Yttrande från Regionkommittén om "Uppföljningen av vitboken om styrelseformerna i EU"

(2003/C 256/04)

BAKGRUND

Med beaktande av kommissionens meddelanden om "Uppföljningen av vitboken om styrelseformerna i EU", särskilt meddelandena (KOM (2002) 704 slutlig) - (KOM (2002) 705 slutlig) - (KOM (2002) 709 slutlig) - (KOM (2002) 713 slutlig) - (KOM (2002) 718 slutlig) - (KOM (2002) 719 slutlig) - (KOM(2002) 725 slutlig/2) samt kommissionens arbetsdokument "Permanent och systematisk dialog med sammanslutningar av regionala och lokala myndigheter om utformningen av politiken".

Med beaktande av kommissionens beslut av den 11 december 2002 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i denna fråga.

Med beaktande av ordförandens beslut av den 23 september 2002 att utarbeta ett yttrande om "Uppföljningen av vitboken om styrelseformerna i EU" och att ge "Utskottet för konstitutionella frågor och EU:s styresformer" uppdraget att utarbeta detta yttrande.

Med beaktande av "Protokoll om villkoren för samarbetet mellan Europeiska kommissionen och Regionkommittén", undertecknat av institutionernas respektive ordförande den 20 september 2001 (DI CdR 81/2001 rév.).

Med beaktande av "Vitboken om styrelseformerna i EU" av den 25 juli 2001 (KOM(2001) 428 slutlig).

Med beaktande av Europeiska kommissionens meddelande om "En ny ram för samarbetet inom informations- och kommunikationspolitiken i Europeiska unionen" av den 27 juni 2001 (KOM(2001) 354 slutlig).

Med beaktande av kommitténs yttrande av den 11 mars 1999 om "För en verklig subsidiaritetskultur: en appell från Regionkommittén" (CdR 302/1998 fin)(1).

Med beaktande av kommitténs yttrande av den 14 december 2000 om "Nya styrelseformer: Europa - en ram för medborgarinitiativ" (CdR 182/2000 fin)(2).

Med beaktande av kommitténs rapport av den 20 september 2001 om "Närhetsfrågor" (CdR 436/2000 fin) och "Salamancadeklarationen" av den 22 juni 2001 (CdR 107/2001 fin).

Med beaktande av ReK:s yttrande om "Vitboken om styrelseformerna i EU" av den 13 mars 2002 och "En ny ram för samarbetet inom informations- och kommunikationspolitiken i Europeiska unionen" (CdR 103/2001 fin).

Med beaktande av Europaparlamentets resolution om kommissionens vitbok om EU:s styrelseformer (A5-0399/2001).

Med beaktande av det utkast till yttrande (CdR 19/2003 rév.) som antogs den 16 maj 2003 av utskottet för konstitutionella frågor och EU:s styresformer (föredragande: Michel Delebarre, F-PSE),

Med beaktande av de olika bidragen till debatten om nya styrelseformer och resultaten av de seminarier som Regionkommittén har anordnat, i synnerhet seminariet i Ilioúpoli den 31 mars 2003.

Yttrandet antogs enhälligt (med en nedlagd röst) vid Regionkommitténs 50:e plenarsession den 2 och 3 juli 2003 (sammanträdet den 2 juli).

1. Utvecklingen i fråga om uppföljningen av vitboken

Regionkommitténs ståndpunkter

1.1. Regionkommittén påminner om den vikt som kommittén alltid har lagt vid arbetet med att förenkla institutionernas arbetssätt, vid en långt driven utveckling av beslutsmekanismerna samt vid de arbetssätt som kommissionen formulerade i sin vitbok om styrelseformerna i EU.

1.2. Kommittén konstaterar att de meddelanden som kommissionen offentliggjorde i december 2002 utgör ett gott bevis på att kommissionen tagit till sig den kritik man begärt och fått av ReK och många andra partner.

1.3. ReK vill understryka att meddelandena beaktar behovet av information, samråd och partnerskap mellan aktörer på olika nivåer och kravet från dessa aktörer på större delaktighet i utarbetandet och genomförandet av gemenskapens politik.

1.4. Kommittén lyckönskar kommissionen till att ha fullföljt diskussionen om dessa frågor och föreslagit förbättringar i de gällande fördragen för hela beslutsprocessen, och i synnerhet till påpekandet av behovet av en större delaktighet från de regionala och lokala myndigheterna i unionens beslutssystem.

1.5. Regionkommittén anser att den övergripande samstämmigheten och läsbarheten i meddelandena om de olika faserna i beslutsprocessen förstärks av den särskilda inriktningen på vilka principer och verktyg som skall användas vid beslutsfattandet i de olika faserna.

1.6. Regionkommittén önskar delta i den pågående diskussionen om de åtgärder som omger besluten, vare sig det gäller:

- åtgärder som föregår ett beslut, t.ex. de som inbegriper offentliga samråd, användning av sakkunniga och tillämpning av kommittéförfaranden, eller

- åtgärder som följer på ett beslut, t.ex. de som inbegriper partnernas medansvar, delegering av ansvaret till tillsynsmyndigheter, ett gemensamt utnyttjande av den sakkunskap som finns om genomförandet, övervakning, uppföljning och utvärdering av resultaten.

Förstärkningen av samråd och dialog

1.7. Regionkommittén konstaterar att kommissionen:

- dels har offentliggjort ett meddelande(3) om "allmänna principer och miniminormer för kommissionens samråd med berörda parter" som syftar till att "låta berörda parter yttra sig men inte bestämma",

- dels har bekräftat sin avsikt "att på ett tidigt stadium i utarbetandet av politiska åtgärder inleda en mer systematisk dialog med europeiska och nationella sammanslutningar av regionala och lokala förvaltningar", och i slutet av mars 2003 presenterat ett arbetsdokument(4) om villkoren för en sådan dialog.

1.8. ReK uppskattar kommissionens arbete som har utmynnat i förslag till standardiserade förfaranden för samrådet med vad kommissionen kallar "det civila samhällets organisationer" i syfte att erbjuda medborgarna "en möjlighet att i strukturerad form uttrycka respons, kritik och protester" inom ramen för ett interaktivt arbetssätt i utformandet av politiken. Kommittén påminner om att samrådet bör vara mångsidigt och representativt på europeisk nivå.

1.9. Kommittén erkänner relevansen i de ramar som kommissionen föreslår för samverkan mellan å ena sidan principerna om öppenhet, delaktighet, tydlig ansvarsfördelning, effektivitet och konsekvens och å andra sidan normerna för tydligt innehåll i samrådet, fastställandet av målgrupper, tillgången till information, tidsfrister för deltagande samt återkoppling.

1.10. Kommittén önskar att sådana samrådsmekanismer i successivt ökad omfattning tillämpas av kommissionen i syfte att öka beslutsmekanismernas öppenhet.

Den permanenta dialogen med de lokala och regionala myndigheterna

1.11. Regionkommittén anser det lämpligt med en ansvarsfördelning i beslutsfattandet och genomförandet av politiken mellan lokala, regionala och nationella myndigheter samt gemenskapsmyndigheterna.

1.12. ReK ser positivt på det pågående samrådet som syftar till att fastställa principer och former för denna "territoriella dialog" som motsvarar den "sociala dialogen" för de regionala och lokala myndigheterna.

1.13. Kommittén noterar med tillfredsställelse kommissionens åsikt att det åligger ReK, den institution som skall företräda EU:s regionala och lokala myndigheter, att föra dialogen med dessa myndigheters sammanslutningar, något som redan finns inskrivet i det samarbetsavtal som de båda institutionernas respektive ordförande undertecknade den 21 september 2001.

1.14. Regionkommittén ställer sig positiv till kommissionens förslag att årligen låta Regionkommittén organisera ett möte där kommissionen presenterar sitt arbetsprogram för de nationella eller europeiska sammanslutningarna av lokala och regionala myndigheter. Företrädarna för de lokala och regionala myndigheterna bör dessutom kunna lägga fram synpunkter på inte enbart kommissionens arbetsprogram och övriga planer utan också beträffande konkreta lagstiftningsförslag.

1.15. För att uppnå hög kvalitet i dialogen bör Regionkommittén formalisera sitt samarbete med representativa sammanslutningar av regionala och lokala myndigheter. För att garantera en lämplig representativitet när Regionkommittén utser organisationer som skall inbjudas i dialogen med kommissionen, i nära samarbete med berörda organisationer, bör klara och tydliga regler utarbetas.

1.16. ReK understryker att de lokala och regionala myndigheternas ökade deltagande måste ske på två plan: dels genom systematiskt och kontinuerligt samråd med lokala och regionala myndigheter och deras sammanslutningar under utarbetandet av lagstiftningen, dels genom en förstärkt roll för Regionkommittén i den politiska beslutsprocessen.

1.17. Kommittén anser att nätverkssamarbetet mellan de regionala och lokala myndigheterna och deras sammanslutningar på nationell eller europeisk nivå bör ske i form av solida partnerskap. Dessa skulle tillföra ett större mervärde än enkla remissvar inför olika beslut.

Flexibla avtal för de mål som skall uppnås

1.18. Regionkommittén påminner om målavtalen, som ökar den territoriella samordningen och flexibiliteten i den politik som innebär stora territoriella konsekvenser, samtidigt som gemenskapens och medlemsstaternas lagstiftningsmekanismer förenklas.

1.19. Kommittén stöder kommissionens förslag som syftar till att göra de regionala myndigheterna direkt delaktiga i verkliga partnerskap med sina städer och lokala myndigheter i arbetet med att fastställa mål, förvalta gemenskapsfonderna och följa upp resultaten. Detta bör också ske genom trepartsavtal mellan EU-nivån, den nationella nivån och den regionala nivån. Det handlar om att avhjälpa det aktuella systemets brister genom att använda partnerskapsprincipen och upprätta övergripande avtal mellan regionerna, deras städer och lokala myndigheter.

1.20. ReK anser att sådana avtal eller kontrakt genom inrättandet av flexibla och effektiva partnerskap skulle tillföra ett verkligt mervärde i fråga om att snabbt genomföra väl definierade gemensamma mål, utan att förändra den institutionella ansvarsfördelningen mellan parterna.

1.21. Kommittén uppskattar kommissionens beslut att avtal om försöksverksamhet skall kunna upprättas inom områden som hållbar utveckling, miljö, transporter samt forskning och utveckling för att kunna påvisa fördelarna med en arbetsmetod som troligtvis kan minska den aktuella, systematiska användningen av vissa bestämmelser och därigenom minska de totala kostnaderna för unionen.

1.22. Regionkommittén ser sig som ett språkrör för EU:s regioner och kommuner i unionens beslutsprocess. Kommissionens samrådsdokument bör därför inte framställa ReK som ett slags stödorgan som endast förmedlar förteckningar över och adresser till olika europeiska och nationella kommun- och regionsammanslutningar.

Tillämpningen av subsidiaritets-, närhets- och proportionalitetsprinciperna m.fl.

1.23. Kommittén betonar att subsidiaritets-, närhets- och proportionalitetsprinciperna uttryckligen bör skrivas in i EU:s nya konstitutionella fördrag samt utvärderas och beaktas i de olika skedena av unionens lagstiftningsprocess.

1.24. ReK anser att tillämpningsområdet inom EU för subsidiaritets-, närhets- och proportionalitets-principerna inte bör begränsas till områdena för dialog mellan unionen och medlemsstaterna utan också skall gälla på samtliga politikområden som lokala och regionala myndigheter ansvarar för.

1.25. Kommittén förväntar sig respekt för dessa principer och för inrättandet av nya styrelseformer, en dynamisk förstärkning av partnerskapen för samarbete mellan de olika myndighetsnivåerna i syfte att effektivare nå målen när det gäller ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Detta förutsätter en uppläggning med jämnt fördelad och polycentrisk utveckling, tydligare genomslag för stads- och landsbygdsdimensionerna och ökad samordning av regionalpolitiken med de viktigaste politikområdena, särskilt konkurrensfrågorna och tjänster av allmänt intresse.

1.26. Kommittén anser att en bättre samordning av uppgifter och ansvar mellan de olika styresnivåerna bör skrivas in i fördragen, i enlighet med den konkreta tillämpningen av subsidiaritets-, närhets- och proportionalitetsprinciperna.

Reglera, informera och kommunicera

1.27. Regionkommittén erkänner behovet av tillsynsmyndigheter på EU-nivå som stöd och företrädare för unionens verkställande funktion, på villkor att deras ansvarsområden är tydligt avgränsade.

1.28. ReK stöder kommissionens förslag om en ramlagstiftning anpassad till de olika myndigheternas egenart.

1.29. Kommittén rekommenderar att dessa myndigheter i allmänhetens intresse omfattas av ett effektivt system för teknisk, administrativ och politisk tillsyn och kontroll.

1.30. Kommittén ställer sig åter positiv till kommissionens satsning på informationspolitik och användning av IT samt tillhandahållandet av regelbunden information via Internet.

1.31. Kommittén påminner om sin egen satsning på informationspolitiken, med inriktning på decentralisering och storskalig spridning av information, tillgänglig för alla medborgare, i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna.

2. Regionkommitténs rekommendationer

2.1. Regionkommittén önskar tillerkännas status som fullvärdig institution med ökat ansvar inom den nya EU-strukturen. Kommittén skulle på så vis kunna delta ännu mer konstruktivt i diskussionerna om utarbetandet och genomförandet av unionens politik. Kommittén skulle också få möjlighet att:

- i praktiken omsätta det protokoll om samarbete som kommittén och kommissionen undertecknade 2001,

- utföra sina uppgifter som företrädare för de regionala och lokala myndigheterna på ett bättre sätt,

- delta fullt ut i ett bättre genomförande av de europeiska styresformerna.

Utvärdering av Regionkommitténs roll när det gäller samråd och dialog med de regionala och lokala myndigheterna

2.2. Regionkommittén vill understryka att politiken för territoriell sammanhållning är central för medborgarna när det gäller EU:s verksamhet.

2.3. Regionkommittén framhåller åter att ansvaret för den territoriella sammanhållningspolitiken delas av EU, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna.

2.4. Kommittén vill ta aktiv del och fungera som komplement i utvecklingen av styresformerna på regional och lokal nivå, särskilt genom att delta i:

- samråd med lokala aktörer och olika diskussionsforum för myndigheterna och det civila samhället,

- inrättandet av och arbetet i nätverk för erfarenhetsutbyte som syftar till att ge struktur åt samarbetet mellan de olika myndighetsnivåerna, särskilt när det gäller att ge unionens politik en territoriell anknytning,

- främjandet av transnationellt och mellanregionalt samarbete på grundval av bestämmelser som är anpassade till de olika samarbetsområdena och nya verktyg för samarbete mellan regioner i olika medlemsstater.

2.5. Kommittén vill föreslå att den får i uppdrag att inrätta partnerskap med representativa sammanslutningar av regionala och lokala myndigheter för att kunna dra nytta av dessa myndigheters särskilda kunskaper inom olika områden, för att inför de andra gemenskapsinstitutionerna kunna lägga fram lokala och regionala förslag i samband med utarbetandet av gemenskapspolitiken i syfte att bidra till en mer balanserad utveckling av gemenskapens territorium och se till att regionerna får delta i genomförandet av unionens politiska dagordning.

2.6. Kommittén vill på nytt lägga fram förslaget om att i fördragen ge ReK, som företrädare för de regionala och lokala myndigheterna och för deras sammanslutningar på europeisk nivå, möjligheten att spela en central roll som remissorgan till kommissionen. Särskilt bör kommittén garanteras möjligheten att fungera som effektiv företrädare för de lokala och regionala myndigheter som vill väcka talan vid EG-domstolen då gemenskapens rättsakter inkräktar på deras befogenheter i strid med subsidiaritetsprincipen. Förutom detta bör regionerna själva få rätt att väcka talan vid EG-domstolen i frågor gällande subsidiaritetsprincipen.

2.7. Regionkommittén påminner för övrigt om sin önskan att de lokala och regionala myndigheterna tillerkänns rätten att väcka talan vid EG-domstolen när de anser att deras befogenheter inte respekteras av EU-institutionerna.

Förberedande arbeten, sakkunskap och effektstudier

2.8. Regionkommittén stöder idén att "skapa en rättslig ram" som gör det möjligt att samla och använda de kunskaper som den vetenskapliga och tekniska sakkunskapen kan bidra med, inom ramen för en öppen, pluralistisk och kontrollerad process.

2.9. Kommittén vill gärna sprida de kunskaper och erfarenheter som finns hos dess ledamöter och i de myndigheter som ledamöterna företräder. ReK vill också bidra till en spridning av de goda metoder som finns på regional och lokal nivå och till arbetet med sådan politik som får konsekvenser på regional och lokal nivå, i samband med både utarbetandet av politiken och utvärderingen av dess resultat.

2.10. Därför önskar ReK tillräckliga resurser för att kunna "delta mer aktivt när det gäller att granska gemenskapens åtgärder". Kommittén vill:

- förbättra sin förmåga att tillhandahålla så väl avpassade yttranden som möjligt,

- ställa sina ledamöters sakkunskap till förfogande för de andra institutionerna,

- kunna bedöma konsekvenserna av EU-politiken på regional och lokal nivå och bättre kunna bedöma kostnaderna för genomförandet och de ekonomiska åtaganden som politiken innebär för de lokala och regionala myndigheterna,

- utarbeta eller samordna utarbetandet av förberedande rapporter i syfte att se till att den territoriella dimensionen och hållbarhetsaspekten beaktas i gemenskapspolitiken,

- främja användningen av trepartsavtal och trepartsöverenskommelser i syfte att uppnå olika mål.

Utvecklingen i fråga om tillämpningen av subsidiaritetsprincipen

2.11. ReK påminner om sitt förslag till konventet för Europas framtid att följande bör skrivas in i fördragen:

- subsidiaritetsprincipen bör definieras klart och tydligt. Den skall garantera att regionernas och de lokala myndigheternas befogenheter respekteras i enlighet med landets konstitution,

- ett system bör införas för förhands- och efterhandskontroll av att subsidiaritetsprincipen respekteras, och kommittén bör engageras i detta.

2.12. Kommittén vill på ett korrekt sätt kunna följa upp tillämpningen av subsidiaritets- och närhetsprinciperna, och vill därför tilldelas resurser för att kunna:

- utnyttja en reell befogenhet att kontrollera att subsidiaritetsprincipen följs av de olika aktörerna och beslutsfattarna i Europa,

- effektivt övervaka tillämpningen av subsidiaritets- och närhetsprinciperna, särskilt i samband med granskningen av lagförslag som påverkar den regionala och lokala nivån,

- ha rätt att väcka talan inför EG-domstolen när dessa principer inte respekteras.

Skapandet av ett verkligt europeiskt medborgarskap

2.13. Regionkommittén vill åter framhålla sin övertygelse att det krävs förstärkt lokal demokrati och närhet till medborgarna i offentliga myndigheters agerande för att olika former av administrativ indelning i EU-länderna skall kunna samverka effektivt.

2.14. Kommittén avser att i full utsträckning spela sin roll som förbindelselänk och språkrör för de lokala och regionala myndigheterna för att säkerställa respekten för de lokala traditionerna och den lokala egenarten och för att bidra till en minskning av det befintliga demokratiska underskottet.

2.15. I samband med skapandet av ett verkligt europeiskt medborgarskap anser kommittén att den kan ge ett särskilt bidrag i fråga om:

- att informera medborgarna,

- att underlätta medborgarnas deltagande i beslutsfattandet,

- att utveckla en demokrati som bygger på delaktighet.

2.16. Regionkommittén anmodar nästa regeringskonferens att tillerkänna kommittén de nödvändiga uppgifterna och ansvaret. ReK förklarar sig redo att utföra sina uppgifter och delta i förbättrandet av styresformerna inom EU.

Bryssel den 2 juli 2003.

Regionkommitténs

ordförande

Albert Bore

(1) EGT C 198, 14.7.1999, s. 68.

(2) EGT C 144, 16.5.2001, s. 1.

(3) KOM(2002) 704 slutlig.

(4) Se kommissionens arbetsdokument "Permanent och systematisk dialog med sammanslutningar av regionala och lokala myndigheter om utformningen av politiken", som publicerades på kommissionen webbplats den 28 mars 2003.