EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 01.10.1997 
KOM(97) 495 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET 
I riktning mot skattesamordning 
inom Europeiska unionen 
Ett åtgärdspaket för att angripa skadlig skattekonkurrens 

INLEDNING 
1. Efter Ekofin-ministrarnas informella möte i Mondorf-les-Bains den 
13 september 1997, tillkännagav rådets ordförandeskap sin avsikt att ha en debatt om 
skattefrågor på sitt formella möte den 13 oktober. På ordförandeskapets uppmaning 
överlämnar kommissionen denna text som ett underlag för diskussion. Kommissionen grundar 
sig på diskussionerna i Mondorf-les-Bains och i Skattepolitiska gruppen genom att dra upp 
riktlinjerna för ett skattepaket i syfte att begränsa den skadliga skattekonkurrensen och genom 
att lägga fram ett utkast till uppförandekodex. Utkastet, som är resultatet av diskussionerna i 
Skattepolitiska gruppen, bifogas detta meddelande. 
2. På grundval av det övergripande sätt att närma sig skattepolitiken som det informella 
Ekofin-mötet i Verona gav startskottet för i april 1996, är strävan i paketet att utveckla ett 
samordnat sätt att närma sig frågan om skadlig skattekonkurrens. Det finns ett behov av 
handling på europeisk nivå i syfte att minska de snedvridande effekterna på den inre 
marknaden, förhindra betydande förluster av skatteintäkter och vända trenden mot ett ökat 
skattetryck på arbete i förhållande till mer lättrörliga beskattningsunderlag. Framsteg 
beträffande skattepaketet skulle hjälpa till att vända denna trend och på så sätt göra det möjligt 
för skattestrukturerna inom gemenskapen att utvecklas i en mer sysselsättningsvänlig riktning. 
Europeiska rådets särskilda möte om sysselsättningen den 20-21 november kommer att kunna 
ägna särskild uppmärksamhet åt sysselsättningskonsekvenserna av förändringar av 
skattesystemen. Kommissionens riktlinjer för sysselsättning som kommer att diskuteras på 
toppmötet om sysselsättning i november kommer även att innehålla rekommendationer om 
hur skattesystem kan göras mer sysselsättningsvänliga. 
ETT STÖRRE BEHOV AV SAMORDNING 
3. Skattekonkurrens i sig själv bör i allmänhet välkomnas som något som gynnar 
medborgarna och sätter ett tryck nedåt på de offentliga utgifterna. En ohämmad konkurrens 
om rörliga beskattningsunderlag kan dock både leda till att skattesystemen missgynnar 
sysselsättning och göra en ordnad och strukturerad minskning av det totala skattetrycket 
svårare. Det minskar också utrymmet för att uppfylla andra gemenskapsmål, såsom skydd av 
miljön. Dessutom kan skattekonkurrens hämma ansträngningarna att minska de offentliga 
underskotten, vilket inte bara är ett nödvändigt mål i sig självt utan även krävs för att uppfylla 
både Maastrichtkriterierna och de krav som Stabilitets- och tillväxtpakten ställer. Marknads-
integration utan åtföljande skattesamordning begränsar i ökande utsträckning 
medlemsstaternas frihet att välja lämplig skattestruktur, inklusive breddning av 
skatteunderlaget och minskning av skattesatserna. 
4. Såsom konstaterades i Mondorf-les-Bains har trenden i medlemsstaterna under de 
senaste 15 åren varit ett ökat skattetryck på arbete. Den implicita skattesatsen (dvs. 
skatteintäkter dividerat med ifrågavarande beskattningsunderlag) för anställd arbetskraft har 
ökat med mer än 7 procentenheter, medan samma skattesats för andra produktionsfaktorer 
(kapital, egenanställd arbetskraft, energi, naturresurser) har minskat med mer än 
10 procentenheter. Inom produktionsfaktorn arbete förskjuts skattetrycket i ökande 
utsträckning mot de lägst kvalificerade och minst rörliga arbetstagarna, medan högt 
kvalificerade arbetstagare är allt mer lättrörliga och i allt högre grad reagerar på skillnader i 
beskattning. Dessutom missgynnas småföretag och hantverksföretag, som är så viktiga för att 
skapa sysselsättning, i förhållande till större företag som har lättare att utnyttja de möjligheter 
som skapas genom skatteskillnader och skattekonkurrens. 
Implicita skattesatser i EU 1981-1995 
50 
%40 
30 I 1 H H 1 1 1 h H 1 1 \- 30 50 
Anställd arbetskraft 
Andra 
produktionsfaktorer 
1981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 1995 
år 
Källa: Eurostat 
Diagram 1 
5. Skattekonkurrens kan vara en viktig faktor bakom denna förskjutning av skattetrycket 
i riktning mot det mindre rörliga beskattningsunderlaget arbete. Vissa beskattningsunderlags 
höga rörlighet kan ha tvingat medlemsstaterna att minska beskattningen av dem till nivåer 
som ligger under vad de finner önskvärt och lett till motsvarande ökning av beskattningen av 
mindre rörliga underlag. Denna skattetrend bör vändas. Det finns allt fler belägg för att höga 
skatter på arbete har en kraftigt negativ effekt på sysselsättnings- och tillväxtnivån i Europa. 
Det har uppskattats att flera procentenheter av den nuvarande arbetslösheten beror på denna 
ökade beskattning av arbete. 
6. Samtidigt som liberaliseringen av kapitalrörelser är något positivt leder de avskaffade 
hindren, tillsammans med skattebefrielser, till att möjligheterna att undvika att deklarera 
intäkter ökar. Gränsöverskridande bedrägerier påverkar alla skatter, inklusive 
konsumtionsskatterna, även om dessa är harmoniserade i långt större utsträckning än de 
direkta skatterna. 
7. Skattepolitikens bidrag till gemenskapsmålen måste i ökande utsträckning ses i 
samband med den inre marknadens utveckling. Den inre marknaden och EMU är väsentliga 
för tillväxten och välståndet, men de ökar även beskattningens betydelse som 
konkurrensfaktor. Allteftersom lagstiftningsmässiga hinder avvecklas inom den inre 
marknaden kan beskattningen i ökande utsträckning urskiljas som en central faktor för de 
ekonomiska besluten. När växelkursriskerna försvinner och transaktionskostnaderna minskar 
till följd av införandet av den gemensamma valutan kommer skillnaderna mellan de nationella 
skattesystemen att framgå tydligare och få en ännu större betydelse för besluten om kapital­
allokering, och följaktligen för dessa besluts effektivitet. 
8. Att åstadkomma en riktigt fungerande inre marknad har fortsatt högsta prioritet för 
kommissionen på skatteområdet. Det finns dock även ett påträngande behov av att fundera 
över hur skattepolitiken kan bidra till att skapa arbetstillfällen i Europa, vid en tidpunkt då 
kampen mot arbetslösheten är den centrala prioriteten för unionen. 
9. Inom ramen för den europeiska modellen med en social marknadsekonomi kan 
åsikterna skilja sig åt beträffande vilken tonvikt som skall läggas på "social" respektive 
"marknad". Om det inte sker en viss samordning av skatterna kommer hoten att öka både 
beträffande den sociala dimensionen, på grund av de omfördelningseffekter som är en följd av 
den ökande beskattningen av arbete, särskilt lägre utbildad arbetskraft, och beträffande 
marknadsdimensionen, på grund av de skattemässiga snedvridande effekterna på den inre 
marknaden. 
10. Det står också klart att skattepolitiken måste ta hänsyn till unionens globala 
konkurrenskraft och till internationella åtaganden enligt Världshandelsorganisationens regler. 
Globaliseringen och den kraftiga ökningen av handels- och kapitalflödena ökar riskerna för 
skadlig skattekonkurrens. Samtidigt leder den tekniska innovationen och utvecklingen av 
elektronisk handel till att rörligheten för vissa former av ekonomisk verksamhet ökar, särskilt 
vad gäller tjänster och kapitalrörelser, och att skatteskillnadernas påverkan på företagens 
beslut kan förstärkas. 
11. I denna föränderliga omgivning kommer skadlig skattekonkurrens att bli en allt större 
källa till konflikt mellan medlemsstaterna, om inte en ökad samordning kan åstadkommas på 
EU-nivå. Samordningen bör i princip uppnås på världsnivå och både OECD och G7-gruppen 
håller på att studera frågan. Utsikterna att uppnå en tillfredsställande lösning inom ramen för 
OECD ökar dock betydligt om EU:s medlemsstater själva agerar på ett mer samordnat sätt. 
Den ökade ekonomiska integrationsgraden, EMU och förekomsten av gemenskapsregler om 
konkurrens och statligt stöd skapar också ett grundläggande behov av bättre samarbete inom 
unionen. 
ETT ÅTGÄRDSPAKET FÖR ATT ANGRIPA SKADLIG SKATTEKONKURRENS 
12. På det informella mötet i Mondorf-les-Bai*6 överlades om hur behovet av framsteg 
och bättre samordning bäst skulle kunna uppfyllas. Som ett resultat av detta har 
kommissionen uppmanats att lägga fram huvuddragen i ett skattepaket som skulle kunna 
möjliggöra parallella framsteg på ett antal områden. Kommissionen lägger fram dessa förslag 
under fullt hänsynstagande till subsidiantetsprincipen och de särskilda svårigheter på 
skatteområdet som följer av kravet på enhällighet bland medlemsstaterna. Detta innebär att ett 
förslag till skattepaket så långt möjligt måste balansera de olika medlemsstaternas intressen 
mot varandra, vilket ställer krav på en anda av öppenhet och kompromissvilja. Mot bakgrund 
av diskussionerna i Mondorf-les-Bains och på Skattepolitiska gruppens möte den 
18 september presenteras därför i detta meddelande möjliga beståndsdelar i ett sådant 
skattepaket, på grundval av vilka en politisk överenskommelse skulle kunna uppnås till årets 
slut, i enlighet med vad rådets ordförandeskap har uttalat. 
13. Möj liga delar i skattepaketet är följ ande : 
• En uppförandekodex för företagsbeskattning och parallellt med detta ett meddelande från 
kommissionen om statligt stöd i form av skatteåtgärder. 
• Åtgärder för att avskaffa snedvridningar av beskattningen av kapitalinkomster. 
• Åtgärder för att avskaffa källskatt på gränsöverskridande betalningar av räntor och 
royalties mellan företag. 
• Åtgärder som är utformade för att avskaffa betydande snedvridande effekter på området för 
indirekt beskattning. 
Var och en av dessa delar beskrivs nedan. 
En uppförandekodex för företagsbeskattning 
14. En uppförandekodex för företagsbeskattning kommer att bli en central del av paketet. 
Den kommer att bidra till att förhindra ekonomiska snedvridningar och urholkning av 
beskattningsunderlagen inom gemenskapen. Den kommer att ta formen av en text som inte är 
rättsligt bindande, men som på politisk nivå förpliktar medlemsstaterna att respektera 
principen om sund konkurrens och att avstå från skadliga skatteåtgärder. I kodexen ingår en 
gransknings- och övervakningsprocess och kodexen kan utvecklas och finslipas mot bakgrund 
av de erfarenheter som görs. Detta kommer även att bidra till att utvärdera behovet av andra 
instrument på området för företagsbeskattning. 
15. Efter de informella diskussionerna i Mondorf-les-Bains, varvid de betydande framsteg 
som gjorts i denna fråga noterades, uppmanade ordförandeskapet kommissionen att lägga 
fram texten till en uppförandekodex för rådet. Det utkast till kodex som bifogas detta 
meddelande har utarbetats genom det intensiva och konstruktiva arbete som Skattepolitiska 
gruppen utfört på sina hittills fyra möten i år, varvid det senaste hölls den 18 september. Även 
om texten läggs fram i kommissionens eget namn skulle den vilja uttrycka sin uppskattning 
och tacksamhet för den samarbetsvilja som medlemsstaterna visat i gruppen. 
16. Det finns ett brett stöd för det tillvägagångssätt som föreslås av kommissionen och för 
att kodexen skall antas i form av ett icke rättsligt bindande dokument. Om kodexen skall fylla 
sin uppgift att effektivt bekämpa skadlig skattekonkurrens måste den dock understödjas av ett 
starkt politiskt åtagande från medlemsstaterna. Ett sådant åtagande skulle kunna ske i form av 
att rådet i en resolution uttrycker sitt stöd för den kodex som kommissionen överlämnat. För 
att kunna nå en överenskommelse om kodexen på Ekofin-rådets möte i december uppmanar 
kommissionen ministrarna att ge klara riktlinjer för utkastet på mötet den 13 oktober. 
Ytterligare tekniskt arbete kan vid behov utföras av kommissionen genom lämpliga kontakter 
med medlemsstaterna före Ekofin-mötet i december. 
17. Som ett komplement till medlemsstaternas politiska åtagande om uppförandekodexen 
har många medlemsstater uppmanat kommissionen att ompröva sin politik beträffande statligt 
stöd i form av skatteåtgärder och att i full utsträckning använda sina befogenheter enligt 
fördraget i syfte att bidra till bekämpandet av skadlig skattekonkurrens. I enlighet med vad 
som uttalades i Handlingsplanen för den inre marknaden kommer kommissionen att fortsätta 
att kraftfullt tillämpa reglerna om statligt stöd, inbegripet statligt stöd i form av skatteåtgärder. 
På skatteområdet kommer kommissionen, med beaktande av det gemensamma intresset, att ta 
hänsyn till de negativa stödeffekter som tas upp i Skattepolitiska gruppen. Kommissionen 
kommer, i enlighet med fördraget, att tillsammans med medlemsstaterna granska sina tidigare 
beslut och kan, om nödvändigt, föreslå att medlemsstaterna ändrar eller upphäver stöd om det 
krävs med hänsyn till den inre marknadens utveckling eller funktion. Dessutom kommer 
kommissionen att reagera positivt på och ansluta sig till det åtagande som medlemsstaterna 
gör i och med uppförandekodexen, särskilt genom att separat och på eget initiativ lägga fram 
ett meddelande som klargör och utvecklar dess politik i fråga om tillämpningen av reglerna 
om statligt stöd på skatteåtgärder, mot bakgrund av utvecklingen inom den inre marknaden. 
Kommissionen vill på detta sätt göra sin politik så klar som möjligt i syfte att säkerställa att 
dess beslut går att förutsäga och för att garantera likabehandling. 
Beskattning av kapitalinkomster 
18. Inkomst av kapital är det mest lättrörliga beskattningsunderlaget av alla. Åtgärder på 
gemenskapsnivå är nödvändiga för att motverka befintliga och potentiella snedvridande 
effekter på den inre marknaden och för att förhindra betydande förluster av skatteintäkter. 
Rådet insåg denna risk vid tidpunkten för diskussionerna om 1988 års direktiv om 
liberalisering av kapitalrörelser, vilket ledde till kommissionens förslag från 1989 om 
beskattning av inkomst av individuellt sparande. Behovet av åtgärder kommer att öka 
ytterligare i och med att eurons införande innebär att ett kvarstående hinder för 
gränsöverskridande investeringar avlägsnas. 
19. Det finns en klar vilja från alla håll att göra förnyade ansträngningar beträffande 
beskattning av inkomst av sparande. Framsteg på detta svåra och känsliga område kommer 
dock att kräva kompromissanda. Kommissionen föreslår därför ett stegvis tillvägagångssätt. 
Som ett första steg uppmanar kommissionen medlemsstaterna att göra ett politiskt åtagande på 
Ekofin-rådets möte i december grundat på ett antal överenskomna centrala principer, parat 
med ett åtagande om att snabbt inleda konstruktiva diskussioner om ett förslag grundat på 
dessa principer. Kommissionen åtar sig för sin del att vid en lämplig tidpunkt lägga fram ett 
sådant förslag. De principer som medlemsstaterna skulle uppmanas att ansluta sig till skulle 
kunna grunda sig på följande: 
I. Det krävs en gemensam lösning för att förhindra icke önskvärda snedvridande effekter. 
En minimilösning i form av ett direktiv är att föredra framför den nuvarande situationen 
som kan leda till icke-beskattning. 
II. Denna lösning bör begränsa sig till ränta som utbetalas i en medlemsstat till personer 
som inte har skattemässig hemvist i den medlemsstaten utan i en annan medlemsstat. 
III. Som ett första steg bör medlemsstaterna godta den s.k. "samexistensmodellen" i syfte att 
säkerställa åtminstone en viss nivå av faktisk beskattning av den inkomst av sparande 
inom gemenskapen som personer med hemvist i en annan medlemsstat har. Varje 
medlemsstat bör antingen tillämpa en minimikällskatt eller ge information om inkomst 
av sparande till de andra medlemsstaterna (det står dock en medlemsstat fritt att tillämpa 
båda systemen). 
IV. Alla regleringar bör dock ta hänsyn till behovet av att bevara de europeiska finansiella 
marknadernas konkurrenskraft i ett globalt sammanhang. Gemenskapen bör även arbeta 
för att tillämpningen av den överenskomna lösningen sprids utanför dess gränser. 
V. Källskatt på räntebetalningar till personer med hemvist i andra medlemsstater bör i 
princip tas ut av det ombud som gör utbetalningen. Även om denna princip kan behöva 
förfinas något, skulle en sådan regel göra det lättare att identifiera betalningsmottagarna. 
Bestämmelserna för kontroll av betalningsmottagarnas skattemässiga hemvist bör inte 
vara alltför ohanterliga, återigen i syfte att bevara den globala konkurrenskraften. 
VI. Om en medlemsstat inte använder sig av alternativet med informationsutbyte bör den 
tillämpa åtminstone en minimikällskatt. Denna minimiskattesats bör fastställas så att en 
godtagbar beskattningsnivå för gränsöverskridande sparande säkerställs. 
Räntor och royalties 
20. Såsom uppmärksammades i Handlingsplanen för den inre marknaden skapar 
källskatter på ränte- och royalty betalningar mellan företag svårigheter för ekonomiska aktörer 
med gränsöverskridande verksamhet. De kan innebära tidsödande pappersarbete, sämre 
kassaflöde och i vissa fall dubbelbeskattning. Deras avskaffande bör således prioriteras. Mot 
bakgrund av diskussionerna på det informella mötet i Mondorf-les-Bains och i Skattepolitiska 
gruppen anser kommissionen att avskaffandet av källskatter på ränte- och royaltybetalningar 
mellan företag bör vara en del av skattepaketet. Medlemsstaterna skulle kunna göra ett 
politiskt åtagande om att verka för ett tidigt antagande av ett nytt förslag till direktiv som 
kommissionen kommer utarbeta. 
Indirekt beskattning 
21. Kommissionen är fullt medveten om att ett antal medlemsstater inte är övertygade om 
nyttan av att inkludera indirekta beskattningsåtgärder i paketet. Å andra sidan har andra 
medlemsstater betonat behovet av vissa parallella åtgärder på området för indirekt beskattning 
i syfte att få en balanserad lösning på beskattningsproblemen inom EU. Skadlig 
skattekonkurrens mellan medlemsstaterna på mervärdesskatteområdet är möjlig i så måtto 
som skillnader i tillämpningen av det nuvarande övergångssystemet för mervärdesskatt 
påverkar gränsöverskridande ekonomisk verksamhet eller verksamhet i en angränsande 
medlemsstat. De ekonomiska aktörerna kan utnyttja skillnaderna genom intelligent 
"skatteplanering". De stora skillnaderna mellan medlemsstaternas beskattning av 
energiprodukter leder också till snedvridande effekter på skatteområdet och begränsar 
medlemsstaternas handlingsfrihet inom skattepolitiken. Kommissionen lägger fram 
nedanstående förslag till diskussion i första hand för att de i sig själva bidrar till att avskaffa 
skattesnedvridningar och i andra hand för att de kan bidra till att balansera skattepaketet. 
Kommissionen har samtidigt en flexibel inställning till åtgärderna och överlämnar åt rådet att 
avgöra huruvida detta breda tillvägagångssätt är en lämplig metod för att uppnå en 
kompromiss. Om rådet instämmer skulle principer kunna utarbetas för diskussion på nästa 
möte i Skattepolitiska gruppen, i syfte att möjliggöra ett politiskt åtagande till årets slut. 
I. Mervärdesskattekommittén. Kommissionen föreslår att den redan föreslagna 
förändringen av kommitténs ställning till ett tillsynsorgan som bistår kommissionen 
vid antagande av genomförandebestämmelser till det sjätte mervärdesskatte direktivet, 
skulle kunna utgöra en del av skattepaketet i de fall situationer med dubbelbeskattning 
eller icke-beskattning kommer att behandlas enligt detta nya förfarande. 
II. Beskattning av investeringar i guld. En lösning på det problem med snedvridningar av 
handeln med guld inom gemenskapen, som orsakas av de stora skillnaderna i den 
mervärdesskattemässiga behandlingen av guldtransaktioner i de olika medlemsstaterna, 
skulle kunna vara en befrielse från mervärdesskatt för guldtransaktioner i 
investeringssyfte och beskattning av annat guld, särskilt det som används för industriella 
ändamål. 
III. Persontransporter. Detta har också tagits upp som ett viktigt område av några 
medlemsstater. 
IV. Beskattning av energiprodukter. En politisk överenskommelse mellan medlemsstaterna 
skulle kunna möjliggöra tillämpning av vissa delar av det befintliga utkastet till direktiv 
(KOM [97] 30 slutlig). En sådan överenskommelse skulle kunna omfatta ändringar av de 
befintliga minimiskattesatserna för mineraloljor och införandet av minimiskattesatser för 
andra energiprodukter än mineraloljor. Den skulle även kunna omfatta undantagen i 
utkastet till direktiv, till exempel för naturgas vad gäller nya tillväxtmarknader. 
V. FISCALIS. Kommissionen föreslår att en överenskommelse nås om införande' av 
FISCALIS-programmet om samarbete mellan medlemsstaterna för bekämpning av 
bedrägeri på området för indirekt beskattning. 
VÄGEN FRAMÅT OCH SLUTSATSER 
22. Det finns uppenbarligen ett påträngande behov av framsteg på skatteområdet och av 
att säkerställa en effektivare samordning av skattepolitiken, både mot bakgrund av den inre 
marknadens utveckling och behovet av att minska arbetslöshetsnivån inom gemenskapen. 
Åtgärder mot skadlig skattekonkurrens, som både hotar att minska skatteintäkterna och 
snedvrida skattestrukturerna, bör vara centrala delar i denna process. I detta sammanhang och 
i enlighet med var rådets ordförandeskap begärt, läggs uppförandekodexen tillsammans med 
andra åtgärdsförslag fram som ett skattepaket i syfte att underlätta en politisk 
överenskommelse på Ekofin-rådets möte den 1 december. Det är kommissionens uppfattning 
att en sådan politisk överenskommelse kommer att vara det första avgörande steget i en 
fortskridande samordningsprocess. 
23. Finansministrarna uppmanas således att 
• bekräfta räckvidden för utkastet till skattepaket i syfte att angripa skadlig skatte­
konkurrens, vilket bör leda till en politisk överenskommelse före årets slut, 
• godkänna det utkast till uppförandekodex som bifogas denna text så att kodexen kan antas 
i december 1997, 
ge en första reaktion på de föreslagna principerna för en minimilösning för beskattning av 
sparande, och 
ge sina personliga företrädare i Skattepolitiska gruppen instruktioner om att fortsätta att 
arbeta konstruktivt, så att kommissionen kan utveckla alla delar av det skattepaket som 
skall överlämnas till Ekofin-mötet i syfte att nå en politisk överenskommelse i december. 
10 
BILAGA 
UTKAST TILL UPPFÖRANDEKODEX FÖR FÖRETAGSBESKATTNING 
Politiskt åtagande 
A. Samtidigt som rådet erkänner de positiva effekterna av sund konkurrens och behovet av 
att bevara konkurrenskraften gentemot omvärlden kan det konstatera att ohämmad 
konkurrens om rörliga affärsverksamheter i ökande utsträckning riskerar att orsaka 
ekonomiska snedvridningar och att urholka beskattningsunderlagen inom gemenskapen. 
Rådet vill betona sina farhågor på detta område, särskilt beträffande åtgärder som 
innebär driftstöd till internationell finans- och tjänsteverksamhet. Rådet förkastar de 
skatteåtgärder som skadar gemenskapsintresset, inklusive den inre marknadens effektiva 
funktion, och uppmuntrar följaktligen medlemsstaterna att varken införa eller behålla 
sådana åtgärder. 
B. I detta syfte anmodar rådet medlemsstaterna att anta och genomföra följande principer 
och uppföranderegler. Dessa regler, som fullt ut tar hänsyn till subsidiaritetsprincipen, 
påverkar på intet vis tillämpningen av gemenskapslagstiftningen. Genom reglerna 
identifieras skatteåtgärder som är potentiellt skadliga och en ram tillhandahålls, inom 
vilken medlemsstaterna kan åta sig att följa principen om sund konkurrens. 
Räckvidd 
C. Denna kodex omfattar de åtgärder på området för företagsskatt som på ett betydande sätt 
påverkar, eller kan påverka, lokaliseringen av affärsverksamhet inom gemenskapen. I 
affärsverksamhet inbegrips här all verksamhet som utförs inom en företagsgrupp. 
Kodexen omfattar även de speciella skattesystem för anställda som har en liknande 
effekt på lokaliseringen av affärsverksamhet. De skatteåtgärder som omfattas av kodexen 
inkluderar lagar och andra författningar samt förvaltningspraxis. 
D. Inom detta tillämpningsområde anser rådet att vissa typer av skatteåtgärder är potentiellt 
skadliga. Dessa har ett eller flera av de kännetecken som beskrivs under punkt E nedan. 
Även om inte varje åtgärd som omfattas av den punkten är skadliga, förtjänar varje 
kännetecken att ägnas uppmärksamhet. 
11 
E. Rådet anser de skatteåtgärder vara potentiellt skadliga som innebär en betydligt lägre 
faktisk beskattningsnivå, inklusive nollbeskattning, än den som allmänt tillämpas i 
landet i fråga. Sådana åtgärder kan röra den nominella skattesatsen, 
beskattningsunderlagets omfattning eller andra faktorer. Åtgärderna bör vidare bedömas 
mot bakgrund av om 
(i) särskilda förmåner endast ges till dem som inte har hemvist i landet i fråga eller 
endast beträffande transaktioner som utförs med dem som inte har hemvist där, 
(ii) förmånerna är avgränsade från den inhemska ekonomin så att de inte påverkar det 
nationella beskattningsunderlaget, 
(iii) förmånerna är tillgängliga även om det inte förekommer någon verklig ekonomisk 
verksamhet, 
(iv) grundvalen för beräkning av vinsten för en verksamhet inom en multinationell 
företagsgrupp avviker från internationellt godtagna regler, särskilt dem som överens-
kommits inom OECD, 
(v) åtgärden är stängd för insyn, inklusive om förmåner ges genom att tänja på 
förvaltningsregler på ett sätt som inte är offentligt. 
Tillhandahållande och granskning av information 
F. I enlighet med principen om öppenhet och insyn bör medlemsstaterna informera 
varandra om de befintliga och föreslagna skatteåtgärder som omfattas av den räckvidd 
för kodexen som beskrivs under punkt C-E ovan. Dessutom kan medlemsstaterna vilja 
ha information från varandra om varje skatteåtgärd som förefaller att potentiellt omfattas 
av räckvidden. Rådet uppmanar kommissionen, som medlemsstaterna också bör förse 
med denna information, att samordna informationsutbytet mellan medlemsstaterna. 
G. Medlemsstaterna kommer dessutom att ha möjlighet att diskutera och kommentera 
övriga medlemsstaters åtgärder inom ramen för en uppföljningsgrupp som kommer att 
vara öppen för alla medlemsstater. Denna granskning kommer att göra det möjligt att 
analysera de effekter som åtgärderna kan ha inom gemenskapen. En sådan process, 
varvid hänsyn bör tas till de faktorer som anges under punkt E ovan, kommer att göra det 
möjligt för medlemsstaterna att på ett bättre sätt utvärdera huruvida vissa skatteåtgärder 
är skadliga. Rådet uppmanar kommissionen att utföra förberedelsearbetet för gruppens 
möten, vilka kommer att hållas vid behov, och att övervaka utbytes- och 
granskningsprocessen. Gruppen bör överlämna en rapport till rådet om granskningen av 
varje åtgärd och, om den bedömer det som lämpligt, för offentliggörande. 
H. Rådet understryker behovet av att noggrant bedöma de effekter som skatteåtgärder kan 
ha på andra medlemsstater och, i den mån de används för att stödja den ekonomiska 
utvecklingen i bestämda områden, att utvärdera i vilken utsträckning åtgärderna är 
effektiva i förhållande till de uppställda målen. 
12 
Frysning 
I. Medlemsstaterna bör respektera ovan angivna principer när de utformar sin politik och 
de bör ta hänsyn till granskningsprocessen när de bedömer huruvida nya skatteåtgärder 
eller ny skattepraxis har skadliga effekter. Rådet uppmanar dem följaktligen, som en del 
av uppförandekodexen, att inte införa nya skatteåtgärder som är skadliga för 
gemenskapsintresset, inklusive för den inre marknadens effektiva funktion. 
Avveckling 
Medlemsstaterna bör även se över sin befintliga lagstiftning och praxis, med beaktande 
av ovan angivna principer och granskningsprocessen. Rådet uppmanar dem att ändra den 
lagstiftning och praxis som behövs i syfte att avskaffa varje skadlig åtgärd inom [en 
fastställd tidsperiod som definieras exakt, men även tar hänsyn till företagens berättigade 
förväntningar]. 
Bekämpning av skatteflykt och skattefusk 
K. Rådet betonar sitt åtagande om fullt samarbete i kampen mot skatteflykt och skattefusk, 
särskilt genom att tillhandahålla information till andra medlemsstater i enlighet med 
nationell lagstiftning. 
L. Rådet konstaterar att bestämmelser mot missbruk eller motåtgärder i skattelagstiftning 
och dubbelbeskattningsavtal spelar en grundläggande roll för att motverka skatteflykt 
och skattefusk. Medlemsstaterna bör tillämpa sådana bestämmelser i enlighet med 
gemenskapslagstiftningen. 
Statligt stöd 
M. Rådet konstaterar att vissa, om än inte alla, av de skatteåtgärder som omfattas av denna 
kodex faller under bestämmelserna om statligt stöd i artikel 92-94 i EG-fördraget. Rådet 
konstaterar vidare att tillämpningen av kodexen i praktiken bör minska behovet av 
gemenskapsåtgärder på skatteområdet enligt reglerna om statligt stöd. Utan att det 
påverkar tillämpningen av gemenskapslagstiftningen, uppmanar rådet kommissionen att 
ge vägledning om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på stöd i form av 
skatteåtgärder och att åta sig att tillämpa dem rigoröst, med beaktande av de negativa 
effekter av sådant stöd som framkommer vid tillämpningen av denna kodex. 
13 
Geografisk omfattning 
N. Bestämmelserna i denna kodex bör gälla inom gemenskapen, enligt definitionen i artikel 
227 i EG-fördraget. Rådet anser dessutom att det vore en fördel om principerna till stöd 
för sund konkurrens antogs i så stor utsträckning som möjligt. I detta syfte uppmanar 
rådet medlemsstaterna att verka för att de antas på internationell nivå och särskilt att 
aktivt verka för deras antagande i områden som är underordnade eller associerade med 
dem. 
Uppföljning 
O. I syfte att bidra till att säkerställa en jämn och effektiv tillämpning av kodexen uppmanas 
kommissionen att, i den funktion som beskrivs under punkt F-H ovan, årligen 
överlämna en rapport till rådet. 
À ndringsklausul 
P. Rådet skall se över bestämmelserna i denna kodex när den har använts i två år. Rådet 
kommer då att överväga huruvida bestämmelserna i punkt E bör utvidgas till att omfatta 
det allmänna systemet för företagsbeskattning i en medlemsstat i vilken beskattnings­
nivån är betydligt lägre än genomsnittet i gemenskapen. 
14 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 495 slutlig 
DOKUMENT 
SV 09 08 01 
Katalognummer : CB-C0-97-513-SV-C 
ISBN 92-78-25644-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg