[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 4.7.2008

KOM(2008) 406 slutlig

FEMTE ÅRLIGA RAPPORTEN FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET

ÖVERSIKT ÖVER TREDJELÄNDERS HANDELSPOLITISKA SKYDDSÅTGÄRDER MOT GEMENSKAPEN (STATISTIKEN GÄLLER FRAM TILL OCH MED DEN 31 DECEMBER 2007 MEDAN FALLREDOGÖRELSE OCH TEXT UPPDATERATS TILL MARS 2008) [SEK(2008)2149]

FEMTE ÅRLIGA RAPPORTEN FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET

ÖVERSIKT ÖVER TREDJELÄNDERS HANDELSPOLITISKA SKYDDSÅTGÄRDER MOT GEMENSKAPEN (STATISTIKEN GÄLLER FRAM TILL OCH MED DEN 31 DECEMBER 2007 MEDAN FALLREDOGÖRELSE OCH TEXT UPPDATERATS TILL MARS 2008)

Sammanfattning

Antalet pågående handelspolitiska skyddsåtgärder mot EU i slutet av 2007 var något högre jämfört med året innan. Dessa åtgärder utgörs främst av antidumpningsåtgärder, men användningen av skyddsinstrument ökar stadigt. Kommissionen fortsätter att noga övervaka denna verksamhet, tillhandahålla bistånd till den beröra industrin i EU och ingripa där så är lämpligt. Under året uppnåddes positiva resultat, men de problem som konstaterats tidigare kvarstår emellertid och begränsar ofta otillbörligt marknadstillträdet för EU-exportörer. Kommissionen vill därför fortsätta med denna viktiga verksamhet och intensifiera de bilaterala kontakterna med tredjeländer i syfte att främja förbättrade normer vid användningen av handelspolitiska skyddsinstrument.

1. INLEDNING

Antalet pågående åtgärder gentemot EU eller dess medlemsstater har visserligen varierat de senaste åren men problemen i fråga om en korrekt användning har inte minskat och dessutom har nya problem framträtt på senare tid. EU använder sig själv av handelspolitiska skyddsinstrument och erkänner att även tredjeländer har rätt att använda dem. Erfarenheten har emellertid visat att i många fall är de standarder som tredjeländer tillämpar vid användningen av instrumenten inte alltid lämpliga och resulterar i att de åtgärder som vidtas inte alltid är förenliga med WTO:s rättsliga krav.

Behovet att förstärka EU:s konkurrenskraft på världsmarknaderna är ett av huvudmålen för kommissionens handelspolitik. Oberättigade handelspolitiska skyddsåtgärder utgör ett hinder för ett lagligt marknadstillträde för våra exportörer och kommissionen strävar därför efter att undvika att sådana åtgärder införs av tredjeländer eller, åtminstone, att de negativa följderna av sådana åtgärder blir så små som möjliga.

Kommissionen fortsätter därför att i enskilda fall ingripa i så stor utsträckning som möjligt samtidigt som den upprätthåller en dialog och bilaterala kontakter med tredjeländers administrationer i syfte att främja högsta möjliga standarder vid användningen av instrumenten, liknande de som kommissionen själv tillämpar i sitt agerande.

De tidigare rapporterna har framhävt behovet av att fortsätta att övervaka tredjeländers åtgärder och att tillhandahålla tekniskt bistånd till de berörda industrierna. De tendenser och den utveckling som konstaterats under årets lopp bekräftar detta, särskilt om man ser till de positiva resultat som har uppnåtts på senare tid. Medlemsstaterna och industrier har dessutom förklarat att de förlitar sig på kommissionens arbete och stöd på detta område.

2. ÖVERGRIPANDE TENDENSER

I slutet av 2007 pågick sammanlagt 147 handelspolitiska skyddsåtgärder gentemot Europeiska gemenskapen eller dess medlemsstater, jämfört med 143 i slutet av 2006.

Under de tre åren fram till 2006 minskade antalet pågående åtgärder, medan de under 2007 ökade för första gången jämfört med året innan. Detta bör emellertid ses mot bakgrund av unionens utvidgning i januari 2007. De åtgärder som tredjeländer hade infört mot Rumänien och Bulgarien före utvidgningen, dvs. totalt 9, ingår nämligen nu i statistiken. Under 2007 inleddes totalt 23 nya åtgärder (14 preliminära eller slutgiltiga åtgärder och 9 till följd av utvidgningen) medan 19 åtgärder upphörde eller återkallades.

När det gäller användningen av olika handelspolitiska skyddsinstrument står antidumpningsåtgärder fortfarande för merparten av åtgärderna, dvs. omkring två tredjedelar av de åtgärder som pågår. Precis som under tidigare år har antalet utjämningsåtgärder minskat, medan en indelning av de pågående åtgärderna åter visar på en ökning av antalet skyddsåtgärder, från 32 under 2006 till 36 under 2007. Dessa åtgärder står nu för 25 % av det totala antalet pågående åtgärder.

Eftersom skyddsåtgärder vidtas på en allmängiltig bas berör de EG-exportörerna, även om deras export inte orsakar några problem för den inhemska industrin i det land som vidtar åtgärderna. Kommissionen fortsätter därför att utöva påtryckningar på användarna av skyddsåtgärder för att göra dem försiktigare vid användningen av dessa samtidigt som den också gör stora insatser för att göra den negativa inverkan av varje införd skyddsåtgärd så liten som möjligt. Samtidigt som sådana ingripanden har varit framgångsrika i vissa fall, har detta inte alltid varit fallet, särskilt inte i fråga om de åtgärder som inletts av Turkiet.

I fråga om länder förblir Förenta staterna den främsta användaren av handelspolitiska skyddsinstrument mot EG med 25 pågående åtgärder, dvs. nästan 20 % av det totala antalet. För flera av de berörda produkterna (t.ex. låganrikat uran och varmvalsat stål) är handelsvolymerna avsevärda. Övriga viktiga länder är Indien (19 åtgärder), Brasilien (12 åtgärder), Kina (10 åtgärder), Ukraina (10 åtgärder) samt Mexiko och Turkiet (9 åtgärder var).

Det antal nya skyddsåtgärder som införts (preliminära och slutgiltiga) har minskat betydligt, från 27 under 2006 till 18 under 2007 (detta omfattar 14 nya åtgärder och 4 preliminära åtgärder som inleddes redan 2006 men som slutgiltigt bekräftades 2007). Denna minskning beror på att Kina och Turkiet införde totalt 9 åtgärder under 2006 men endast 2 under 2007. Medan Kina faktiskt minskade sin handelspolitiska skyddsverksamhet var Turkiet fortsatt en av de främsta användarna, vilket framgår närmare nedan. Liksom under året innan var nästan hälften av de nya åtgärderna skyddsåtgärder.

Slutligen, efter en topp 2006, föll antalet nya undersökningar som inleddes 2007 tillbaka till en relativt måttlig nivå, från 28 till 20 nya ärenden. Detta beror på att under 2007 inleddes endast 9 skyddsåtgärder, jämfört med 18 året innan. Detta är en positiv utveckling som förhoppningsvis kommer att hålla i sig.

3. TENDENSER PER LAND

Samtidigt som antalet åtgärder som inleds av Förenta staterna och Indien har minskat de senaste åren har länder som Brasilien, Ukraina, Mexiko, Turkiet och Ryssland väsentligt ökat sina åtgärder de senaste tre åren. Under 2005 stod dessa fem länder tillsammans för 26 åtgärder, en siffra som hade ökat till 45 åtgärder 2007.

När det gäller Förenta staterna beror minskningen främst på återkallandet av olika åtgärder, medan tendensen för Indiens del fortfarande speglar åtgärder som upphört till följd av samråd inom WTO i fråga om ett stort antal åtgärder. När det gäller Ryssland, Ukraina och Turkiet bör det understrykas att ökningen av antalet åtgärder främst beror på nya skyddsåtgärder som infördes 2007. Slutligen beror ökningen för Brasiliens och Mexikos del på ökade handelspolitiska skyddsåtgärder i Latinamerika.

Se bilagan för en närmare beskrivning av tendenserna och viktiga ärenden för varje tredjeland.

4. PÅGÅENDE PROBLEM

Även om situationen till viss del förbättrats totalt sett stod kommissionen fortfarande inför samma problem som tidigare, dvs. låga kvalitetskriterier för inledandet, undermålig analys av skador och orsakssamband, och åsidosättande av berörda parters rätt till skydd. Dessa problem har förklarats närmare i tidigare rapporter och upprepas därför inte i den här rapporten.

Dessutom fördes en ökande användning av skyddsåtgärder upp på listan förra året, och har tyvärr varit ett fortsatt problem 2007. Ett annat viktigt problem som aktualiserades var att en majoritet av de nyaste EU-medlemsstaterna fortfarande inte automatiskt beviljas marknadsekonomisk status i antidumpningsundersökningar i Argentina och Brasilien.

Nedan redogörs för de två senaste ärendena.

4.1. Överdriven användning av skyddsåtgärder

Under de senaste åren har en oroande tendens till en ökning av nya handelspolitiska skyddsåtgärder konstaterats, vilket bekräftades 2007. Under 2006 och 2007 ökade antalet pågående skyddsåtgärder från 32 till 36. I slutet av 2007 utgjordes en av fyra handelsåtgärder av skyddsåtgärder. Även om inte lika många nya skyddsärenden inleddes 2007 (9 jämfört med 18 under 2006) stod dessa ärenden likväl för hälften av det antal nya ärenden som inleddes.

Olika länder uppfattar fortfarande detta instrument som ett lätt och snabbt sätt att vidta åtgärder gentemot import eftersom det, till skillnad från vad som gäller vid antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder, inte finns något behov av att visa några orättvisa handelsflöden utan ”endast” en importökning som orsakar eller hotar att orsaka skada. De rättsliga villkoren för att vidta skyddsåtgärder är emellertid avsiktligt mycket stränga, i själva verket mycket strängare än de som krävs för de andra handelspolitiska skyddsinstrumenten, eftersom dessa åtgärder riktar sig mot frihandel snarare än illojal handel. Tyvärr iakttas dessa villkor inte särskilt ofta.

Dessutom, och vilket är än viktigare med tanke på instrumentets multilaterala natur, införs skyddsåtgärder mot all import, oavsett ursprung och oavsett om den orsakat problemen eller inte. Följaktligen har EU:s export i flera olika fall påverkats otillbörligt av skyddsåtgärder trots att den klart och tydligt inte orsakar någon skada för den inhemska industrin som kräver skydd. EU:s exportörer bestraffas därför ibland otillbörligt och deras marknadstillträde hindras utan någon giltig motivering.

När problemen rör lågprisimport är det ofta lämpligare att ta till antidumpningsinstrumentet för att lösa dessa. Även om vissa länder inför former av åtgärder som specifikt tar itu med problemens natur och ursprung, dvs. lågprisimport, följer inte andra länder systematiskt detta tillvägagångssätt. Kommissionens uppgift är därför också att behandla och i görligaste mån göra verkningarna av alla sådana åtgärder på EU:s export så små som möjligt. Detta är emellertid inte någon lätt uppgift eftersom vissa länder är mindre villiga än andra att genomföra åtgärder som endast riktas mot problemens verkliga ursprung.

4.2. Nya EU-medlemsstaters marknadsekonomiska status

Under 2007 visade det sig att Brasilien och Argentina vid antidumpningsundersökningar fortsätter att behandla de nyaste EU-medlemsstaterna som länder som inte har uppnått fullständig och villkorslös marknadsekonomisk status. Rent praktiskt innebär detta att en undersökande myndighet använder ett konstruerat normalvärde för beräkningarna av dumpningens omfattning. Trots att det endast pågår en undersökning i dessa två länder som specifikt riktar sig mot nya medlemsstater ser kommissionen mycket allvarligt på detta eftersom det är obegripligt att EU-medlemsstater inte betraktas som fullt utvecklade marknadsekonomier. Dessutom är det inte acceptabelt att vissa EU-medlemsstater behandlas annorlunda än andra med tanke på att alla har antagit gemenskapens regelverk.

Kommissionen har därför med kraft ingripit för att få till stånd en snabb lösning på detta. Som svar på Brasiliens och Argentinas frågor avseende de ”nya” medlemsstaternas marknadsekonomiska status har detaljerad information tillhandahållits. På grundval av detta borde de argentinska och brasilianska myndigheterna inte längre kunna åberopa ”tekniska grunder” som en ursäkt för att inte bevilja Bulgarien, Tjeckien, Estland, Ungern, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien och Slovenien marknadsekonomisk status.

Av princip bör alla EU-medlemsstater behandlas som marknadsekonomier, oavsett när de anslöt sig till EU. Att kandidatländerna måste vara fullvärdiga marknadsekonomier innan de kan ansluta sig till EU är ett förhandsvillkor (som ingår i anslutningskriterierna), men de måste dessutom anta och genomföra hela det gemenskapsregelverk som har reglerat den ekonomiska verksamheten i de nuvarande medlemsstaterna. Det kan därför inte finnas något lagligt eller ekonomiskt skäl för att behandla en EU-medlemsstat som en övergångsekonomi eller rent av som ett land som inte är en marknadsekonomi. Kommissionen arbetar aktivt med denna fråga i sina bilaterala förbindelser med Brasilien och Argentina för att försöka få till stånd en snabb och positiv lösning.

5. HUVUDSAKLIGA LANDVINNINGAR

Som redan påpekats i förra årets rapport påverkade kommissionens verksamhet i fråga om övervakning av tredjeländerärenden helt säkert till viss del det antal inledanden och åtgärder som pågår mot EG eller medlemsstaterna och som totalt sett minskat under åren.

Utöver de konkreta resultat som redovisas nedan kan det konstateras att kommissionen har flerdubblat sina kontakter med de industrier som berörs av handelspolitiska skyddsundersökningar i syfte att tillhandahålla bistånd, vägledning och förklaringar med avseende på tredjeländernas åtgärder. Dessa kontakter har i vissa fall lett till ett samarbete från EU-industrins sida medan industrin i andra fall kanske har beslutat att inte delta i undersökningen. I dessa fall, och även om det inte ledde till något konkret positivt resultat, (samarbete är förvisso en viktig förutsättning), försäkrade sig kommissionen åtminstone om att industrin kände till de pågående undersökningarna och de eventuella negativa följderna av att inte samarbeta. Beslutet att delta eller inte delta i handelspolitiska skyddsundersökningar är ett ekonomiskt beslut som de berörda företagen måste ta på grundval av mer allmänna överväganden.

Under 2007 gjordes följande viktiga framsteg:

1. Nedsättning till noll – återkallanden av åtgärder

Trots att detta redan framhävts i förra årets rapport bör det erinras om att Förenta staterna, till följd av det intensiva arbete som lagts ner av kommissionen i samarbete med exportörer och berörda medlemsstater, i april 2007 genomförde, om än endast delvis, utslaget från den WTO-panel som begärts av Europeiska kommissionen (DS294) avseende nollnedsättningsmetoden. Många europeiska exportörer har kunna konstatera att de omstridda antidumpningstullarna antingen har återkallats fullständigt eller kraftigt minskats.

Tyvärr gick det inte att lösa alla problem och kommissionen var tvungen att begära att en s.k. genomförandepanel inrättades, eftersom det ansågs att Förenta staterna inte genomförde WTO-panelens utslag på ett korrekt sätt. Arbetet inom den andra panelen för nedsättning till noll (EG) mot Förenta staterna (DS350) pågår.

2. Beslut att inte förlänga Förenta staternas åtgärder för stålprodukter vid översynen vid giltighetstidens utgång

Som angetts ovan återkallades åtgärderna för de största EU-exportörerna av rostfria stålstänger efter Förenta staternas genomförande av WTO:s nollnedsättningsutslag. Därefter, i samband med översyner vid giltighetstidens utgång, hävdade kommissionen tillsammans med den berörda industrin att återkallandena hade lett till att marknadsandelarna för de återstående exportörer som fortfarande omfattades av tullarna var mycket lägre än i de totala ursprungliga volymerna och att det därför inte var sannolikt att den inhemska industrin skulle vållas någon väsentlig skada. Detta argument godtogs och Förenta staterna återkallade antidumpningsåtgärderna och/eller utjämningsbesluten för rostfria stålstänger från Frankrike, Tyskland, Förenade kungariket och Italien eftersom det inte var sannolikt att den amerikanska industrin åter skulle vållas väsentlig skada. Resultatet av detta ärende visar än en gång på värdet av ett nära samarbete mellan kommissionen, medlemsstaterna och EG:s industri.

Återkallandet av dessa tullar, och återkallandena 2006–2007 av antidumpningsåtgärder för andra stålprodukter (t.ex. stålplåt skuren i längder, korrosionsbeständigt stål och stålrör för oljeborrning), är en mycket välkommen utveckling.

3. Minskat antal åtgärder av Indien

Det antal åtgärder som införts av Indien har minskat de senaste åren till följd av framgångsrika översyner efter de samråd inom WTO som begärts av EU. När det gäller det fåtal ärenden för vilka det inte begärdes någon översyn förväntades att åtgärderna skulle upphöra efter den normala period på fem år då åtgärderna tillämpas. Tyvärr inledde Indien två översyner vid giltighetstidens utgång (2006 respektive 2007) avseende dessa åtgärder. Kommissionen invände kraftigt mot dessa nya undersökningar med motiveringen att det skulle vara fullständigt oacceptabelt att sådana åtgärder, som från början inte ansågs lagligt berättigade, skulle kunna förlängas i ytterligare fem år.

Vårt ingripande var framgångsrikt i minst ett ärende. Faktum är att trots ett bristande samarbete från EU:s industri beslutade Indien 2007 att åtgärderna skulle upprätthållas för alla länder som berördes av undersökningen med undantag för de från EU.

4. Förbättrad rätt till skydd i kinesiska undersökningar

I förra årets rapport konstaterades att Kinas ovilja att ge insyn i och lämna ut uppgifter om sina ärenden fortfarande var ett problem. Insyn är ett avgörande inslag i hanteringen av handelspolitiska instrument eftersom det är väsentligt för att säkerställa berörda parters rätt till skydd. Trots att denna fråga ständigt togs upp med kinesiska myndigheter i samband med enskilda ärenden märktes tyvärr inga större förbättringar. Denna fråga togs därför åter upp inom ramen för en ”grupp för bästa metoder” där den kinesiska förvaltningen försågs med detaljerade exempel på hur EU hanterar denna aspekt av undersökningar. Kineserna har välkomnat våra råd i denna fråga och det finns tecken på att de framöver kommer att förbättra denna aspekt i sina ärenden. Trots att det inte pågår några ärenden i Kina kommer vi att fortsätta att noga övervaka detta i framtida förfaranden och vi har fortsatt gott hopp om att våra bilaterala kontakter kommer att ge resultat. Det är emellertid värdefullt att eftersträva bilaterala kontakter med tredjeländer i syfte att främja EG:s höga standarder och även förmå tredjeländer att tillämpa dem.

5. Eliminering och minimering av följderna av Mexikos åtgärder

Positiva resultat har uppnåtts inom ramen för de två undersökningar som Mexiko avslutade 2007. Den första rör en antidumpningsundersökning gentemot import av vissa bekämpningsmedel från Danmark. Kommissionen har aktivt understött och bistått den danska tillverkaren i detta ärende. De prohibitiva preliminära åtgärderna på mer än 90 % ifrågasattes på grundval av en felaktig beräkning av dumpningsmarginalen och efter olika ingripanden accepterade till slut Mexiko den danska exportörens prisåtagande. Det skulle visserligen ha varit bättre om undersökningen i detta ärende hade avslutats utan att några åtgärder alls infördes, men nu minimerades åtminstone de negativa ekonomiska följderna och marknadstillträdet säkerställdes. Kommissionen fortsätter att noga övervaka detta ärende eftersom det finns tecken på att den enda tillverkaren i Mexiko skulle kunna gå i konkurs inom en snar framtid, vilket skulle göra eventuella åtgärder onödiga.

Det andra ärendet rör en antidumpningsundersökning gentemot import av svetsade rör från Tyskland. Fastän en preliminär åtgärd även inleddes i detta ärende ingrep kommissionen intensivt på olika nivåer, främst till följd av brist på bevis att den inhemska industrin led risk för väsentlig skada, vilket de mexikanska myndigheterna hävdat under det preliminära skedet av undersökningen. Dessa insatser var framgångsrika och Mexiko beslutade slutligen att avsluta ärendet utan att inleda några åtgärder.

För fullständighetens skull bör det också nämnas att ärendet inom ramen för WTO:s tvistlösningsförfarande avseende utjämningstullar som införts mot import av olivolja fortfarande pågår. Den interimsrapport som skulle offentliggöras i mitten av maj 2008 är ännu inte klar.

6. Skyddsåtgärdernas inverkan

Av skäl som förklarats tidigare understryker kommissionen att skyddsinstrumentet endast bör användas under exceptionella omständigheter, det används mot illojal handel, till skillnad från antidumpnings- och utjämningstullar, och även eftersom eventuella åtgärder som följer av detta har negativa följder även för de exportörer som inte vållar någon skada Om det inte går att undvika åtgärder förordar kommissionen sådana slags åtgärder som får minsta möjliga negativa inverkan för EU:s exportörer.

I detta avseende var kommissionen framgångsrik i fråga om de tre skyddsåtgärder som infördes av Ukraina 2007. Dessa åtgärder gäller endast för import under ett visst pris, och påverkar därför i praktiken inte EU-export som ligger över den prisnivån.

Samma positiva resultat kan rapporteras i fråga om de åtgärder som inleddes av Turkiet gentemot import av vissa motorcyklar. Trots att preliminära åtgärder i form av en särskild tull per enhet infördes samtidigt som detta ärende inleddes så tillämpades, efter olika ingripanden, de slutgiltiga åtgärder som inleddes 2007 också endast på import under ett särskilt importpris. Till följd av detta påverkades inte EU-exporten eftersom deras priser i genomsnitt ligger över tröskelvärdet.

Tyvärr hade kommissionen inte framgång i alla ärenden. Trots olika ingripanden och diskussioner med de turkiska myndigheterna lyckades man inte komma fram till någon positiv lösning beträffande två skyddsärenden för vilka tullar infördes i början 2008. Dessa åtgärder infördes i form av en särskild tull per enhet, vilket även påverkar EU-exporten. Dessa ärenden riktades emellertid tydligt mot lågprisimport från särskilda länder, andra än EU-länder. Turkiet förblir en av de främsta användarna av skyddsåtgärder och kommissionen kommer att fullfölja sina ansträngningar för att övertyga dem att använda landspecifika instrument när problem endast orsakas av tydligt identifierbara länder.

7. Australiskt griskött

I slutet av 2007 inledde Australien en skyddsundersökning beträffande import av kött av svin. I oktober 2007 hade australiska grisuppfödare begärt att en skyddsundersökning mot import av frysta styckningsdelar av svin skulle inledas eftersom de hade problem, trots att de konkurrerar med import på endast en del av marknaden för griskött. I dag uppfyller endast Förenta staterna, Kanada och Danmark de sanitära och fytosanitära krav som krävs för export till Australien. Den 14 december 2007 och återigen den 4 april 2008 föreslog den australiska undersökande myndigheten att några åtgärder inte skulle vidtas eftersom man inte hittat något orsakssamband mellan importen och den svåra situationen för de australiska grisuppfödarna, utan att den huvudsakliga orsaken till skadan var de högre inhemska foderpriserna (grisproducenter över hela världen, inbegripet i EU, befinner sig i en liknande situation). Detta ärende är ett exempel på en god samordning mellan EU, medlemsstaterna och EU:s industri för att undvika att åtgärder som inte är lagligt berättigade inleds.

6. SLUTSATS

Efter att ha minskat de senaste åren var antalet åtgärder gentemot EG fortsatt relativt stabilt under 2007. Med tanke på den aktuella globala ekonomiska situationen är det inte orimligt att förvänta sig att antalet åtgärder kan komma att öka den närmaste tiden. Faktum är att industrier som ställs inför svåra ekonomiska förhållanden kan vara mer benägna att begära skyddsåtgärder.

De ”gamla” och välkända problemen finns fortfarande kvar, och nya bekymmer har tillkommit. Behovet att noga övervaka tredjelandsärenden är därför mer trängande än någonsin. Oberättigade åtgärder berövar gemenskapens exportörer deras affärsmöjligheter utomlands och betraktas som ett hinder för Europas konkurrenskraft. Följaktligen bör dessa hinder för marknadstillträde angripas på ett systematiskt sätt. På grundval av detta följer kommissionen noga tredjelandsåtgärder, fortsätter att bistå den berörda industrin i EU och ingriper om så krävs.

Även i år har det visat sig att gemensamma insatser från kommissionen samt industrin och medlemsstaterna i fråga kraftigt ökar chanserna till framgångsrika ingripanden i tredjelandsärenden. Under året uppnåddes påtagliga framgångar, i vissa fall kunde åtgärder undvikas och i andra kunde deras negativa ekonomiska följder för gemenskapsaktörerna minskas. Kommissionen kommer att fortsätta att intensifiera sina kontakter med industrin och ingripa så långt det är möjligt och i lämpligast form.

Kommissionen fortsätter dessutom att främja bilaterala kontakter med tredjeländer för att förbättra normerna och främja de höga standarder som den själv tillämpar i sina undersökningar.