MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

•Motiv och syfte med förslaget

I kommissionens politiska riktlinjer anger kommissionens ordförande Ursula von der Leyen att hon vill ”riva hindren för lärande och förbättra tillgången till utbildning av hög kvalitet” och påminner om betydelsen av inkludering och kvalitet inom livslångt lärande, vilket tillkännagavs i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Därefter föreslog kommissionen en strategi för att underlätta kompetensutvecklingen på en snabbt föränderlig arbetsmarknad och tillkännagav ett nytt initiativ om mikromeriter i den europeiska kompetensagendan (juli 2020). I meddelandet om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025 (september 2020) tillkännagav kommissionen ett förslag till rådets rekommendation för att bygga upp förtroendet för mikromeriter i Europa. Enligt meddelandet skulle rekommendationens mål vara att ha alla åtgärder för mikromeriter på plats senast 2025. En åtgärd för en europeisk modell för mikromeriter ingår därför i kommissionens arbetsprogram för 2021 inom ramen för huvudmålet ”Främjande av vår europeiska livsstil”. Förslaget till rådets rekommendation om mikromeriter läggs fram tillsammans med kommissionens förslag till rådets rekommendation om individuella utbildningskonton.

(1)Utmaningar som ska hanteras genom den föreslagna rekommendationen

Med en snabbt föränderlig arbetsmarknad i Europa måste människor kontinuerligt uppdatera sina kunskaper, färdigheter och kompetenser för att överbrygga klyftan mellan sin utbildning och efterfrågan på marknaden.

Covid-19-krisen har lett till en snabb ökning av efterfrågan på korta, skräddarsydda utbildningar. Denna efterfrågan på nya former av lärande har lett till en motsvarande ökning av intresset för ”mikromeriter” som intyg på resultaten av dessa mindre utbildningar.

Denna efterfrågan förväntas fortsätta under återhämtningen från pandemin och under de följande åren. Den gröna och den digitala omställningen, som underlättas av finansieringsprogrammet Next Generation EU, har också skapat ny efterfrågan på kompetenshöjning och omskolning bland inlärare, arbetstagare och arbetssökande. Dessa människor vill säkerställa sin anställbarhet och karriärutveckling. De vill också få tillgång till ytterligare studier och främja sin egen personliga utveckling.

Lärandemöjligheter av mindre omfattning än för traditionella kvalifikationer utvecklas snabbt i Europa och i världen av en mängd olika offentliga och privata tillhandahållare som svar på efterfrågan på mer flexibla och elevinriktade utbildningsformer. Dessa olika slags utbildningar bygger på livslångt lärande och äger rum i olika miljöer (på arbetet, hemma, bland personer som redan arbetar och bland dem som för närvarande inte arbetar). Mikromeriter gör det möjligt att på ett riktat och flexibelt sätt förvärva och erkänna kunskaper, färdigheter och kompetenser för att tillgodose nya och framväxande behov i samhället och på arbetsmarknaden. Mikromeriter ersätter inte traditionella kvalifikationer. De kompletterar traditionella kvalifikationer och möjliggör livslångt lärande för alla. Eftersom mikromeriter är flexibla kan de utformas och ges av olika tillhandahållare i många olika formella, icke-formella och informella lärandemiljöer.

Det saknas ännu en gemensam definition av mikromeriter och normer för att beskriva och erkänna dem. Detta ger upphov till oro över deras värde, kvalitet, erkännande, transparens och ”portabilitet” (portabilitet mellan och inom utbildningssektorer, portabilitet på arbetsmarknaden och portabilitet mellan länder). Detta begränsar förtroendet, förståelsen, den bredare acceptansen och utnyttjandet, vilket i sin tur begränsar mikromeriternas möjligheter att främja flexibla utbildnings- och karriärvägar.

Mikromeriter kan också användas som en del av riktade åtgärder för att stödja inkludering och underlätta tillgången till utbildning och karriärmöjligheter för fler olika inlärare. Dessa omfattar missgynnade och utsatta grupper (till exempel personer med funktionsnedsättningar, de äldre, lågkvalificerade/lågutbildade, minoriteter, personer med invandrarbakgrund, flyktingar och personer som har begränsade möjligheter på grund av geografiskt läge och/eller sin socioekonomiskt missgynnsamma situation). Mikromeriter kan också användas på ett riktat sätt för att hantera utmaningar inom utbildningssystemen och arbetsmarknaderna, däribland könsspecifika och andra diskriminerande stereotyper (t.ex. när det gäller studieval och inom utbildningsmetoder och utbildningsmaterial), så att övergångarna mellan skola och arbete blir smidigare.

Förslagets mål och räckvidd:

I allmänhet kommer kommissionens förslag till rådets rekommendation om mikromeriter att bidra till genomförandet av principerna 1 och 4 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter genom att bredda lärandemöjligheterna för alla och underlätta flexiblare utbildningsvägar under hela livet samt främja rätten till skräddarsytt stöd i rätt tid för att förbättra anställbarheten eller utsikterna till egenföretagande, inbegripet rätten till stöd för utbildning och omskolning. Förslaget syftar särskilt till att

·göra det möjligt att förvärva de kunskaper, färdigheter och kompetenser som krävs på en föränderlig arbetsmarknad och i ett föränderligt samhälle för att till fullo dra nytta av både en socialt rättvis återhämtning från covid-19 och en rättvis omställning till den gröna och digitala ekonomin,

·göra det lättare för tillhandahållare av mikromeriter att öka flexibiliteten i utbildningsutbudet för att möjliggöra individanpassade utbildnings- och karriärvägar,

·främja inkluderande och lika möjligheter och bidra till motståndskraft, social rättvisa och välstånd för alla i en situation av demografiska förändringar och under de ekonomiska cyklernas alla faser.