhället 
5.1. Frågor som oroar: koncentrering eller sammanhållning? 
5.2. Fakta: skillnaden ligger i de offentliga åtgärderna 
5.3 Den första utmaningen: att göra det bästa av det nya regelsystemet 
5.4. Den andra utmaningen: grunden för de mänskliga resurserna 
5.5 Den tredje utmaningen: delaktighet och integration 
5.6 Hur framstegen skall befästas 
5.7 Frågor att fundera vidare kring 
6. Informationssamhället - den europeiska modellen 
1. MÄNNISKAN I INFORMATIONSSAMHÄLLETS CENTRUM - EN 
SAMMANFATTNING OCH KOMMENTARER 
1. Vi lever i en period av tekniska förändringar som har sin grund i utvecklingen av 
informations- och kommunikationsteknologin samt de ökande tillämpningsområdena för 
den nya tekniken. Denna förändringsprocess är både annorlunda och snabbare än något 
annat vi tidigare sett. Den nya tekniken medför stora möjligheter att förbättra välfärden, 
öka levnadsstandarden och tillhandahålla bättre tjänster. 
2. Informations- och kommunikationsteknologin spelar redan en viktig roll i vår vardag 
och förser oss med användbara hjälpmedel i hemmet, på arbetsplatsen och i livets alla 
situationer. Informationssamhället är inte något framtida samhälle utan existerar redan i 
vårt dagliga liv. Den ger vårt samhälle en helt ny dimension, en dimension som vinner 
allt mer i betydelse. Produktionen av varor och tjänster blir i allt större utsträckning 
kunskapsbaserad. 
3. Hastigheten med vilken informations- och kommunikationsteknologin införs varierar 
dock mellan olika länder, regioner, sektorer, industrier och företag. Fördelarna i form av 
ökad välfärd och kostnaderna i form av de ökade bördorna som förändringen medför är 
ojämnt fördelade mellan unionens medborgare och medlemsstater. Därför är det fullt 
förståeligt att människorna oroar sig och kräver svar på frågor om vilka förändringar 
utvecklingen av informations- och kommunikationsteknologin kommer att medföra. Deras 
oro kan sammanfattas i två huvudfrågor: 
Den första rör arbetsplatserna. Kommer inte denna teknik att förstöra fler 
arbetstillfällen än den skapar ? Kommer människorna att kunna anpassa sig till 
förändringarna i sättet att arbeta ? 
Den andra rör demokrati och jämlikhet. Kommer inte komplexiteten och 
kostnaderna för den nya tekniken att öka klyftorna mellan de industrialiserade och 
de mindre utvecklade regionerna, mellan äldre och yngre människor, mellan 
människor som har kunskaper och människor som saknar dem ? 
4. För att kunna ge svar på dessa frågor behöver vi riktlinjer som kan hjälpa oss att 
tillvarata fördelarna av den tekniska utvecklingen, och som kan säkerställa en rättvis 
tillgång till informationssamhället och en rättvis fördelning av möjligheterna att skapa 
välstånd. Denna grönbok avser att stimulera debatten om utvecklingen av det europeiska 
informationssamhället och rikta uppmärksamheten på nyckelfrågorna som rör 
arbetsorganisationen, sysselsättningen och den sociala sammanhållningen. 
1.1. Att arbeta i informationssamhället (kapitel 3) 
5. Informations- och kommunikationsteknologin har under de senaste 50 åren lett till att 
kostnaden för att lagra och bearbeta information sjunkit kraftigt. Vi ser nu att kostnaden 
för att överföra information sjunker på ett liknande sätt. Detta är början på en revolution 
inom informationsspridningen. På detta sätt förändrar informations- och 
kommunikationsteknologin arbetslivet, sättet hur företagen är organiserade och samhället 
i dess helhet. Företag överger tidigare hierarkiska, komplexa organisationsstrukturer med 
enkla arbetsuppgifter och övergår till organisationsformer som består av decentraliserade 
nätverk där den enskilde har nier komplexa arbetsuppgifter. De mest framgångsrika 
företagen har en integrerad strategi som kombinerar ny informations- och 
kommunikationsteknologi med vidareutbildning och omorganisation. Att utveckla denna 
strategi ställer oss inför ett flertal utmaningar 
Den första utmaningen består i att förmedla kunskap och öka medvetenheten om 
de nya formerna för arbetets organisation och de möjligheter dessa ger till 
produktivitetsökning och en ökad tillfredsställelse i arbetet. 
Den andra utmaningen består i att hjälpa små och medelstora företag, de företag 
som skapar arbetstillfällen inom EU, att maximalt utnyttja denna förändring och 
på så sätt bli mer konkurrenskraftiga. 
Den tredje utmaningen består i att modernisera reglerna som styr arbetslivet för 
att finna lösningar som kan tillgodose både kraven på flexibilitet och trygghet. 
1.2. Sysselsättningen i informationssamhället (kapitel 4) 
6. Europa har under de senaste decennierna haft en liten men stadig ökning av antalet 
arbetstillfällen. Införandet av ny informations- och kommunikationsteknologi tycks inte 
ha påverkat ökningen av antalet arbetstillfällen. Om något så har ökningen blivit lite mer 
arbetsintensiv, inte mindre. Införandet av informations- och kommunikationsteknologi 
påverkar avsevärt de krav som ställs på arbetstagarnas yrkeskunskaper, och 
arbetsmarknadspolitiken måste fokuseras mer på investeringar i mänskliga resurser. Detta 
understryks redan av den diskrepans som finns mellan tillgången och efterfrågan på nya 
yrkeskunskaper - arbetsmarknaden med två hastigheter. 
Europa måste noggrant se över sina grund- och yrkesutbildningar så att dessa dels 
förmedlar de kunskaper som revolutionen inom informations- och 
kommunikationsteknologin kräver, och dels i nödvändig takt förmår anpassa sig 
till den teknologiska utvecklingen under kommande år. 
Utbildningssystemet måste övergå från utlärning till inlärning. Företag måste 
tillhandahålla mer utbildning genom att erbjuda praktik. Arbetslösa måste erbjudas 
omskolning istället för långtidsarbetslöshet där deras kvalifikationer går förlorade. 
1.3. Att leva i informationssamhället (kapitel 5) 
7. Ett av huvudmålen för unionen är ekonomisk och social sammanhållning. Mellan 
medlemsstaterna har skillnaden i inkomst per capita långsamt men säkert minskat medan 
skillnaderna mellan olika regioner i medlemsstaterna har haft en tendens att öka. 
Informations- och kommunikationsteknologier kan bli viktiga hjälpmedel för regional och 
lokal utveckling och främja integration och öppna möjligheter, och den avgörande frågan 
är hur man skall maximera nyttan och minimera de negativa följderna som de nya 
teknologierna kan ha för sammanhållningen. 
En första utmaning är att säkerställa att liberaliseringen av telekommunikationerna 
genomförs snabbt och fullt ut i hela Europa och att de nya rättsliga ramarna 
främjar sammanhållning. 
En andra utmaning är att samordna politiken rörande strukturfonderna och 
informations- och kommunikationsteknologin så att man främjar användningen av 
modern informations- och kommunikationsteknologi. Ett starkare lokalt 
engagemang genom lokala och regionala sysselsättningspakter skulle kunna bli en 
viktig katalysator för en ny sammanhållningspolitik, mera inriktad på 
sysselsättning och mänskliga resurser. 
En tredje utmaning är att säkerställa att informationssamhället blir ett redskap för 
att skapa ett jämlikt samhälle. Informationssamhället måste handla om människor, 
det skall användas för och av människor och leda till att information blir åtkomlig 
för alla, det skall inte skapa skillnader mellan dem som har tillgång till 
information och dem som saknar information. 
1.4. Riktlinjer för informationssamhället (kapitel 6) 
8. Det sätt på vilket vi utvecklar informationssamhället, som är den största förändringen 
i vår tid, måste återspegla de idéer och värden som präglar Europeiska unionen. För att 
få och förtjäna ett brett stöd bland Europas medborgare måste dessa idéer och värden 
formuleras klart och tydligt. För att uppnå detta inbjuder kommissionen alla intresserade 
parter till en diskussion om möjligheterna att formulera en samling allmänna 
gemenskapsståndpunkter för hur det europeiska informationssamhället skall byggas. -
2. VARFÖR EN GRÖNBOK ? UPPMANING TILL EN POLITISK. SOCIAL OCH 
MEDBORGERLIG DIALOG 
9. Informationssamhällets betydelse som positiv kraft för förändring underströks i 
kommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning1. Denna vitbok var 
tillsammans med den efterföljande rapporten Europa och det globala 
informationssamhället, som gavs ut med Europeiska rådets fulla stöd, början till en viktig 
serie initiativ som skall hjälpa till att främja och forma informationssamhället i Europa. 
10. I kommissionens handlingsplan Europas väg till informationssamhället1 som lades 
fram 1994 gavs en översikt över kommissionens arbetsprogram rörande 
informationssamhället och i denna betonades särskilt sociala och samhälleliga frågor. 
Dessa frågor underströks också i kommissionens pakt för sysselsättning3. Denna grönbok 
är en del av de initiativ som tagits av kommissionen för att uppdatera och föra 1994 års 
handlingsplan framåt. 
11. För att klara av uppgiften att förmedla nya insikter i de sociala utmaningar som 
informationssamhället medför har kommissionen konsulterat några av de ledande 
europeiska experterna vad gäller skapande av arbetstillfällen, social trygghet, lika 
möjligheter och likaberättigad tillgång, samt bevarande av Europas kulturella mångfald 
i informationssamhället. 
12. Två huvudgrupper tillsattes av kommissionen. Gruppen av experter på hög nivå 
började sitt arbete i maj 1995 och presenterade sin preliminära rapport med titeln Att 
skapa ett europeiskt informationssamhälle för alla i februari 1996. Parallellt med detta 
skapades ett Forum för informationssamhället vars 128 medlemmar har mycket olika 
bakgrund. Forumets första årsrapport antogs i juni 1996. Informationssamhället var också 
en av fyra huvudfrågor på det första europeiska forumet för socialpolitik som hölls i 
Bryssel i mars 1996. 
13. Rapporterna från gruppen av experter på hög nivå och forumet utformades så att de 
skulle stimulera en debatt om dessa frågor även utanför företagsvärlden och högskolorna, 
där frågorna redan är väl kända. Rapporterna finns att fa som komplement till denna 
grönbok, och anvisningar hur exemplar av dessa kan erhållas finns i slutet på denna 
grönbok. 
14. Kommissionen har beslutat sig för att lägga fram en grönbok för att därigenom starta 
en bred debatt och öka medvetenheten om de sociala och samhälleliga frågor som 
aktualiserats. Endast genom ett aktivt deltagande av så många berörda parter som möjligt 
kan våra samhällen bemästra de nya utmaningar och valmöjligheter som vi ställs inför. 
Bilaga 6/93 Bull.EG 
KOM (94) 347, 19.7.1994 
CSE(96) 1 av den 5.6.1996 
15. Målsättningen är alltså att under återstoden av 1996 inbjuda till diskussion om 
grönboken och de båda tillhörande rapporterna från gruppen av experter på hög nivå och 
forumet. Denna process kommer att inledas vid ett europeiskt seminarium som hålls i 
Dublin i september i nära samarbete med det irländska ordförandeskapet. Med ledning 
av de reaktioner som kommissionen far, kommer kommissionen under 1997 lämna förslag 
till handlingsplaner. 
16. Alla medlemsstater är på ett eller annat sätt inbegripna i att undersöka de sociala 
utmaningarna som det framväxande informationssamhället för med sig. Grönboken väcker 
frågor som berör både regeringar, lokala och regionala myndigheter, arbetsgivare och 
arbetstagare och medborgarna i samhället. Med full hänsyn till subsidiaritetsprincipen 
kommer kommissionen att undersöka i vilken utsträckning det skulle medföra fördelar om 
resurserna samordnades genom demonstrationsprojekt eller andra initiativ, gemensamt 
stöd till forskning, systematiskt informationsutbyte som komplement och katalysator till 
den politik och de åtgärder som vidtas av medlemsstaterna. Strukturfonderna spelar en 
nyckelroll i denna process, detta gäller i synnerhet mål-4 och gemenskapens initiativ 
Adapt-Bis. 
17. Grönboken kompletterar också en rad åtgärder som redan genomförs inom ramen för 
kommissionens andra insatser, främst vitboken om utbildning4 som understryker behovet 
av kunskaper och yrkesutbildning, en förutsättning för människor att delta i 
informationssamhället, samt det kommande initiativet "Utbildning i 
informationssamhället". 
18. Inom ramen för pågående samarbetsprojekt är det tänkt att denna grönbok skall 
fördjupa den politiska dialogen mellan de europeiska institutionerna och 
medlemsstaterna, främst i frågor som rör sysselsättningspolitiken inom ramen för 
frågorna från Essen (enhetsrapporten till Europeiska rådet i december 1996 och 
framtagandet av fleråriga program 1997), 
fokusera den sociala dialogen mellan arbetsgivare och fackföreningar på dessa 
frågor och främja gemensamma initiativ på europeisk nivå, 
med slutsatserna från Europeiska socialpolitiska forumet som hölls i mars 1996 
som utgångspunkt stimulera en medborgerlig dialog, främst med icke-statliga 
organisationer. 
Alla berörda parter uppmanas att kommentera de frågor som tas upp i denna grönbok. 
KOM (95) 590 
3. ATT ARBETA 1 INFORMATIONSSAMHÄLLET 
3.1. Frågor som oroar: nya yrkeskunskaper och oro för arbetstillfällen 
19. Under de senaste 20 åren har vi sett en revolution inom informations- och 
kommunikationsteknologin som gått mycket längre än de flesta av oss kunnat drömma 
om. En av huvudeffekterna av den nya tekniken har varit att kostnaderna och tidsåtgången 
för att lagra, bearbeta och överföra information sjunkit mycket kraftigt. Sådana dramatiska 
förändringar i prisrelationer får avgörande effekt för det sätt på vilket vi organiserar 
produktionen och distributionen av varor och tjänster och därigenom själva arbetet. Dessa 
förändringar påverkar arbetet, strukturen i yrkeskvalifikationerna och organisationen inom 
företagen. Härigenom medför de fundamentala förändringar av arbetsmarknaden och 
därmed samhället i dess helhet. 
20. De därav följande förändringarna i yrkeskvalifikationernas struktur, sättet att arbeta, 
företagen samt även varor och tjänster är förvirrande och ställer väldigt skiftande och helt 
nya krav på både arbetsgivare och arbetstagare. Statiska funktionsrelaterade 
yrkeskvalifikationer och traditionella modeller och metoder för ledningen av företag anses 
otillräckliga och oflexibla på arbetsplatser som kräver det motsatta av arbetstagarna och 
företagsledningen: utvecklandet av en ny industri- och företagskultur och nya strukturer 
inom industrin, som kännetecknas av flexibilitet, förtroende, engagemang och förmåga 
att delta och dra nytta av förändringarna. 
21. Takten på arbetsplatsförlusten i slutet på 1900-talet skiljer sig inte så mycket från den 
som inträffat vid tidigare strukturförändringar. Värre är det nya sättet på vilket 
arbetstillfällen försvinner. Hastigheten i förändringen och de nya produktionsmetoder som 
detta medför ställer större krav på mångsidiga yrkeskunskaper och nya 
produktionstekniker som kan svara på marknadens ständigt nya krav. Detta skapar oro för 
arbetstillfällenas trygghet, arbetets innehåll, att yrkeskunskaper blir överflödiga och för 
hur förhållandet mellan arbetet och livet i dess helhet skall förändras. Det ställer också 
unionen inför utmaningar när det gäller att uppnå unionens målsättningar om lika 
möjligheter och likaberättigad tillgång. Detta betyder dock inte att endast högutbildade 
arbetstagare med kunskaper om informationsteknologi kommer att kunna finna arbete i 
framtiden. Traditionella eller manuella arbeten kommer att finnas kvar, dock kommer 
deras relativa betydelse att minska. 
3.2. Fakta: en nv arbetsvärld 
22.1 våra ekonomier håller produktionssättet på att förvandlas från standardiserad manuell 
produktion till en mer di versifierad, kunskapsbaserad produktion av varor och tjänster. 
Av denna anledning medför informations- och kommunikationsteknologin enorma 
möjligheter både till förbättrad produktivitet, höjda reallöner och även stark ekonomisk 
tillväxt och nya arbetstillfällen. 
23. Under lång tid återspeglades inte den teknologiska revolutionen i någon 
produktivitetsökning. Samtidigt ledde den långsamma produktivitetsökningen till en 
begränsad ökning av reallönerna och låga förväntningar bland konsumenterna, vilket haft 
8 
en negativ effekt på konsumtionen och företagens vilja att investera och skapa nya 
arbetstillfällen. Huvudskälen till att informations- och kommunikationsteknologin inte lett 
till någon produktivitetsökning är väl dokumenterade: historiskt sett har införandet av nya 
teknologier bromsats upp av brister i organisationernas förmåga att anpassa sig till 
förändringarna. 
24. Trots dessa problem, och trots enstaka påståenden om motsatsen, är ekonomierna och 
arbetsmarknaderna inom EU anmärkningsvärt rörliga. Kommissionen har gjort en översyn 
av empirisk forskning varvid det har framkommit att andelen nystartade och nedlagda 
företag i Europa per år uppgår till minst 10% av det totala antalet företag (inom vissa 
sektorer är denna siffra betydligt högre) och att genomsnittslängden på ett arbetstillfälle 
är 4-5 år, siffror som är jämförbara med motsvarande siffror i USA. 
25. Detta pekar på att eventuella problem, vid säkerställandet av en framgångsrik 
integrering av informations- och kommunikationsteknologin, inte beror på att företagen 
är oflexibla när det gäller att anställa personal. Under de senaste åren har det funnits ett 
växande antal exempel där införandet av informations- och kommunikationsteknologi har 
motsvarat de högsta förväntningarna. Slutsatsen som kan dras av dessa exempel är att det 
finns behov av en integrerad strategi som kombinerar införandet av informations- och 
kommunikationsteknologin med vidareutbildning, praktik och omorganisation. 
26. Organisationen av sådana framgångsrika "flexibla företag" har i allt större 
utsträckning blivit processortenterad. och allt mindre inriktad på specialiserade funktioner. 
Arbetstagarna utför en rad olika uppgifter istället för att bara lämna över arbetet till nästa 
person i kedjan. Företag håller på att omvandlas från hierarkiska, komplexa organisationer 
med enkla arbetsuppgifter till mer decentraliserade, nätverksorienterade organisationer där 
de anställda utför komplexa arbetsuppgifter. Det nya flexibla företaget har liknats vid en 
flotta av småbåtar som håller samma kurs, snarare än en oljetanker som styrs från en 
central kommandobrygga. Det är viktigt att inse att detta inte är en " ny modell" för 
arbetsorganisation utan ett led i processen mot förbättrad organisation av arbetet. 
27. Europa är medvetet om den pågående organisationsförändringen. Vi saknar inte nya 
idéer och vi har redan en relativt välutbildad arbetskraft. Vår svaghet har varit att 
kombinera teknologisk innovation med förändring av organisationen av arbetsplatsen, 
något som redan konstaterades i kommissionens grönbok om innovation5. Strategier för 
hög kvalitet kräver utbildning på företagsnivå, noggrann utformning av arbetsplatser och 
ett snabbt genomförande av innovationer. Rådgivande gruppen om konkurrenskraft och 
dess ordförande C. A. Ciampi har företagit en undersökning av de nya formerna av 
arbetsorganisation. Gruppens slutsatser stöder teorin att dessa innovationer i sättet att 
organisera arbetet i företagen leder till förbättrade resultat för företagen, bättre trivsel på 
arbetsplatsen och samtidigt också innebär ett skydd av existerande arbetstillfällen. 
3.3. Den första utmaningen: att förmedla kunskap och öka medvetenheten om de 
nya formerna för arbetets organisation 
KOM (95) 688, 20.12.1995 
28. Det största hindret för utvecklingen är bristen på medvetenhet om de nya formerna 
för arbetets organisation och de potentiella fördelarna med en flexibel organisation. 
Företagsledningarna kan också med rätt vara skeptiska till innovationer som innebär 
förändringar i processer som redan fungerar på ett tillfredsställande sätt och inte vilja ge 
sin in på okända domäner, där det finns viss osäkerhet om hur processen skall slutföras 
och hur lång den kommer att bli. Det finns inga patentlösningar. Själva flexibiliteten i den 
nya tekniken innebär att tekniken måste integreras i den sociala organisationen av 
arbetsplatsen för att medföra den önskade kombinationen av ökad produktivitet, ökad 
kapacitet och ökad kvalitet. Den avgörande frågan är alltså hur man skall öka 
medvetenheten om den potential de nya formerna för arbetets organisation har. 
29. Det är viktigt att finna den rätta balansen mellan vilka åtgärder som skall vidtas på 
företagsnivå och vilka åtgärder som skulle kunna vidtas på nationell eller europeisk nivå. 
Nyckeln till framgång är att möjliggöra och stödja lokala initiativ; regeringarnas och de 
europeiska institutionernas roll blir att starta processer och uppmuntra nya initiativ. De 
offentliga organens roll ställer dock höga krav på engagemang på en rad olika nivåer. 
Detta omfattar en förståelse för de nya formerna för arbetets organisation och dessas 
konsekvenser för den politiska debatten och företagen, en förmåga att vidta åtgärder på 
rätt sätt inom många olika områden som omfattar frågor från ekonomisk utveckling till 
handelspolitik, från forskningspolitik till kunskapsutveckling, samt låta dessa åtgärder 
genomsyras av värderingar som lika möjligheter och likaberättigad tillgång. 
3.4. Den andra utmaningen: att säkerställa att små och medelstora foretag kan dra 
full nytta av informationssamhällets möjligheter 
30. Det nya konceptet med en integrerad strategi som omfattar införandet av 
informations- och kommunikationsteknologi tillsammans med vidareutbildning, praktik 
och omorganisation har enorma förutsättningar att göra företagen mer konkurrenskraftiga 
och samtidigt skapa en bättre arbetsmiljö. Det medför speciellt fördelar för små och 
medelstora företag, de företag som skapar flest nya arbetstillfällen, och särskilt 
"mikroföretag", eftersom hela konceptet är byggt på små enheter, är mycket nära 
marknaden, är decentraliserat och baserat på arbete i grupp. 
31. Den utsträckning i vilken små och medelstora företag kan skapa nya arbetsplatser med 
hjälp av informations- och kommunikationsteknologi varierar. För små och medelstora 
företag som har en internationell inriktning medför den nya tekniken stora fördelar. I 
vissa fall är grundandet av mikroföretag direkt knutet till informations- och 
kommunikationsteknologi. I andra fall är mikroföretag bara en förlängning av de 
traditionella konsult- och yrkestjänsterna. De krav som små och medelstora företag ställs 
inför och deras speciella problem, nämligen att i tid uppfatta framtida trender och fa del 
av utbildningsmöjligheter, rättfärdigar särskild uppmärksamhet. I detta sammanhang bör 
den första åtgärden vara att möjliggöra för små och medelstora företag att själva 
bestämma i vilken omfattning de vill anpassa sig till informationssamhället och med hjälp 
av informationssamhällets verktyg och teknologier kommer de sedan att själva finna en 
10 
lösning. Det nya integrerade programmet för små och medelstora företag6 som nyligen 
presenterats av kommissionen föreslår att man startar ett pilotprojekt för att vinna klarhet 
i de små och medelstora företagens prioriteringar och i vad som hindrar dem från att 
använda sig av informationsteknologi. 
3.5. Den tredje utmaningen: att modernisera reglerna som styr arbetslivet 
32. Parallellt med frågan om att öka medvetenheten om den potential de nya formerna 
för arbetets organisation har, måste vi även undersöka frågan om hur en modernisering 
av reglerna och regelverket kring arbetsförhållandet kan ske. Arbetslivet måste organiseras 
på ett sätt som främjar och underlättar positiv utveckling istället för att försvåra denna. 
Detta innebär även att man måste öka kvaliteten på yrkeskunskaperna, något som bara 
kan ske genom utbildning och praktik (se även kapitel 4). 
33. Detta innebär också att en väl fungerande rättslig och avtalsrättslig ram skapas 
(arbetsrätt, kollektivavtal, förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare) så att 
individer och företag ges möjlighet till flexibilitet, samtidigt som arbetstagarnas säkerhet 
tillgodoses på ett adekvat sätt. Medlemsstaternas arbetsrätt som utgår från en 
standardmodell som bygger på heltidsanställning, anställningsavtal som är knutna till en 
viss arbetsplats och som gäller tillsvidare, kan inte längre fullt ut tillgodose de behov som 
den kunskapsbaserade produktionen av varor och tjänster ställer. 
34. De nya formerna för arbetets organisation leder till att det centrala elementet i det 
traditionella anställningsförhållandet blir otydligare: begreppet arbetsgivare blir mer 
komplext (grupper av företag, samriskföretag, nätverk, underleverantörer). Även 
arbetsplatsen har blivit vidare samtidigt som arbetstider har blivit mer individuella för att 
kunna tillgodose olika behov och krav. I vissa fall kan timlön ersättas av ersättning för 
vissa uppgifter samtidigt som arbetstagarens möjlighet till egna beslut ökar. Med andra 
ord håller den traditionella anställningen och företagandet på att närma sig varandra vilket 
medför att tillämpligheten av arbetsrätten blir oklar och i vissa fall förlorar sin effekt 
(individuella kontrakt istället för standardkontrakt, distansarbete och arbete som läggs på 
entreprenad eller sköts av externa enheter). 
KOM (96) 329 
11 
Call Centres i Europa 
Den typ av arbete som Europas invånare utför håller på att förändras; under det senaste 
årtiondet har de flesta nya arbetstillfällena skapats inom informations- och 
tjänstesektorerna. Sättet människor arbetar på har också förändrats, många arbetsplatser 
har flyttats. Ett exempel på detta är att mer än 6 000 företag numera har s.k. "call 
centers" som förser kunderna med information. Mer än 130 000 européer är idag 
sysselsatta i dessa, och fram till år 2000 förväntas ytterligare ca 100 000 arbetstillfällen 
skapas inom denna sektor. Denna utveckling är snabbast på Irland, men det finns 4 000 
centrum i Förenade kungariket med sammanlagda intäkter på 450 miljoner ecu under 
1996. I vissa av dessa centrum är arbetet mycket kvalificerat och kräver språkkunskaper 
i flera olika språk. I andra är arbetet mer rutinmässigt, men ställer istället krav på social 
kompetens och en vilja att arbeta på obekväma tider. 
3.6. Ett nvtt koncept för säkerhet 
35. Det är viktigt att föra en ingående debatt om dessa förutsättningar för utvecklingen 
av arbetslivet Trots detta begränsar sig debatten om arbet:fätten ofta bara till enkla 
argument för eller emot reglering eller avreglering. Det infor stationssamhälle som börjar 
växa fram kräver en mer avancerad och djupgående debatt om det regelverk som skall 
skapa den nya arbetsrätten för informationssamhället. 
36. Informations- och kommunikationsteknologin kombinerad med vidareutbildning, 
praktik och omorganisation erbjuder enorma möjligheter både till förbättrad produktivitet 
och nya välavlönade arbetstillfällen. Den politik som bedrivs måste baseras på denna 
insikt. Dock måste diskussionen komma bort från debatten om reglering kontra 
avreglering och istället inrikta sig på att finna en ny balans mellan flexibilitet och 
säkerhet och de ömsesidiga fördelarna, som både företagen och arbetstagarna erhåller 
genom att en ny balans kan skapas. Detta är det nya perspektiv som kommissionen 
införde i samråden med arbetsmarknadens parter angående arbetstiden. 
37. Denna nya balans mellan flexibilitet och säkerhet innebär å ena sidan användningen 
av deltid, temporära anställningar, tidsbegränsade anställningar, distansarbete och nya 
former för relationen mellan arbetsgivare och arbetstagare där så är lämpligt. Å andra 
sidan innebär detta också säkerhet inte bara mot uppsägningar, som saknar giltig grund, 
och diskriminering, utan också säkerhet som uppstår genom det ökade engagemanget i 
företaget och möjligheten att utveckla kunskaper och upprätthålla den enskildes 
attraktivitet på arbetsmarknaden, något som gynnar både den anställde och företaget. I 
samband med detta uppstår frågan om hur man på bästa sätt skall skapa förutsättningar 
för att engagera arbetstagaren i dessa frågor. 
38. Detta är exempel på nödvändig förnyelse. Mer fundamentalt finns det ett behov av 
att se över alla berörda områden - anställningsskydd, arbetstid, det sociala skyddet samt 
12 
skyddet för säkerhet och hälsa - för att anpassa dem till en arbetsvärld som kommer att 
organiseras på ett annorlunda sätt. Detta gäller särskilt där gränserna mellan arbete och 
fritid, arbete och inlärning, anställning och eget företagande är, eller blir, mindre 
väl definierade. Konceptet för anställningsskyddet måste utvecklas, vidgas och mer inriktas 
på att skapa säkerhet baserat på attraktivitet på arbetsmarknaden än på säkerhet som 
baserar sig på den enskilda arbetsplatsen. Den bör inrikta sig på att skapa säkerhet i 
förändringsprocessen, inte skydda mot själva förändringen. I detta sammanhang är det 
viktigt att ta hänsyn till frågor som rör jämlikhet och hur man skall säkerställa att 
förändringarna både förhindrar en segregering på arbetsmarknaden och samtidigt gör det 
möjligt att kombinera arbete med familjeliv för både kvinnor och män. 
39. Mot bakgrund av denna utveckling förbereder kommissionen en grönbok om 
arbetsorganisation och arbetstid som från en ekonomisk utgångspunkt kommer att 
undersöka vilka konsekvenser förändringar i arbetets organisation och arbetstider har för 
Europeiska unionen och medlemsstaterna. Målsättningen med grönboken är att stimulera 
till en debatt, särskilt med och mellan arbetsmarknadens parter. 
40. Kommissionen kommer under det andra halvåret av 1996 också att presentera ett 
meddelande om distansarbetets följder för arbetsrätt, säkerhet och hälsa i arbetet samt det 
sociala skyddet. Målsättningen med meddelandet kommer att vara att uppmuntra 
medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att utveckla goda rutiner och genomföra 
åtgärder som förbättrar villkoren för distansarbete. 
41. Informations- och kommunikationsteknologierna medför också nya möjligheter inom 
hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Användningen av ny teknologi kan särskilt vara till 
nytta vid riskbedömningar, insamling, gallring och spridning av information, utbildning 
och praktik inom hälsa och säkerhet på arbetsplatsen samt för slutanvändare, speciellt små 
och medelstora företag. Det fjärde åtgärdsprogrammet för hälsa och säkerhet7 tar upp 
frågan om vilka följder informations- och kommunikationsteknologin kommer att fa för 
arbets- och levnadsvillkoren och en konferens rörande dessa frågor kommer att hållas i 
Bryssel den 13-15 november 1996. 
3.7. En ny kultur med prognoser över framtida trender 
42. Europeiska socialfondens insatser inom ramen för mål-4 och gemenskapsinitiativet 
Adapt som berör angränsande frågor, har som målsättning att förbättra utnyttjandet av 
mänskliga resurser genom att förutse de förändringar som informationssamhället kommer 
att medföra, särskilt genom att främja investeringar i humankapital. Strukturförändringar 
medför permanenta förändringar på arbetsmarknaden vad gäller volym, struktur och 
kvalifikationer. Det är särskilt viktigt att inom företagen utveckla kapacitet att förutse 
framtida förändringar, för att på så sätt minimera förändringarnas negativa effekter. Detta 
kommer också att leda fram till nya arbeten som skapas genom utbildning som förmedlar 
nya yrkeskunskaper. 
KOM (95) 282 12.07.1995 
13 
43. På både makroekonomisk och företagsekonomisk nivå är man medveten om behovet 
av en förändring. Med anledning av detta är målsättningen med initiativet om 
framtidsprognoser att ge företagen möjlighet att snabbare fastställa sina kvalitativa och 
kvantitativa behov avseende mänskliga resurser, så att de bättre kan förstå de stora 
förändringarna, och därigenom förbättra både den interna och externa förmågan till 
anpassning. 
14 
3.8. Frågor att fundera vidare kring 
44. Utvecklingen av förhållandet mellan de nya formerna för arbetets organisation och 
arbetsrätten aktualiserar några grundläggande frågor som måste diskuteras inom ramen 
för den sociala dialogen och inom ramen för den process angående sysselsättning som 
påbörjades i Essen. 
När man försöker finna den rätta balansen mellan flexibilitet och säkerhet finns 
det ett behov av lagstiftning både på europeisk och på nationell nivå i frågor som 
rör de grundläggande principerna för fundamentala sociala rättigheter och för en 
ökad aktivitet från arbetsmarknadens parters sida för att omsätta dessa rättigheter 
till avtal och praxis på arbetsplatsen och arbetsmarknaden. Är de aktuella 
mekanismerna som styr förhållandet mellan lagstiftning och kollektivavtal de rätta 
eller finns det behov av att finna en ny balans ? 
Tidigare har många viktiga frågor angående arbetslivet överlåtits till staten, bl.a. 
sysselsättning, hälsa och säkerhet, konsekvenser för familjelivet och kampen mot 
utslagning. Bör kollektivavtalens räckvidd i detta hänseende ses över? I takt med 
att nya produktionsstrukturer blir allt vanligare måste man kanske ompröva dessa 
frågeställningar. 
Hur skall man, när arbetstagarens rättsliga status förändras allt oftare (mellan 
anställd och egenföretagare, mellan förvärvsarbete och utbildning, mellan olika 
yrken och arbetsplatser) kunna samordna arbetsrätt, social skydd och en social 
trygghet för att anpassa sig till de förändringar som sker och samtidigt leva upp 
till principerna om social rättvisa och ekonomisk effektivitet ? 
I detta sammanhang är det också viktigt att reflektera över följande. 
Hur skall man bäst främja goda rutiner i användning av informations- och 
kommunikationsteknologi och skapande av nya arbetstillfällen? 
Vilka åtgärder hjälper små och medelstora företag att optimalt utnyttja 
informationssamhällets möjligheter? 
Hur skall man bäst utnyttja strukturfondernas medel för att främja bra metoder att 
använda sig av den nya teknologin och utveckla en ny kultur med prognoser över 
framtida trender? 
15 
4. SYSSELSÄTTNINGEN I INFORMATIONSSAMHÄLLET 
4.1. Frågor som oroar: Tillväxt utan nya arbetstillfällen och arbetstillfällen som 
försvinner ? 
45. Europas ekonomiska, sociala och politiska huvudproblem är den konstant höga 
arbetslösheten. Arton miljoner människor saknar arbete och hälften av dessa har varit 
arbetslösa längre än ett år. Utöver dessa arbetslösa finns det ytterligare minst nio miljoner 
människor som skulle söka arbete om de trodde att det fanns något arbete för dem. 
46. Denna deprimerande situation har lett till en debatt om att "arbetet tar slut " och 
"tillväxt utan nya arbetstillfällen" som skylls på informations- och 
kommunikationsteknologins effekter. Under de senaste åren har flera stora undersökningar 
genomförts av ILO, OECD och EU för att få en bättre förståelse av vilka orsakerna till 
arbetslösheten i Europa är. I dessa undersökningar har särskild uppmärksamhet ägnats 
frågor som t.ex. sambandet mellan teknologi och sysselsättning, men även mer generella 
samband mellan makroekonomiska och strukturpolitiska åtgärder. 
47. Övergången till informationssamhället håller redan på att ske, något som tveklöst 
kommer att medföra stora förändringar både i vardagen och i arbetslivet för Europas 
invånare. Utmaningen som informationssamhället ställer oss inför är att varken gå miste 
om de globala möjligheterna som informations- och kommunikationsteknologin medför 
eller låta förändringen försvaga solidariteten mellan européerna. Det finns tre aspekter 
som förtjänar särskild uppmärksamhet i denna grönbok: 
De övergripande effekterna som informations- och kommunikationsteknologierna 
har för sysselsättningen. 
Bättre administration av arbetet med att förändra arbetsuppgifter. 
Konsekvenserna för arbetsmarknaden avseende tillgång och efterfrågan på 
färdigheter och kunskaper. 
4.2. Fakta: en stadig ökning av sysselsättningen sedan 1960 
48. Det är ett erkänt faktum att Europa under de två senaste decennierna i genomsnitt har 
haft en mycket lägre sysselsättningsgrad än USA och Japan - ca 60 % jämfört med 70 % 
eller mer - och att arbetslösheten inom EU, till skillnad från USA och Japan, envist legat 
kvar kring 10 % under större delen av 80-talet. 
49. Dock kan man konstatera att ökningen av sysselsättning under de senaste 35 åren 
varit mer eller mindre konstant i olika delar av den industrialiserade världen, även om den 
procentuellt sett varierat från ca 2 % i USA till ca 1% i Japan och 0,3 % i Europa. Värt 
att notera är också att antalet nyskapade arbetstillfällen inte har sjunkit nämnvärt sedan 
1973, året då den första oljekrisen kom och den ekonomiska tillväxten började avta. 
16 
50. Ökningen av den europeiska arbetslösheten beror alltså inte alls på att antalet 
nyskapade arbetstillfällen minskat, utan istället på att antalet nya arbetssökande (i 
genomsnitt 0,6 % per år) överstigit antalet nyskapade arbetstillfällen (i genomsnitt 0,3 % 
per år). Den stadiga ökningen av antalet nyskapade arbetstillfällen under hela perioden 
från 1960 till 1995 ger inte stöd för teorin att arbetet håller på försvinna, utan visar 
bara att arbetstillfällena inte ökade i takt med arbetskraften. 
51. Trots påståenden om att den tekniska utvecklingen bara sparar in på arbetstillfällen, 
framgår det av befintliga uppgifter att tillväxten snarare har blivit något mer 
arbetsintensiv, inte mindre. Samtidigt är antalet nyskapade arbetstillfällen mer eller 
mindre konstant trots att den ekonomiska tillväxttakten sjunkit avsevärt sedan 70- och 80-
talet. Av befintliga uppgifter framgår också att de amerikanska och europeiska 
ekonomiernas relativa förmåga att skapa nya arbetstillfällen inte förändrats sedan 1973. 
Fram till denna tidpunkt krävdes det en årlig tillväxt på 4,3 % för att de europeiska 
ekonomierna skulle skapa nya arbetstillfällen, medan siffran för USA var 2 %. Idag 
skapas nya arbetstillfällen så snart den årliga tillväxten uppgår till 2 % i Europa och 
0,6 % i USA. 
52. Denna nya form av tillväxt och sysselsättning återspeglas i att produktivitetsökningen 
blivit långsammare efter 1973. Tiliväxttakten i produktiviteten och BNP sjönk trots att 
allt mer informations- och kommunikationsteknologi infördes, samtidigt som nya 
arbetstillfällen fortsattes att skapas i ungefär samma takt som tidigare. Oavsett vad 
förklaringen till denna paradox är - och debatten och analysen av detta pågår fortfarande -
så är det i alla fall klart att befintliga uppgifter inte ger stöd för påståenden om att 
"arbetet tar slut" eller ens en tillväxt utan nya arbetstillfällen. Att USA, Kanada och Japan 
kan uppvisa bättre sysselsättningsläge kan inte förklaras med att dessa i mindre 
utsträckning skulle använda sig av informations- och kommunikationsteknologi som 
rationaliserar bort arbetstillfällen. 
53. Tvärtom så har man i dessa länder, särskilt i USA, i allmänhet utvecklat och 
introducerat ny informations- och kommunikationsteknologi i större utsträckning än i 
europeiska länder. Dessutom kan man göra iakttagelsen att de medlemsstater inom 
unionen som har kommit längst vid genomförandet av ny informations- och 
kommunikationsteknologi också har en tendens att procentuellt sett ha lägst arbetslöshet. 
Precis som med all annan teknologisk förändring, är spridningen av informations- och 
kommunikationsteknologi i sig en tillväxtfaktor, och det finns ett positivt sammanband 
mellan teknologiska framsteg, produktivitet och ekonomisk tillväxt vilket skapar en 
potential för framväxten av nya former av arbetstillfällen. Teknologiska framsteg medför 
innovation och skapar därigenom nya möjligheter för entreprenörer, särskilt små och 
medelstora företag. Denna högre tillväxtpotential måste utnyttjas om arbetslösheten i 
Europa skall kunna reduceras och de europeiska ekonomierna inte skall förlora mark i 
förhållande till den globala konkurrensen. 
54. Informations- och kommunikationsteknologins största effekt för sysselsättningen är 
den radikala omstruktureringen av både de enskilda yrkena och arbetsmarknaden i sin 
helhet. Tillverkningsindustrin har krympt, men denna process har inte varit likadan inom 
alla områden. Inom tillverkningen har antalet arbetstillfällen inom lågteknologiska 
17 
låglöneyrken med låga yrkeskvalifikationer minskat. Antalet anställningar inom 
högteknologiska höglöneyrken med höga yrkeskvalifikationer har istället ökat. 
55. Flest nya arbetstillfällen har det skapats inom tjänstesektorn. Nya arbetstillfällen har 
skapats både inom den dynamiska och den traditionella delen. Nya arbetstillfällen som 
skapats genom nya teknologier har kompenserat alla eventuellt förlorade arbetstillfällen. 
Faktum är att ökningen av antalet nya arbetstillfällen inom tjänstesektorn skett snabbast 
i de länder som satsat mest på de nya formerna av teknik. 
56. Hittills har ökningen av sysselsättningen inom de europeiska företagen inom 
informations- och kommunikationsteknologi sektorn varit förhållandevis låg på grund av 
konjunkturnedgången. Bakom detta döljer sig dock ganska heterogena utvecklingar. 
Antalet arbetstillfällen inom hemelektroniksektorn, databehandling och tillverkning av 
telekommunikationsutrustningharminskat. Sysselsättningsnivåninom komponentindustrin 
och telekommunikationstjänstesektorn har varit stabil. Antalet arbetsplatser hos 
datakonsultföretag och inom utvecklingen av mjukvara har däremot sett en stadig tillväxt 
och branschen har nästan tredubblat antalet sysselsatta sedan 1980; idag sysselsätter den 
ca 750 000 personer inom unionen. Denna sektor har man stora förhoppningar på när det 
gäller att kunna skapa fler nya arbetstillfällen, särskilt inom nya områden som ställer höga 
krav på yrkeskval i fikati oner, kunskapsintensivâ tjänster som t.ex. utveckling av mjukvara 
för multimediaprodukter och utbildning av användarna. 
57. Dessa trender förväntas hålla i sig på kort sikt, med undantag för 
telekommunikationstjänsterna, där man pga. den fortsatta digitaliseringen och 
avregleringen räknar med förluster av arbetstillfällen som i alla fall på kort sikt inte 
kommer att kunna kompenseras av nyskapade arbetstillfällen inom de nya områdena. 
Dessa beräkningar tar dock inte hänsyn till de arbetstillfällen, som skapas inom andra 
områden som har ett samband med informationssamhället. Audiovisuella tjänster har haft 
en märkbar ökning av antalet nya arbetstillfällen, under perioden 1983-1992 var ökningen 
37 %, och det finns goda utsikter för ytterligare nya arbetstillfällen. Ytterligare 
arbetstillfällen har skapats inom områden som t.ex. teletjänster, telefonbanker och 
distribution inom detaljhandeln, men det är svårt att fa fram statistiskt exakta uppgifter. 
Den statistiska övervakningen av dessa nya utvecklingstendenser i ekonomin, och då 
särskilt utvecklingen inom närliggande tjänstesektorer, är en utmaning för det statistiska 
systemet. 
58. De positiva sysselsättningseffekterna som informationssamhället för med sig förväntas 
dessutom inte bara koncentrera sig till direkt relaterade områden inom informations- och 
kommunikationssektorerna. Undersökningar som kommissionen genomfört visar att en 
avreglering av telekommunikationerna i kombination med en snabb tillämpning av 
informations- och kommunikationsteknologin kommer att leda till att nya arbetstillfällen 
skapas och välfärden ökar i övriga delar av ekonomin. Det uppsving som investeringar 
i ny utrustning för telekommunikation och databehandling kommer att ge, i kombination 
med de allmänt sjunkande priserna och ökningen av realinkomster som blir resultatet av 
sänkta teletaxor, kommer på medellång och lång sikt att ha positiva effekter på antalet 
arbetstillfällen, och även på ekonomin i övrigt. Denna ökning av antalet arbetstillfällen 
kommer mer än väl att kompensera förlusten av de arbetstillfällen som eventuellt kan 
18 
komma att ske inom telekommunikationssektorn. Denna mekanism fungerar inte bara när 
det gäller telekommunikationssektorn, utan även spridningen av övrig informations- och 
kommunikationsteknologi. Utmaningen som uppstår är att hantera tidsskillnaden som 
uppstår mellan dessa processer,, och att hjälpa individerna att anpassa sig till de nya 
utmaningarna och möjligheternajpå arbetsmarknaden. 
59. Även om det är svårt att göra långtidsprognoser över utvecklingen av nya 
arbetstillfällen i informationssamhället, visar i alla fall prognoser att nya arbetstillfällen 
kommer att skapas i hela samhället, inte bara inom informations- och 
kommunikationsteknologin och de nya multimediatjänsterna, utan även i alla de andra 
tjänste- och industrisektorerna, inklusive de traditionella och de som förlorar i betydelse. 
Det finns ett överväldigande antal exempel där användningen av informations- och 
kommunikationsteknologi inom företag har fått positiva effekter på antalet arbetstillfällen. 
60. Under perioden 1985-1994 ökade antalet arbetstillfällen inom tjänstesektorn inom EU 
med ca 10 miljoner. Även om 80% av dessa nya arbetstillfällen skapades under perioden 
1985-1990, var tillväxten under periodens andra hälft ändå två miljoner arbetstillfällen 
inom handel, datorer och forskning, samma ökning som under tidigare period - varvid 
600 000 extra arbetstillfällen skapats inom utbildning och ytterligare 900 000 inom hälso-
och sjukvården - områden där informations- och kommunikationsteknologi har en stor 
betydelse. Den enda tjänstesektor som under perioden 1990-1994 uppvisade en förlust av 
arbetsplatser var grossister och detaljister, något som dock främst berodde på avtagande 
efterfrågan snarare än en produktivitetsökning. 
61. Dessa nya trender har också påverkat könsfördelningen på arbetsmarknaden. 
Tillväxten inom tjänstesektorn har gett kvinnor nya möjligheter på arbetsmarknaden. 
Antalet kvinnor som förvärvsarbetar har ökat från mitten av 60-talet till mitten av 90-
talet. Kvinnorna står för en ökad andel av den totala arbetskraften och en avsevärd andel 
av de nya arbetstillfällena för kvinnor är deltidsarbeten. Till skillnad från den långsiktiga 
trenden med fler nya arbetstillfällen för kvinnor, så har antalet arbetstillfällen för män 
sjunkit ända sedan 1965, med undantag för några år i slutet på 80-talet. 
4.3. Pen första utmaningen: att undvika en politik som styrs av särintressen 
62. Om man ser till arbetsmarknaden i dess helhet kan man av den historiska 
utvecklingen dra slutsatsen att den svaga tillväxten av antalet arbetstillfällen i Europa, 
omkring 0,3 % per år, och den åtföljande höga och bestående arbetslösheten, måste 
förklaras av andra faktorer än teknologiska. Arbetslösheten började öka under mitten av 
70-talet. Fram till 1985 försvann ett stort antal arbetstillfällen, samtidigt som den totala 
arbetskraften ökade snabbare än någonsin. Under den långa tillväxtperioden under andra 
halvan av 80-talet skapades över 10 miljoner nya arbetstillfällen. Hälften av dessa 
nyskapade arbetstillfällen försvann dock igen 1992-1993. 
63. Ett antal faktorer, inklusive makroekonomisk utveckling, spelade en roll för 
framväxten och omfattningen av arbetslösheten. Det är dock viktigt att förstå de 
strukturella aspekterna. Den höga nivån på arbetslösheten beror på att 
arbetslöshetsperioderna blivit längre. På grund av arbetsmarknadspolitikens passivitet har 
19 
arbetslösheten förvandlats till långtidsarbetslöshet och social utslagning. 
Arbetsmarknadspolitiken ger ett inkomststöd till majoriteten av de arbetslösa, men hjälper 
dem inte att fa nya yrkeskunskaper som kan hjälpa dem till en ny start på en 
arbetsmarknad som ställer höga krav på kunskaper och kvalifikationer. 
64. I och med den inre marknaden tar Europa ett stort steg framåt vad gäller 
modernisering av ekonomin. Den är inte endast en mycket stor strukturell förbättring, utan 
erbjuder också nya förutsättningar för tillväxt och sysselsättningsinriktad makroekonomisk 
politik. Medlemsstaterna måste utnyttja multiplikatoreffekten bättre, såsom det betonas 
i kommissionens europeiska förtroendepakt för sysselsättningen, som framhäver 
potentialen i integrationsprocessen. Denna potential har hittills inte utnyttjats optimalt, 
vilket gäller särskilt i kampen för arbetstillfällen. 
65. Den redan omfattande europeiska ekonomiska integrationen och det ekonomiska 
ömsesidiga beroendet har förstärkts ytterligare. Följaktligen leder långvariga samordnade 
åtgärder till ett större mervärde än alla enskilda splittrade åtgärder i varje medlemsstat. 
Detta tillvägagångssätt kommer att behandlas i den rapport, som utarbetas på begäran av 
Europeiska rådet i Florens, om riktlinjer för de möjligheter Europeiska unionen har som 
helhet inom sysselsättningspolitiken. Detta inbegriper att särintressens nollsummespel 
ersätts med en samordnad tillväxtpolitiks plussummespel som skapar förtroende bland 
konsumenter och investerare. En sådan tillväxtorienterad politik skulle avsevärt förbättra 
villkoren för att skapa arbetstillfällen i informationssamhället. 
4.4. Den andra utmaningen: effektivare administrering av omvandlingen av arbetet 
66. Avskaffande och skapande av arbetstillfällen är en beståndsdel i den 
strukturförändring som är ett resultat av införandet av informations- och 
kommunikationsteknologi. Företagen kan göra mycket för att mildra chocken genom att 
förutse sysselsättningskraven, och det finns många exempel på fantasifulla åtgärder som 
har förhandlats fram mellan arbetsmarknadens parter. Dessa inbegriper inte endast 
utbildning, såsom det framgår nedan, utan också förkortad arbetstid och lönesänkningar 
för att behålla arbeten, frågor om rättvisa i förändringsprocessen och kompensation för 
skapande av arbete i den lokala och regionala ekonomin. 
67. För att på ett effektivt sätt hantera förändringsprocessen skall alla ekonomiska och 
institutionella parter - arbetsgivare, arbetstagare, offentliga myndigheter på alla nivåer, 
utbildningsinstitutioner och stödtjänster för företag - vara involverade. Framåtsträvande 
företags agerande behöver i många fall stöd utifrån. Denna process kan underlättas genom 
utveckling av sam arbetsavtal mellan företag och partnerskap, samt privata och offentliga 
partnerskap för att stärka de lokala stödstrukturerna för företag. Detta är särskilt av 
betydelse för små och medelstora företag, som behöver stödjas och tas med i nätverk för 
att höja innovationskapaciteten, fastställa företagsstrategier och förutse kunskapsbehoven. 
Strukturfonderna och särskilt mål 4 och gemenskapsinitiativen ADAPT och små och 
medelstora företag kan också utnyttjas för att underlätta dessa förändringar (se avsnitt 3.7. 
ovan). 
20 
68. Detta innebär att om arbetstagarna skall delta i den fortgående förändringsprocess som 
informationssamhället kräver, måste man hitta nya vägar att hantera denna 
omvandlingsprocess av arbetet. För detta ansvarar både regeringarna och 
arbetsmarknadens parter. 
4.5. Den tredje utmaningen: att förbättra bristande yrkeskunskaper 
69. Revolutionen inom informations- och kommunikationsteknologi är av stor betydelse 
för arbetsmarknadens funktion genom att den omformar arbete, kunskapsstrukturer och 
arbetsorganisationen. Eftersom den nya teknologin är en informationsteknologi, förutsätter 
den inte endast bättre baskunskaper i matematik och läs- och skrivämnen. utan också en 
ny form av baskunskaper i informatik: förmåga att kunna samspela med den nya 
teknologin. 
70. Teknisk utveckling och konkurrens mellan företag stimulerar strukturförändringars 
hastighet. Varje år försvinner i genomsnitt mer än 10 procent av alla arbetstillfällen, som 
ersätts av andra arbetstillfällen i samband med nya arbetsprocesser i nya företag, vilket 
vanligen förutsätter ny, bättre och mera omfattande yrkeskunskap. Vid anskaffande av nya 
yrkeskunskaper följer utbudssidan en mycket långsammare takt. Varje år lämnar en 
åldersgrupp, dvs. 2-3 procent av arbetskraften, arbetslivet på grund av ålder eller andra 
orsaker, och en ny kommer istället med ny utbildning och nya kunskaper. Den snabba 
förändringen av företag och ett begränsat utbud på nya kunskaper leder till en kraftig 
obalans, en arbetsmarknad med två hastigheter med ett överflöd av gammal yrkeskunskap 
och flaskhalsar för ny yrkeskunskap. 
71. För dem som redan förvärvsarbetar ligger den verkliga utmaningen i anpassning till 
informationssamhällets nya krav vid omformning och uppgradering av yrkeskunskaper. 
Många ute i arbetslivet har emellertid begränsade baskunskaper i matematik och läs- och 
skrivämnen - kunskaper som är ännu viktigare i informationssamhället - och många har 
ingen utbildning i informatik. För människor med föråldrad eller otillräcklig 
yrkesutbildning är det svårt att återgå till förvärvslivet. Största delen av yrkesutbildning 
och omskolning anordnas för ungdomar, och inte för människor som redan 
förvärvsarbetar eller har arbetat i 10, 20 eller 30 år och har förlorat sina arbeten. 
72. De flesta av dem erbjuds i väntan på ett nytt arbete eller förtidspension endast 
inkomststöd, men nya arbeten som förutsätter gammal yrkeskunskap erbjuds inte. För nya 
arbeten krävs nya yrkeskunskaper. Klyftan kommer att fortsätta att växa om inte 
regeringar och arbetsgivare beslutar sig för en ny och mycket radikalare politik för att 
människor i samband med utveckling av nya former av arbetsorganisationer och 
införandet av ny teknologi skall ha nya yrkeskunskaper och färdigheter. 
73. Detta ställer regeringarna och arbetsmarknadens parter, företagen och arbetstagarna 
inför en stor utmaning, vars omfattning kan illustreras av prognoserna om en fortsatt 
snabb teknisk utveckling och en åldrande befolkning. Om tio år kommer 80 procent av 
den teknologi som vi använder i dag att vara föråldrad och ersättas av mera avancerad 
teknologi. Vid den tidpunkten kommer 80 procent av arbetskraften att ha en formell 
21 
utbildning som är mer än tio år gammal. Betydande förändringar i den demografiska 
profilen tjänar endast till att belysa utmaningarnas omfattning. Arbetskraften blir allt äldre 
och teknologin allt yngre. 
4.6. Granskning av lämplig utbildning för att möta revolutionen inom informations-
och kommunikationsteknologi 
74. Det som Europa behöver är en grundlig granskning av utbildning som kan lämpa sig 
för revolutionen inom informations- och kommunikationsteknologi, och hålla samma takt 
som den fortsatta utvecklingen inom informations- och kommunikationsteknologi under 
de kommande åren. Vi behöver en ny växelverkan mellan arbete och utbildning, istället 
för den gamla växelverkan mellan förvärvsarbete och inget förvärvsarbete. Ett nytt 
samspel som ger den enskilda individen möjlighet att utveckla sin yrkeskunskap och 
färdigheter och att hålla samma takt som den bestående kunskapsrevolutionen som åtföljer 
informations- och kommunikationsteknologi. 
75. På lång sikt är Europas underliggande behov att utveckla ny utbildning för livslångt 
lärande som involverar alla parter i utbildningssystemet inbegripet skolor, samt utbildning 
som utformats och ges på lämpligare sätt med särskild hänsyn tagen till kön, men också 
genom att på ett effektivare sätt engagera äldre människor och funktionshindrade. 
Europaåret för livslångt lärande (1996) och vitboken Lära och lära ut inleder denna 
strävan. Ett omedelbart behov är emellertid att genom en förebyggande inställning till 
industriell anpassning och förändring hejda en utveckling där den yrkesverksamma 
befolkningens yrkeskunskap blir alltmer föråldrad. Snabbhet och förutseende är av största 
vikt, eftersom alla belägg ger vid handen att en nedåtgående evighetsspiral av avskaffande 
av arbete, långtidsarbetslöshet och föråldrade yrkeskunskaper är svårare att rätta till ju 
längre den fortsätter. 
76. Fyra områden är mycket viktiga för att förbättra möjligheterna till anställning: 
- Att skapa den bästa möjliga grunden: Grunden för våra kunskaper och färdigheter 
skapas under de första skolåren och processerna kommer att växa fram då 
informationssamhället utvecklas. Kvaliteten på och uppläggningen av förskolans och 
skolans undervisning kommer att påverkas i grunden. Särskilt lärare och utbildare skall 
utgöra målgruppen och kvaliteten på deras grundutbildning och vidareutbildning skall 
säkerställas genom att informations- och kommunikationsteknologi utnyttjas. Programmen 
och infrastrukturen för att sammankoppla skolor med informationssamhällets största 
möjliga nätverkspotential är särskilt viktiga i de mer avlägsna regionerna, där 
infrastrukturen är i riskzonen. Medlemsstater som har ett entydigt ansvar för 
skolutbildningens organisering och innehåll bör fortsätta att utarbeta lämpliga program, 
som beaktar informationssamhället och som kan bistås av EU genom att erfarenheter slås 
samman, varvid särskilt de mindre gynnade regionerna bör tas med. Europeiska rådet i 
Florens begärde också att kommissionen snabbt skall utarbeta en plan för inlärning i 
informationssamhället som skall inbegripa sammankopplingen av skolnätverk på europeisk 
nivå, främjande av multimedialt utbildningsinnehåll och utbildning av lärarna och 
utbildarna i användningen av informationssamhällets nya hjälpmedel. 
22 
- Från undervisning till inlärning: Utbildning måste i enlighet med den första 
årsrapporten från forumet för informationssamhället raskt omformas så att läroanstalterna 
blir mer lyhörda för förändrade kunskapsbehov inom affärsliv och industri. Detta är 
avgörande vid skapande av arbete och produktivitetstillväxt. Högskolor och universitet 
har börjat lägga grunden för det framtida gemensamma kunskapsutbytet och dessa 
ansträngningar skall underbyggas genom att man ingår partnerskap med den lokala 
industrin och genom tjänster som rekommenderats i Ciampirapporten om konkurrens och 
som framgångsrikt har prövats i Comett- och Leonardo da Vinci-programmen. Det har 
även tagits viktiga initiativ inom det obligatoriska skolsystemet av vilka många har 
främjats av EU-program, men de behöver fortfarande åtskilligt stöd och resurser för att 
kunna bygga upp nödvändiga förbindelser med arbetsmarknaden. Detta ger upphov till 
frågor vad gäller investeringskapacitet, metoder och utveckling av kursplaner med särskild 
hänsyn tagen till de behov som inläraren har. Eftersom inlärningsförmågan är mycket 
högre (80 %) vid praktisk tillämpning än vid läsning eller lyssnande (5-10 %), är 
potentialen för att lära sig på egen hand med hjälp av informations- och 
kommunikationsteknologi enorm. Med rätt utformning kan det på ett avgörande sätt bidra 
till att förbättra bristande kunskaper. Huvudprinciperna för utbildning måste i högre grad 
grunda sig på begreppet inlärningskapacitet än på formell utbildning. 
- Praktisk inlärning: "Det lärande företaget" måste bli en central komponent i 
inlärningssamhället. Människor som arbetar i ett sådant företag kommer att använda sin 
elektroniska tillgång till kunskap och information för att uppdatera sina färdigheter. Detta 
kräver nya sam arbetsform er mellan företag, andra organisationer och utbildare för att 
säkerställa att de nya och föränderliga färdigheterna som behövs är tillgängliga. Ur denna 
synvinkel är det lätt att förstå att förnyande utbildning på arbetstid kommer att vara 
viktigare än förkortning av själva arbetstiden. 
23 
Användning av informations- och kommunikationsteknologi i skolorna 
Vissa medlemsstater har påbörjat program för att anpassa sina utbildningssystem till 
informationssamhällets dynamik. Den federala tyska utbildningsministern tillkännagav 
nyligen ett sådant projekt, "Schulen ansNetz", genom vilket 10 000 av Tysklands 52 000 
skolor under en treårsperiod kommer att kopplas samman med nationella och 
internationella nätverk och multimediatjänster. I vissa av de tyska delstaterna har det 
fattats beslut om att sammankoppla alla skolor, vilket är ett mål som på längre sikt 
omfattas av förbundsregeringen. Projektet "Schulen ans Netz" har kunnat förverkligas 
genom ett innovativt samarbete mellan regeringen och privata företag. Liknande initiativ 
har tagits i andra länder såsom Förenade kungariket, Frankrike, Italien, Danmark, Sverige, 
Portugal och Finland. 
Svårigheten med detta tillvägagångssätt är att man måste hela tiden förbättra 
arbetskraftens möjligheter till anställning genom yrkesutbildning. Risken är att företag 
utvecklar mer flexibla anställningskontrakt med lägre anställningstrygghet, för att på så 
sätt snabbt kunna anpassa sig till förändringar i efterfrågan på arbetskraft. Den logiska 
grunden att investera i den huvudsakliga arbetsstyrkans yrkesutbildning kan snarare bli 
sämre än bättre. Till exempel kan japanska storföretags benägenhet att investera i 
yrkesutbildning förklaras med policyn om livslång anställning, vilket innebär att resultatet 
av yrkesutbildningen stannar kvar inom företaget. Därför skall det i Europa inte tas för 
givet att flexibilitet och osäkra arbetstillfällen är en och samma sak. Företagens kapacitet 
att hela tiden anpassa sig till marknadsförändringar och tekniska förändringar hänger ihop 
med att det finns en samarbetsvillig, stabil och lojal arbetsstyrka. Företag bör uppmuntras 
till att investera mera i att utbilda sin huvudsakliga arbetskraft, och särskilda 
stimulansåtgärder och arrangemang bör erbjudas för att utvidga dessa instrument till att 
även gälla anställda för en viss tid. 
- Omskolning istället för föråldrade yrkeskunskaper: Den mest kritiska frågan är hur 
människor som har förlorat sina arbeten skall kunna återgå till förvärvslivet. 
Medlemsstaterna har under de senaste 20 åren för det mesta misslyckats med att erbjuda 
arbetslösa en ny start. Att lösa detta problem är en av sysselsättningspolitikens 
huvuduppgifter från mötet i Essen, vilket ytterligare underströks av stats- och 
regerinscheferna vid Europeiska rådets möte i Madrid 1995. Istället för att ha nio miljoner 
långtidsarbetslösa med yrkeskunskaper som föråldras, vilket är det dyraste slaget av 
offentliga utgifter med den lägsta avkastningen för ekonomin eller den enskilda individen, 
och ännu fler miljoner som håller på att bli långtidsarbetslösa, bör medlemsstaterna se till 
att dessa nio miljoner upprätthåller och förbättrar sina kunskaper i matematik, läs- och 
skrivämnen och informatik. Det bör vara en rättighet och en skyldighet för alla arbetslösa 
att för informationssamhället upprätthålla och utveckla baskunskaper som är relevanta 
för den dynamiska arbetsmarknaden. Återinträdet bör starta långt innan människor blir 
långtidsarbetslösa och modfällda. Detta är den grundläggande skillnaden mellan aktiv och 
passiv politik. Inom ramen för detta måste regeringarna finna sätt att omvandla utgifter 
24 
för passiv arbetsmarknadspolitik till aktiv politik genom att förbereda arbetssökande för 
ett mera kun skåp sbaserat mönster för produktion av varor och tjänster. Genom att inrikta 
en större del av dessa ekonomiska resurser på utbildningsstöd och nya färdigheter, inte 
endast ekonomiskt bistånd, kommer förbättring av arbetsmarknadens dynamik och av 
statsfinanserna på det hela taget att underlättas. Mot bakgrund av detta finns det även 
behov av att arbetsförmedlingarna mera inriktar sig på stöd för arbetssökande baserat på 
personinriktad informations- och kommunikationsteknologi. 
4.7. Utgångspunkt: De nya prioriteringarna i konvergensprogrammen 
77. I Europa finns nu en bred samstämmighet om att utbildning spelar en grundläggande 
roll i en modern sysselsättningspolitik. På grund av detta välkomnar kommissionen 
särskilt den nya tyngdpunkten i Europeiska rådets slutsatser i Florens vad gäller att 
investera i mänskliga resurser, infrastruktur och forskning och utveckling. På detta sätt 
förfogar ministrarna för arbete och sysselsättning, utbildning, forskning och utveckling, 
transport och kommunikation över en ny plattform för initiativ som är viktiga för tillväxt 
och sysselsättning. 
78. Att lägga fram utbildning och yrkesutbildning som ett centralt element i en ny 
sysselsättningspolitik för återanställning kan möta motstånd. Argumentet är att det 
långtgående sysselsättningsproblemet i Europa inte kan lösas genom utbildning om det 
inte finns något arbete att få efter utbildningen. Detta argument är helt riktigt, men det 
missar poängen. Syftet med en ny utbildningspolitik är att skapa en positiv flexibilitet i 
företag och på arbetsmarknaden som gör det möjligt att föra en mer tillväxtorienterad 
makroekonomisk politik. Det är därför som nyckeln till större sysselsättning är utveckling 
av ett integrerat tillvägagångssätt mellan strukturella och makroekonomiska åtgärder enligt 
vad som angivits i de allmänna ekonomiska riktlinjerna, och det är därför som 
utbildningen bör utformas enligt inlärningsbehoven med särskild hänsyn tagen till 
bekämpande av ojämlikhet och underlägen för att öppna hela befolkningens 
produktionspotential. 
4.8. Frågor att fundera vidare kring 
79. Dessa utmaningar ger anledning till ett antal frågor som bör tas upp, särskilt inom 
ramen för sysselsättningsprocesserna från Essen (den gemensamma rapporten om 
sysselsättning för toppmötet i Dublin och de fleråriga programmen 1997) och gäller 
följande: 
Utbildningskapacitet: vilka planer har medlemsstaterna för de närmaste fem åren 
mot bakgrund av informationssamhällets behov av yrkeskunskaper? 
Utbildningens utformning och kvalitet: på vilket sätt kan utbildningen omformas 
för att motsvara informationssamhällets nuvarande och kommande behov under 
de närmaste 5-10 åren? 
25 
Kapaciteten att omskola arbetslösa, vilken för närvarande utgör den svagaste 
punkten i vårt utbildningssystem: på vilket sätt kan människor som har förlorat 
sina arbetsplatser erbjudas hjälp med en ny start i förvärvslivet? 
Den omfattning till vilken lika möjligheter och likaberättigad tillgång kan säkras 
för att säkerställa att hela den aktiva befolkningens produktionspotential utnyttjas. 
80. Vissa frågor som arbetsmarknadens parter har särskilt ansvar för bör tas upp inom 
ramen för den sociala dialogen: 
Vilka gemensamma initiativ är arbetsmarknadens parter beredda att ta inom 
området mänskliga resurser, för att säkerställa att arbetstagarna fortgående 
anpassar yrkeskunskaper och färdigheter till behoven i "det flexibla företaget" 
under de närmaste 5-10 åren? 
Vilka initiativ är arbetsmarknadens parter beredda att ta för att ge ungdomar med 
avslutad utbildning möjlighet att komma in på arbetsmarknaden och att 
upprätthålla och vidareutveckla de baskunskaper som behövs i 
informationssamhället? 
5. SAMMANHÅLLNING: ATT LEVA I INFORMATIONSSAMHÄLLET 
5.1. Frågor som oroar: koncentrering eller sammanhållning? 
81. Informations- och kommunikationsteknologi har en stor kapacitet att minska avstånd 
och förbättra tillgång till information och tjänster. Den nya teknologin och de nya 
nätverken har potential att skapa arbete i områden med hög arbetslöshet och minska 
nackdelarna i de mindre gynnade och mera avlägsna regionerna. 
82. Det har emellertid även uttryckts oro över informations- och 
kommunikationsteknologins inverkan på sammanhållningen. Många människor är rädda 
för att den nya teknologin snarare kommer att öka än minska befintliga skillnader, vilket 
leder till att arbetsplatser och produktion koncentreras till några fa kärnregioner. Man har 
också befarat att det utvecklas ett tudelat samhälle med människor som har information 
och sådana som inte har det. 
5.2. Fakta: skillnaden ligger i de offentliga åtgärderna 
83. I våra marknadsekonomier finns starka krafter som leder till koncentrering. På grund 
av detta är kraftiga, enhetliga och offentliga åtgärder för rättvis fördelning och sociaf 
sammanhållning nödvändiga för att balansera ekonomiska framsteg och social rättvisa. 
26 
Grundläggande förändringar såsom informationsrevolutionen leder till att sådana åtgärder 
blir allt viktigare, men de erbjuder också många nya möjligheter att använda 
informations- och kommunikationsteknologi för att skapa ett integrerat och produktivt 
samhälle. 
84. Många medlemsstater har insett att de behöver en aktiv politik för informations- och 
kommunikationsteknologin, och dynamiska strategier för att utveckla 
informationssamhället liar vuxit fram på nationell och regional nivå. I allmänhet är 
strategierna till en början inriktade på de grundläggande aspekterna vid utveckling av 
infrastrukturen samt på behovet att stödja företag - särskilt små och medelstora företag 
- vid anpassningen till informationssamhället. När stödet för infrastrukturen har inrättats, 
kommer ingående av privata eller offentliga partnerskap att uppmuntras för att främja ett 
större deltagande i informationssamhället. Ett antal medlemsstater har till exempel 
utvecklat en politik som tar hänsyn till vikten av att integrera skolor och andra 
utbildningsinstitutioner i informationssamhällets infrastrukturer. Ett exempel på en mera 
omfattande strategi är programmet "Info-Society 2000" i Danmark, vilket strävar efter att 
uppmuntra en rad elektroniska offentliga tjänster för att utveckla informationssamhället 
och att främja social integrering i detta samhälle. 
85. Det är naturligtvis svårt att skilja informations- och kommunikationsteknologins 
följder från de mera omfattande faktorerna som även inverkar på social och regional 
utveckling. Allmänt taget har det mellan medlemsstaterna funnits en långsam trend mot 
konvergens avseende inkomsten per capita, men det har praktiskt taget inte skett någon 
förändring i den totala skillnaden i inkomster mellan regionerna. Medan vissa av de 
svagaste områdena i hög grad har anpassat sig till de övrigas nivåer, har skillnaderna 
mellan regioner inom samma medlemsstat haft en tendens att bli större. 
86. Gemenskapspolitik spelar en viktig roll för framstegen som görs i de perifera länderna 
för att hinna ifatt de andra. Strukturforkderna har visat sig vara effektiva vad gäller att 
minska socioekonomiska skillnader, fastän de involverade resurserna inte är av sådan 
omfattning att de helt kan åsidosätta allmänna trender. Regionalpolitiken i 
medlemsstaterna har uppenbarligen varit mindre framgångsrik. Detta leder till nya 
utmaningar vad gäller åm relativa ekonomiska fördelen gentemot områden som inte hör 
till kärnregionerna samt vad gäller bästa sättet att maximera möjligheterna och minimera 
riskerna av den nya informations- och kommunikationsteknologin avseende 
sammanhållningen i unionen. 
5.3 Den första utmaningen: att göra det bästa av det nya regelsystemet 
87. Den första utmaningen är behovet att maximera potentialen att libéralisera på 
området telekommunikation och utvecklingen av det nya regelsystemet, vilket utgör 
kärnfrågan på vägen mot informationssamhället. Genomförandet av full avreglering från 
och med den 1 januari 1998 kommer att ha stor effekt på informations- och 
kommunikationsteknologins utveckling, produktivitet och tillväxt. Informations- och 
kommunikationsteknologin håller på att bli det viktigaste sättet att skapa välstånd, och 
tillgång till effektiva telekommunikationsnätverk är en nödvändig förutsättning för att 
kunna utnyttja informations- och kommunikationsteknologin. Betydande skillnader mellan 
27 
medlemsstater och regioner kommer emellertid att bestå vad gäller tillhandahållande av 
grundläggande infrastruktur, tjänsternas kostnader och tillförlitlighet och tillgång på 
avancerade tjänster. 
88. Kommissionen verkar för att säkerställa att kombinationen av ny teknologi och 
avreglering inte skall öka utan istället minska de befintliga regionala skillnaderna. Även 
om full avreglering ännu inte har uppnåtts, är erfarenheterna på marknader som redan har 
avreglerats uppmuntrande och det finns bevis på att informations- och 
kommunikationsteknologi på hög nivå slår igenom även i avlägsna områden. Ett exempel 
på detta är Finland som i förhållande till invånarantalet har det absolut största antalet 
Internetanslutningar av alla länder. Kapaciteten att minska avstånd utnyttjats som ett 
viktigt element vid utveckling av regionalpolitik. 
89. Avregleringen kommer emellertid inte automatiskt att föra med sig sådana fördelar 
till gemenskapens alla regioner, delvis för att nivån på infrastruktur och tjänster är 
betydligt lägre i vissa områden och delvis på grund av utbildningsbetingade och 
institutionella hinder vid användning av ny informations- och kommunikationsteknologi. 
Därför är det skäl att se till att befintliga skillnader inte blir större. Lösningen kan 
emellertid inte vara att sänka tempot på avregleringen av telekommunikationer och skapa 
hinder för genomförandet av informations- och kommunikationsteknologi. Istället bör en 
kompletterande politik för utveckling av infrastruktur och mänskliga resurser utvecklas. 
Strukturfonderna spelar en viktig roll i detta. 
90. Tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster, dvs. ett minimiantal tjänster som 
tillhandahålls till ett överkomligt pris, är ett viktigt bidrag till sammanhållningen. 
Kommissionen har redan diskuterat denna fråga i sitt nyligen offentliggjorda meddelande 
om samhällsomfattande tjänster för telekommunikation* Därutöver finns det fortfarande 
viktiga frågor vad gäller nivån och kvaliteten på tillgång till informations- och 
kommunikationsteknologins tjänster för mindre gynnade regioner och regioner med lågt 
invånarantal, grupper med särskilda behov och offentliga institutioner såsom skolor, 
sjukhus och bibliotek. Dessa och andra frågor kommer att behandlas i kommissionens 
första övervakningsrapport om tillhandahållande av samhällsomfattande tjänster år 1998. 
5.4. Den andra utmaningen: grunden för de mänskliga resurserna 
91. Den andra utmaningen är att stärka utvecklingen av mänskliga resurser för att 
stimulera utformningen av förebyggande strategier i Sammanhållningsfondens regioner, 
så att de kan dra nytta av informationssamhällets fördelar. Vikten av den nya integrerade 
inställningen till informations- och kommunikationsteknologi och organisatorisk förnyelse 
har diskuterats i kapitel 3. Behovet av en uppdaterad politik för yrkeskunskap och 
färdigheter för informationssamhället har diskuterats i kapitel 4. 
92. En slutsats är att åtgärder avseende mänskliga resurser kommer att öka i betydelse i 
framtiden när produktionen av varor och tjänster mer och mer kommer att grunda sig på 
kunskap. Utrustning för informations- och kommunikationsteknologi kan köpas och 
användas över hela världen. En avgörande faktor när det gäller att avgöra hur väl en 
region skall lyckas är kunskap om dess invånare och deras förmåga att använda sig av 
Kom 96(73) slutlig, 13.03.1996. 
28 
informations- och kommunikationsteknologin. Strukturfondernas inriktning kan komma 
att ändras mot bakgrund av detta, så att användningen av modern informations- och 
kommunikationsteknologi stimuleras. 
93. Utsikterna till framgång i mindre gynnade områden verkar vara störst i de fall där 
nytänkande leder till avsevärda förändringar av organisationsformerna i både företag och 
offentliga inrättningar. 
94. I sin "Förtroendepakt för sysselsättningen" har kommissionen tagit initiativ till att 
utveckla lokala och regionala partnerskap i syfte att öka tillväxt och sysselsättning. Målet 
är att stärka och uppmuntra den politiska drivkraften på lokal nivå, utan att ändå skapa 
några nya strukturer, så att realistiska, ekonomiska och arbetsskapande projekt kan 
prioriteras. Det viktigaste är då att få alla som är med och skapar nya företag och 
arbetstillfällen att också delta i det politiska beslutsfattandet. Vid rådets möte i Florens 
gavs klartecken till arbetet med att välja ut områden och städer, som är villiga att vara 
föregångare när det gäller deltagandet i regionala sysselsättningspakter. 
95.1 informationssamhället kan ett starkare lokalt engagemang bli ett viktigt verktyg vid 
utformningen av ett nytt och mer övergripande handlingsprogram, som är mer inriktat på 
sysselsättning och mänskliga resurser. Europeiska kommissionen stöder, enligt artikel 10 
i Europeiska regionala utvecklingsfonden och artikel 6 i Europeiska strukturfonderna, två 
typer av nyskapande regional verksamhet, som syftar till att man bättre skall kunna dra 
fördel av informationssamhället. Den första typen är en regional strategi med 
åtgärdsprogram som baseras på regionalt samarbete med vittförgrenade lokala partnerskap, 
vilka arbetar för att integrera informationssamhället i den regionala utvecklingspolitiken 
(i vilken mänskliga resurser och arbetsmarknadsaspekter ingår). Den andra typen är 
utvecklingen av nationella pilotprojekt som visar på lämpliga tillvägagångssätt. Parterna 
kommer att arbeta tillsammans för att förbereda och starta projekt som bidrar till regional 
utveckling och ökad sysselsättning. Tonvikten kommer att läggas på användarstyrda 
projekt som kan generera ekonomiska och sociala fördelar och som kan knytas till 
regional utveckling i ett vidare perspektiv (såsom projekt för särskilda sociala grupper, 
arbetsförmedling, utbildning, distansundervisning, hälso- och sjukvård och stöd åt 
egenföretagare. Erfarenhet från dessa och andra initiativ kan komma att bli basen för en 
utvidgad stödverksamhet genom strukturfonderna. 
5.5 Den tredje utmaningen: delaktighet och integration 
96. Den tredje utmaningen är att använda informationssamhället för att stärka den sociala 
sammanhållningen och öka människors förmåga att fullt ut delta i varje aspekt av det 
sociala och ekonomiska livet så att informationssamhället blir till ett verktyg för 
medinflytande. Informationssamhället skall handla om människor, användas av människor, 
för människor, för att utnyttja informationens makt och inte för att skapa ny makt eller 
för att förstärka den ojämlikhet som redan finns mellan de som har tillgång till 
information och de som inte har det. 
97. Informationssamhället erbjuder Europas medborgare många nya möjligheter att höja 
livskvaliteten. Det bereder vägen för en ny typ av tjänster för konsumenter och allmänhet 
29 
och nya möjligheter för dem att få tillgång till de tjänster som redan finns. I synnerhet 
kan bristen på jämlikhet angripas på ett nytt sätt. 
98. Men för att uppnå detta krävs att ett stort utbud av åtgärder riktas till allmänheten 
inom många olika områden. Det kan vara till exempel utbildning på arbetsplatserna, 
tillgång till informationsteknologi i klassrummen samt att kunskaper i informations- och 
kommunikationsteknologi görs till en del av arbetsrnarknadsutbildning och lokala åtgärder 
för utveckling och stöd. Det innebär också att människor ges kunskap så att de kan förstå 
och ta ställning till de förändringar som följer med den nya teknologin inom flera helt 
olika områden som till exempel demokratisk representation, detaljhandel, utbildning och 
inlärning, fritid, vård och kultur. Både när det gäller åtgärder riktade till allmänheten och 
skapandet av nya marknader för informations- och kommunikationsteknologin, gäller det 
att inspirera till delaktighet, tillgänglighet och förtroende. Exempel på viktiga 
angelägenheter är att jämvikt skapas mellan generationerna, samt att användningen, både 
inom handikappområdet och inom hälso- och sjukvården mer allmänt, stimuleras. En 
annan viktig angelägenhet är att snedvridningen mellan könen motverkas när det gäller 
tillgången till informations- och kommunikationsteknologin och hur detta påverkar 
arbetsmarknaden i ett vidare perspektiv. 
99. Många av dessa frågor har diskuterats rner ingående i rapporten från gruppen av 
experter på hög nivå och i den första årsrapporten från Forum för informationssamhället. 
I medlemsstaterna tas politiska initiativ, och företag och lokala myndigheter har visat sitt 
intresse. Informationssamhällets tillgänglighet förbättras stadigt. Informations- och 
kommunikationsteknologin håller på att bli mer användarvänlig. Europeiska unionen 
spelar en viktig roll i denna process, till exempel genom att den ställer upp med hjälp och 
erfarenhet, forskning och utveckling, gemensamma pilotprojekt och ' stöd från 
strukturfonderna. 
100. När det gäller att uppnå målen med social delaktighet och integration i 
informationssamhället läggs tonvikten på fyra huvudfrågor i denna grönbok : Den första 
rör demokratifrågan och vikten av tillgänglighet, den andra lika möjligheter för kvinnor 
och män, den tredje främjandet av social integration, särskilt för grupper med särskilda 
behov, och den fjärde folkhälsan. 
101. Demokrati är inte bara en fråga om att rösta i val. Den innebär också deltagande 
och representation på olika nivåer i en lång rad beslutsfattande instanser. Den europeiska 
modellen bygger på demokrati genom information. Meningsfull rösträtt kräver tillgång 
till korrekt och aktuell information att grunda de demokratiska valen och besluten på. För 
att man skall fa ett reellt medbestämmande i en demokrati, krävs det att hela befolkningen 
har samma tillgång till information, så att människor kan göra rationella och opartiska 
val. I informationssamhället kan demokratin fördjupas genom att man ser till att. alla far 
samma tillgång till den informations- och kommunikationsteknologiska infrastrukturen, 
till on-line-tjänster och till den kunskap som krävs för att kunna utnyttja dessa tjänster. 
102. Det är viktigt att inse vilka möjligheter människor far att uttrycka sig och söka sig 
fram i informationssamhället, särskilt inom områden där kostnaderna är låga och där man 
kan nå ut till "gräsrötterna". I enlighet med vad Forum för informationssamhället 
30 
konstaterade i sin första årsrapport, kan den nya teknologin fa en utomordentligt stor 
positiv betydelse för demokrati och individuella rättigheter genom att mångfalden och 
tillgången till offentlig information ökar, vilket möjliggör för människor att i högre grad 
delta i det offentliga beslutsfattandet. Den politiska debatten kan vitaliseras genom att 
direktdemokrati oftare kan användas. Samtidigt är det emellertid viktigt att också ta med 
i beräkningen informationssamhällets negativa aspekter. Spridandet av rasistiskt och 
pornografiskt material på Internet är till exempel en oroande tendens. 
103. Ett exempel på hur informations- och kommunikationsteknologin kan ge allmänheten 
större möjligheter att delta i det politiska skeendet och öka sina kunskaper om detta är 
den amerikanska regeringens "National Information Infrastructure", där det bland annat 
ingår att regeringen kan nås on-line. Man har genom detta velat etablera en dialog mellan 
den federala regeringen och allmänheten, och verksamheten är ett bra exempel på hur informations-
och kommunikationsteknologin kan användas för att fördjupa det demokratiska 
inflytandet. Ett exempel från Europa är den danska regeringens Info-Society 2000-
program, genom vilket man vill öka utbudet av samhällstjänster med inriktning på att 
utveckla informationssamhället och främja den sociala delaktigheten. I verksamheten ingår 
programmet Open Network of Society, som är ett sammanhängande data- och 
telekommunikationsnät som kommer att vara lika lätt att använda och lika lättillgängligt 
som telefonen är idag. 
104. Det här sättet att arbeta skulle kunna vara av mycket stort värde för Europeiska 
unionen. Om systemen samordnas över hela unionsområdet, skulle de väsentligt kunna 
öka den sociala sammanhållningen och förstärka medborgarnas känsla av en europeisk 
identitet. Det skulle vara alldeles särskilt positivt om de europeiska institutionerna kunde 
ingå i ett sådant system med "öppen regering". 
105. Det står helt klart att informationssamhället har en mycket stor potential när âet 
gäller lättillgängliga och effektiva samhällstjänster. Steget mot en elektronisk 
samhällstjänst innebär emellertid tekniska och organisatoriska utmaningar. Om 
samhällstjänsten skall övergå till att vara on-line, måste en viss grundläggande tillgång 
till tekniska hjälpmedel kunna garanteras. Många människor har dessutom inte råd att ha 
individuella abonnemang på informationssamhällets tjänster. Andra bor på ställen där 
informationssamhällets infrastrukturen a hjälpmedel är mindre utvecklade. Allmänna 
inrättningar eller informationskontor måste därför skapas som ett komplement till de 
hjälpmedel som finns tillgängliga i hemmen. Det är också viktigt att ta hänsyn till 
behoven hos de människor som tycker att informations- och kommunikationsteknologiska 
hjälpmedel är svåra att använda. 
106. Lika möjligheter för kvinnor och män kan främjas genom att informations- och 
kommunikationsteknologin kan göra det lättare att kombinera yrkes- och familjeliv. Men 
alla förändringar äger rum på en starkt segregerad arbetsmarknad och informations- och 
kommunikationsteknologins inverkan på kvinnor respektive män är mycket olika. För att 
rätt kunna bemöta detta är det därför viktigt att man är medveten om hur olika inverkan 
kan vara inom skilda områden, beroende på olika faktorer såsom utbildning, 
arbetslagstiftning, arbetsmönster och kompetens. Snedvridningen mellan könen kan rättas 
till i utbildningen genom att man i kursmaterialet försöker vara mer "könsrollsmedveten", 
31 
genom att man ser till att utbildningen äger rum i miljöer som kvinnor känner sig 
hemmastadda i, och genom att man stöder inrättandet av informationskontor som 
telefonledes kan stötta kvinnliga arbetstagare. Vidare kan man nå avsevärd framgång 
genom att låta kvinnor vara med och bestämma hur informations- och 
kommunikationsteknologiska hjälpmedel skall utformas, och vad de skall användas till. 
Ett stort arbete har på gemenskapsnivå lagts ner för att öka jämställdheten mellan kvinnor 
och män. Bland annat har man arbetat med dessa frågor tillsammans med de organ som 
arbetar för jämställdhet ute i medlemsstaterna och vidtagit särskilda åtgärder inom ramen 
för det Fjärde handlingsprogrammet om lika möjligheter för kvinnor och män9. 
107.1 ett vidare perspektiv måste förändringar i arbetsvillkoren beroende på teknologiska 
framsteg gå hand i hand med de övergripande jämställdhetsfrågorna, både när det gäller 
långsiktig konkurrenskraft och social rättvisa, så att möjligheterna att kombinera yrkes-
och familjeliv blir optimala. 
108. Social integration, som kan motverka social utslagning och isolering i alla former, 
främjas också genom den ökade tillgång till information och de möjligheter till fördjupad 
demokrati som informations- och kommunikationsteknologin erbjuder. Informations- och 
kommunikationsteknologin gör det möjligt för människor att arbeta på distans från 
hemmet eller nära hemmet åtminstone en del av tiden. Detta skulle också medföra att 
många städer och samhällen kunde leva upp under arbetstid och mer tjänster - särskilt 
när det gäller utbildning och kommunal tjänster - skulle kunna tillhandahållas på lokal 
nivå. Som Gruppen av experter på hög nivå konstaterade, skulle sådana förändringar 
kunna gjuta liv i hela samhällen, ge starkare sociala nätverk och en ökad hemkänsla. 
Informations- och kommunikationsteknologin kan också minska de olägenheter som beror 
på att många människor har låg rörlighet och därför svårt att fa tillgång till information. 
Den kan också öka medborgarnas medinflytande, engagemang och delaktighet i en rad 
frågor, bland annat på miljövårdsområdet. 
109. Samtidigt innebär emellertid övergången till informationssamhället påfrestningar på 
den sociala sammanhållningen. Människor som bor i isolerade landsbygdsområden eller 
i förslummade innerstadsområden, människor som inte har arbete eller är under 
utbildning kommer troligtvis inte att stöta på eller använda sig av den nya teknologin. 
Det finns därför en risk att vi skall få ett tudelat samhälle inom informationsteknologin. 
Informationssamhället måste därför åtföljas av en strategi som främjar ett aktivt 
deltagande från medborgarnas sida. Att vitalisera de lokala samhällena och att 
vidarebefordra en känsla av delaktighet i informationssamhället är viktigt, därför att 
vitala samhällen är mer konkurrenskraftiga och bättre på att skapa arbetstillfällen 
och välstånd, 
förändringar i de demografiska mönstren och i den sociala välfärden gör att allt 
fler människor behöver någon form av vård eller tillsyn, 
informations- och kommunikationsteknologin ger stora möjligheter att skapa 
integrerade samhällen, vilket minskar risken för social utslagning, 
9 Kom (95) 381 
32 
förhållandet mellan arbete och fritid håller på att förändras för många människor 
och detta får viktiga följder för individen, familjen och samhället, 
nya vägar måste prövas för att de som är långtidsarbetslösa skall få en ny aktiv 
roll i samhället. 
110. Att främja en ökad användning av informations- och kommunikationsteknologi i 
skolorna är en mycket viktig del av utvecklingen mot ett informationssamhälle för alla, 
och kommissionen kommer ta itu med denna uppgift i sitt kommande handlingsprogram 
"Inlärning i informationssamhället".Inlärning kan inte längre begränsas till att gälla 
skoltiden, utan informationssamhället kommer också att vara ett kunskapssamhälle i vilket 
behovet av ett livslångt lärande - i skolan, hemma och på arbetet - kommer att vara 
mycket stort. I detta sammanhang bör särskild vikt läggas vid de behov som äldre och 
handikappade har, eftersom dessa grupper ofta är mindre vana vid informations- och 
kommunikationsteknologin och därmed står utanför informationssamhället. 
111. Informations- och kommunikationsteknologin ger stora möjligheter till en förbättrad 
livskvalitet för äldre och handikappade genom att de lättare kan klara sig på egen hand, 
och genom att nya vägar öppnas när det gäller tillgång till tjänster, delaktighet och socio-
ekonomisk integration.Detta innebär också att teknologin måste anpassas till människors 
behov. Till exempel kan informations- och kommunikationsteknologiska hjälpmedel 
erbjuda alternativa vägar för kommunikation och presentering av information, såsom till 
exempel multimediatjänster för personer med syn- eller hörselnedsättning. Den nya 
teknologin gör det också möjligt att sköta en verksamhet från hemmet, som till exempel 
arbete eller studier på distans, för människor som har svårt att ta sig till en arbetsplats 
eller en skola.Teknologin ger också möjlighet till sjukvård, socialtjänst och annan 
samhällstjänster på distans. 
112.1 ett antal städer och regioner i hela Europa har olika projekt startats där man genom 
informations- och kommunikationsteknologin försöker hitta nya sätt att hjälpa äldre och 
handikappade. Vikten av att använda informations- och kommunikationsteknologin som 
ett redskap för att öka integrationen av äldre och handikappade har också betonats i ett 
antal gemenskapsprogram. Bland dem finns HANDYNET som är ett europeiskt 
databaserat informations- och kommunikationssystem för tekniska hjälpmedel för 
handikappade och genom EU:s Tide-program (Utveckling av teknik som syftar till 
integrering av äldre och handikappade) ges just nu stöd till forskning och utveckling av 
informations- och kommunikationsteknologiska hjälpmedel som skall hjälpa äldre och 
handikappade i det dagliga livet. Man kommer senare att ta ställning hur programmen 
skall kunna införlivas i det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. 
De här frågorna kommer också att tas upp i kommissionens kommande meddelande om 
handikappfrågor. 
113. För att de nya informations- och kommunikationsteknologiska hjälpmedlen fullt ut 
skall kunna utnyttjas, måste emellertid viktiga frågor om tillgänglighet och kostnader först 
lösas. Medan det för vissa hjälpmedel bara krävs en vanlig telefonlinje, krävs det för 
andra en mer avancerad teknik som kanske inte finns inom räckhåll för alla. Utöver det 
pågående arbetet med att utveckla användarvänliga hjälpmedel, bör man därför försäkra 
sig om att det både i socialpolitiken och i det normala utbudet av 
33 
telekommunikationstjänster tas stor hänsyn till att äldre och handikappade i allt större 
utsträckning behöver kunna delta i - och dra fördel - av informationssamhället.Många 
av de här frågorna kommer under 1998 att tas upp i kommissionens första 
övervakningsrapport om tillhandahållande av tjänster för alla. 
114. Utformningen av hälso- och sjukvården, dess utbud och räckvidd, håller på att helt 
omstruktureras med informations- och kommunikationsteknologins hjälp och det finns 
stort utrymme för innovation. Införandet av informations- och kommunikationsteknologin 
inom hälso- och sjukvårdsektorn - särskilt på det telematiska området - kommer att 
kunna ge hälso- och sjukvården en bättre täckning, förbättra kvaliteten på diagnoserna och 
säkerställa att ett kostnadseffektivt utbud av hälso- och sjukvårdstjänster kan spridas till 
avlägsna och glest befolkade områden. 
115. Utvecklingen av informations- och kommunikationsteknologin gör det både möjligt 
och nödvändigt att omorganisera arbetet på alla nivåer inom hälso- och sjukvården. Hela 
hälso- och sjukvårdssystemet kommer att påverkas, både när det gäller utbud och rutiner. 
Personalens arbetsuppgifter och kompetensområden kommer att radikalt förändras.Både 
grundutbildning och fortbildning av personalen kommer att behövas. Hälso- och 
sjukvårdens telematiska system kommer dessutom att kunna ge läkaren större stöd vid 
ställandet av diagnoser. 
Användningen av informations- och kommunikationsteknologin inom hälso- och 
sjukvården 
Användningen av datorer och databaser vid upprättandet av patientjournaler inom 
primärvården och på sjukhusen har ökat snabbt de senaste tio åren i länder som Förenade 
kungariket, där 90 % av de allmänpraktiserande läkarna har en persondator och 79 % för 
sjukvårdsjournaler på elektronisk väg; Danmark, där 65 % av de allmänpraktiserande 
läkarna har en persondator och för journaler på elektronisk väg, och Nederländerna, där 
motsvarande siffror är 80 % och 40 %. I andra länder har utvecklingen gått mycket 
långsammare. Stor möda har sedan början av nittiotalet lagts ner på att standardisera de 
elektroniska patientjournalerna och patientbrickorna inom ramen för Programmet för 
telematiktillämpningar. Som ett resultat av detta har kommunikationen mellan sjukhus, 
allmänpraktiserande läkare och laboratorier avsevärt förbättrats, vilket har gett bättre 
kvalitet på vården, större effektivitet och bättre kostnadseffektivitet. 
116. Till följd av den här utvecklingen kommer medicinska journaler att samlas in och 
överföras oftare än förr. Att sekretessen och skyddet av hälso- och sjukvårdsdata bibehålls 
på en hög nivå blir därför mycket viktigt. Nya säkerhetssystem kommer att behövas för 
att för att både personal och patienter skall kunna känna förtroende för det nya 
arbetssättet. Precis som Gruppen av experter på hög nivå har konstaterat, kan etiska 
regler komma att behöva ses över i vissa fall. 
34 
117. Standardisering är också en viktig fråga vid användningen av telematik inom hälso-
och sjukvården. En lämplig standardisering av telematiska och angränsande system, 
liksom av mjukvaran, behövs på både gemenskapsnivå och på nationell, regional och 
kommunal nivå om hälso- och sjukvården fullt ut skall kunna utnyttja fördelarna med 
systemet. Det här är ett område där Europeiska kommissionen, tillsammans med lämpliga 
nationella standardiseringsorgan, kan ge vägledning. 
118. Till sist skall sägas att det är mycket viktigt att utvärderingar av informations- och 
kommunikationsteknologin görs, både av fördelarna och de eventuella nackdelarna, på 
olika nivåer inom hälso- och sjukvårdssystemet. Åtskilliga pilotprojekt har startats inom 
hälso- och sjukvården i Europa, men fa övergripande utvärderingar har gjorts hittills när 
det gäller innovationer på det telematiska området. Precis som Gruppen av experter på 
hög nivå har konstaterat, bör information och vunna erfarenheter systematiskt samlas in, 
analyseras och spridas. Expertgruppen rekommenderar också att en central verksamhet 
för analys och utbyte av sådan information skall inrättas inom ramen för Europeiska 
unionen. 
5.6 Hur framstegen skall befästas 
119. Medlemsstaterna håller på att utveckla ett övergripande handlingsprogram när det 
gäller frågan om hur man skall kunna skapa social sammanhållning i det framväxande 
informationssamhället. På alla olika områden spelar Europeiska unionen också en roll, 
som till exempel när stöd ges åt olika handlingsprogram, när en debatt startas och en 
grönbok utarbetas samt när stöd och sakkunskap ges i vissa speciella frågor. Omfattande 
stöd från strukturfonderna kan också ges. 
120. En viktig del av verksamheten är det arbete som gjorts inom ramen för det fjärde 
ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling i syfte att främja informations- och 
kommunikationsteknologins sociala användningsområde. Målet att skapa ett 
användarvänligt informationssamhälle - till exempel genom att hitta nya sätt att ge 
människor bättre tillgång till information och utbildning under hela livet - är ett av de 
områden som prioriteras i kommissionens nyligen utkomna meddelande om preliminära 
riktlinjer för det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling10 
5.7 Frågor att fundera vidare kring 
121. När man ger sig i kast med de möjligheter som informations- och 
kommunikationsteknologin ger för sammanhållningen och den sociala integrationen, stöter 
man på ett antal viktiga frågor: 
* Vad mer bör göras på gemenskapsnivå och på nationell eller regional nivå för att 
maximalt utnyttja fördelarna med avregleringsprocessen och underlätta övergången 
till informationssamhället? 
10 Kom (96)) 332 
35 
* Hur stor prioritet ger regionala och lokala myndigheter, i den mån de anser sig 
skyldiga till det, åt informationssamhället? Vilka lärdomar har man dragit av de 
regionala strategier för informationssamhället och den pilotverksamhet som redan 
utvecklats och hur kan man bygga vidare på dessa erfarenheter och sprida dem? 
Vilka strategier kan man utarbeta i form av regionala sysselsättningspakter för att 
frigöra mänskliga resurser för att informations- och kommunikationsteknologin 
utnyttjas maximalt på det lokala planet? Vilka former av lokal, regional och 
nationell verksamhet kan man starta för att uppmuntra till utvecklingen av 
telematiska tillämpningar som både är av samhällsintresse och svarar mot 
användarnas behov? 
När det gäller fördjupningen av demokratin,vilka åtgärder bör vidtas för att ge 
människor maximala möjligheter till medinflytande i samhället? 
Hur kan vi försäkra oss om att informations- och kommunikationsteknologin 
bidrar till att motverka orättvisor och brist på jämlikhet och hur kan 
gemenskapsåtgärderna bäst utnyttjas? 
Hur kan vi utnyttja de möjligheter informations- och kommunikationsteknologin 
erbjuder för att ge hälso- och sjukvården en större räckvidd och ett bättre utbud? 
36 
6. INFORMATIONSSAMHÄLLET - DEN EUROPEISKA MODELLEN 
122. Europeiska unionen är uppbyggd kring en stark tradition av kulturell mångfald, 
politisk demokrati och marknadsekonomi. Medlemsstaterna har byggt upp sociala 
modeller med många gemensamma drag såsom långtgående sociala rättigheter och 
oberoende arbetsmarknadsparter, som är med och tar ansvar för arbetsvillkor och en 
rättvis fördelningspolitik. Inom ramen för Europeiska unionen har medlemsstaterna skapat 
en inre marknad med 370 miljoner konsumenter och omkring 16 miljoner företag - den 
största ekonomiska marknaden i världen. 
123. Gemenskapens sociala modell bygger både på konkurrens mellan företag och 
solidaritet mellan medborgare och medlemsstater. Informationssamhället måste bygga 
vidare på den ekonomiska, sociala och kulturella värdegemenskapen och knyta samman 
tekniska, ekonomiska och sociala aspekter så att alla medborgare ges de nya möjligheter 
som erbjuds. 
124. Informationssamhället är den största omvälvningen i vår tid. Den innebär enorma 
möjligheter för samhället, men innebär också risker för enskilda människor och regioner. 
Det sätt vi utvecklar informationssamhället på måste återspegla de tankar och värderingar 
som ligger till grund för Europeiska unionen. Dessa tankar och värderingar måste vara 
klara och tydliga och förenliga med social rättvisa för att de skall kunna vinna 
medborgarnas stöd. Därför uppmanar nu kommissionen alla berörda parter att fundera 
kring hur ett antal principer för utvecklingen av informationssamhället inom gemenskapen 
skall formuleras. 
125. Kommissionen föreslår att bland annat följande punkter skall ingå som en del av 
offentliga åtgärder: 
1. De ansträngningar som görs inom unionen för att skapa nya jobb, öka tillväxten 
och sysselsättningen måste intensifieras, små och medelstora företag måste ges 
möjlighet att fullt ut dra fördel av informationssamhället samt förbindelserna i 
medlemsstaterna och mellan regionerna förbättras så att man genom informations-
och kommunikationsteknologin kan få ett bättre utnyttjande av arbetskraft, kapital 
och materiella resurser. 
2. Demokratin och den sociala rättvisan skall stärkas genom att man ser till att 
myndigheterna, tillsammans med fristående organisationer, verkligen använder sig 
av informations- och kommunikationsteknologin för att tillhandahålla relevant och 
aktuell information av allmänt intresse, så att medborgarna kan bli delaktiga i 
beslutsfattandet. 
3. Målsättningen att öka jämställdheten måste fa fortsatt prioritet både på 
arbetsplatserna och i hemmen. Dels bör särskild tyngd läggas vid utbildning i 
informations- och kommunikationsteknologi för ungdomar, dels bör utbildning i 
informations- och kommunikationsteknologi ingå i de program och den 
verksamhet som särskilt syftar till bearbeta könsroller hos vuxna. 
37 
4. Socialt eftersatta grupper måste särskilt uppmärksammas så att de som idag har 
svårt att hävda sig får tillgång till informations- och kommunikationsteknologin 
och därmed kan stärka sin ställning istället för att ytterligare förlora terräng. 
5. Personer med särskilda behov måste få stöd så att de med informations- och 
kommunikationsteknologins hjälp dels kan få hjälpmedel som höjer den egna 
livskvaliteten, dels kan delta i samhällslivet i stort. 
6. Byråkratin måste minskas och den offentliga förvaltningens kvalitet och 
effektivitet på nationell, regional och lokal nivå, inom områden som hälso- och 
sjukvård och utbildning, måste förbättras så att tillgängligt utbud och människors 
behov bättre svarar mot varandra. 
Vi vill gärna ha synpunkter på de frågor som tagits upp i denna grönbok. De kan sändas 
senast den 31 december 1996 till: 
MÄNNISKAN I CENTRUM 
Europeiska kommissionen 
General di rektorat V 
Sysselsättning,arbetsmarknad och socialpolitik 
DG V/B/5 
200, rue de la loi/Wetstraat 200 
B-1049 
BELGIEN 
Synpunkter kan också sändas med e-post till: Människan i centrum, @fse.dg5.cec.be. 
Exemplar av grönboken, rapporten från Gruppen av experter på hög nivå och rapport från 
Forum för informationssamhället kan också fås från ovanstående adress eller från ISPO 
Web server: 
URL: http://www.ispo.cec.be/infosoc/legreg/docs/peoplst.html 
http://www.ispo.cec.be/hleg/hleg.html 
http://www.ispo.cec.be/info forum/pub.html 
Genom att klicka på följande ikoner, kan man också få fram grönboken: "The European 
Institutions", "European Commission", "Directory of the European Commission", "DG V 
Employment, Industrial Relations and Social Affairs"; på "Web Site of the European 
Union": 
http://europa.eu.int/ 
38 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 389 slutlig 
DOKUMENT 
SV 16 15 05 
Katalognummer : CB-CO-96-412-SV-C 
ISBN 92-78-07838-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
20