EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 24.07.1996 
K()M(96) 395 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 
om 
Informationssamhället: Från Korfu till Dublin 
De nya prioriteringarna 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 
om 
"Informationssamhällets konsekvenser 
för Europeiska unionens politik-Förberedelserna för nästa steg" 

Kommissionens meddelande 
till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén 
om 
Informationssamhället: Från Korfu till Dublin 
De nya prioriteringarna 
1. Vid toppmötet på Korfu den 24 och 25 juni 1994 beslutades, på grundval av 
slutsatserna i Bangemann-rapporten "Europa och det globala 
informationssamhället", att ett råd tillägnat informationssamhället skall inrättas. 
Under mötet framhölls att "vikten av och komplexiteten hos de frågor som det 
nya informationssamhället ger upphov till berättigar till att ett permanent 
samordningsinstrument inrättas ... bl.a. för att säkerställa ett samordnat 
tillvägagångssätt inom radef. Under Europeiska rådets möte på Korfu 
anmodades kommissionen att utarbeta en åtgärdsplan som omfattar de åtgärder 
som behövs på gemenskapsnivå. 
Åtgärdsplanen, som antogs den 19 juli 1994 och har rubriken "Europas väg till 
informationsamhället", diskuterades vid det första möte som rådet för 
informationsamhället höll den 28 september 1994. Rådet uppmanade 
kommissionen att vidta ett antal åtgärder inom de områden som skisserats i 
åtgärdsplanen. Den vägledning som rådet tillhandahöll gav i synnerhet en viktig 
impuls att libéralisera telekommunikationerna. 
Åtgärdsplanen har framgångsrikt gett upphov till en preliminär ram för 
Europeiska unionens politik vad gäller informationssamhället. Med denna som 
grund har stora framsteg gjorts de senaste två åren: 
Vad gäller den rättsliga ramen har kommissionen lagt fram ett fullständigt 
reformpaket som leder till total liberalisering inom 
telekommunikationssektorn före den 1 januari 1998. Det fjärde 
ramprogrammet om forskning och teknisk utveckling håller framgångsrikt 
på att genomföras och det inbegriper tre särskilda program som anknyter 
till informations- och kommunikationsteknologi. Åtskilliga åtgärder med 
syfte att bygga upp en ökad medvetenhet har vidtagits. De G7-möten som 
hölls i Bryssel i februari 1995 och Sydafrika i maj 1996 bidrog också till 
att öka medvetenheten. 
De flesta av de åtgärder som skisserades i åtgärdsplanen har antingen 
förverkligats eller håller på att vidtas. Vissa åtgärder är dock vilande, 
eftersom förberedelserna ta längre tid än väntat av 
informationssäkerhetsskäl. 
AK 
Värdefulla erfarenheter har vunnits i samband med att åtgärdsplanen 
genomförts. Kommissionen har nu en mångsidigare bild av vilka åtgärder 
som är nödvändiga för att den skall kunna nå sina politiska mål vad gäller 
informationssamhället. Dessutom har nya frågor och problem uppkommit. 
Därför är det dags att se över åtgärdsplanen för att ge idén om 
informationssamhället en ny politisk drivkraft. Det är detta mål rådet för 
informationssamhället vill uppnå den 8 oktober 1996. 
2. Politiken består av fyra lika viktiga prioriteringar: 
i) Bättre företagsklimat 
Europeiska företag har börjat anpassa sig till det ökade konkurrenstrycket och 
börjat inse de gränslösa möjligheter informationssamhället erbjuder. Men för att 
kunna anta denna svåra utmaning behöver de ett gynnsamt företagsklimat. Det här 
betyder framför allt att en total liberalisering av telekommunikationerna måste 
genomföras effektivt i hela Europeiska unionen före den 1 januari 1998. Det 
betyder också att större insyn och konsekvens i de nationella regler som gäller 
tjänster förknippade med informationssamhället behövs för att säkerställa rättvis 
konkurrens och en fungerande inre marknad. Slutligen måste större 
uppmärksamhet fästas vid att de olika sektorerna inom ekonomin, däribland de 
små och medelstora företagen, i snabb takt börjar utnyttja informations- och 
kommunikationsteknologi. 
ii) Investeringar i framtiden 
Informationssamhället innebär ett kunskapsbaserat samhälle. För att bredda den 
europeiska kunskapsbasen måste forskning med anknytning till 
informationssamhället spela en huvudroll inom det femte ramprogrammet, på det 
sätt som fastslås i de första riktlinjer som kommissionen antog den 10 juli 1996. 
Kommissionen kommer att utarbeta lämpliga åtgärder för att svara på Florens-
mötets uppmaning om att "snabbt utarbeta en atgärdsplan för initiativet 
'Inlärning i informationssamhället'". 
iii) Människan i centrum 
Det är angeläget för kommissionen att människan sätts i centrum i 
informationssamhället. Det innebär bl.a. att man bättre svarar på människors 
förväntningar och farhågor i frågor som t.ex. tillgången till ett brett utbud av 
tjänster och innehåll. I praktiken avser kommissionen att gå vidare mot en 
närmare integrering av strukturfonderna och den politik som förs vad gäller 
informationssamhället för att ta itu med sociala frågor, skydda konsumenternas 
intressen och höja kvaliteten på tjänsterna inom den offentliga sektorn. 
Al 
iv) Den globala utmaningen 
Den ökade globaliseringen innebär att ansträngningar måste göras för att uppställa 
världsomfattande regler. Kommissionen anser att slutförandet av WTO-
förhandlingarna är mycket viktigt i detta hänseende. Ett informationssamhälle av 
sant global karaktär innebär att vi ökar samarbetet med våra grannar och hjälper 
utvecklingsländerna att bli integrerade i det tjugoförsta århundradets 
informationssamhälle. 
3. Kommissionen överlämnar inledningsvis följande dokument som svar på 
några av de nya politiska prioriteringarna: 
i) Ett meddelande om Informationssamhällets konsekvenser för Europeiska 
unionens politik - Förberedande av nästa steg ("The implications of Information 
Society on European Union Policies - Preparing the Next Steps"). Meddelandet 
har en särskild politisk betydelse, eftersom det lägger grunden för antagandet av 
den atgärdsplan som kommissionen kommer att genomföra i slutet av året för att 
beakta de nya strategiska prioriteringarna. 
ii) En grönbok om "Arbets- och levnadsvillkor i informationssamhället: 
Människan i förgrunden" ("Living and Working in the Information Society: 
People first") med syfte att fördjupa den politiska, sociala och samhälleliga 
dialogen om de viktigaste sociala frågor och samhällsfrågor som berör 
informationssamhället. 
iii) I ett meddelande om "Standardiseringen och informationssamhället" 
("Standardisation in the Information Society") utreds hur de bästa möjliga 
förhållandena, med beaktande av ICT-marknadens och ICT-
standardiseringsprocessens betingelser, skall kunna skapas för att utarbeta de 
standarder som behövs för att förverkliga informationssamhället. 
iv) Ett utkast till direktiv om "Insyn i lagstiftningsarbetet på den inre marknaden 
för tjänster inom informationssamhället" ("Regulatory Transparency in the 
Internal Market for Information Society services"). Genom direktivet inrättas en 
informationsmekanism för medlemsstaternas lagstiftningsinitiativ. 
4. Kommissionen anmodar rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala 
kommittén och Regionkommittén att lämna sina yttranden om dessa viktiga 
politiska riktlinjer, så att en reviderad atgärdsplan kan upprättas i tid till 
Europeiska rådets möte i Dublin. 
4 C 
Meddelande till rådet, Europaparlamentet, 
Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén 
öm 
"Informationssamhällets konsekvenser 
för Europeiska unionens politik-Förberedelserna för nästa stegM 
1 INLEDNING 
2 POLITISKA PRIORITETER I FRAMTIDEN 
2.1 Att förbättra företagsmiljön 
a. Ett framgångsrikt 1998 
b. Att förverkliga den inre marknaden 
c. Att underlätta förändringar i näringslivet 
2.2 Att investera i framtiden 
a. Att öka vår kunskapsbas 
b. Att förbättra undervisning och utbildning 
c. Att verka för en hållbar utveckling 
2.3 Människorna i centrum 
a. Att öka integrationen i Europa 
b. Att skydda konsumentemas intressen 
c. Att förbättra samhällstjänsterna 
d. Att bevara den kulturella mångfalden 
2.4 Att möta den globala utmaningen 
a. Att fastställa globala regler 
b. Att samarbeta med våra grannar 
c. Att öka u-ländemas integration i det globala 
informationssamhället 
3 NÄSTA STEG 
Al 
1.TNLEDNING 
Under de senaste åren har informationssamhället kommit att hamna överst på 
Europeiska unionens politiska handlingsprogram. Denna utveckling innebär ett konkret 
erkännande av den viktiga roll som nya tillämpningar och tjänster kan spela bland 
insatserna för att skapa sysselsättning och global konkurrenskraft. Information och 
kommunikation är de sektorer i näringslivet som växer snabbast i hela världen med en 
årstakt på 7-8 %. Deras andel av världens samlade BNP väntas ha fördubblats år 2000 
och nått cirka 10%. Denna situation återspeglas också i Europa, där mycket stora 
möjligheter öppnar sig för företag inom områdena etermedia, programvaror, elektronik, 
förlagsverksamhet och telefoni. Europa har en stark ställning inom vissa marknads­
segment, men vi släpar fortfarande efter USA och Japan inom flera nyckelområden. Med 
tanke på framtiden för alla sektorer av näringslivet och för medborgarna i Europa är det 
absolut nödvändigt att Europa lyckas på dessa områden. 
En samlad unionsstrategi för informationssamhället infördes i juli 1994 i och med att 
Europeiska kommissionen lade fram en atgärdsplan med titeln "Europas väg mot 
informationssamhället" . Denna plan ger Europeiska unionen ramar för en integrerad 
behandling av ett antal nyckelområden för unionens politik, bl.a. telekommunikation, 
forskning :och utveckling, innovationer, konkurrens, små och medelstora företag, 
ekonomisk och social sammanhållning, AV-medier, internationella relationer och kultur. 
De mål som beskrevs i åtgärdsplanen är fortfarande giltiga, men det faktum att 
effekterna av informationssamhället snabbt sprids till flera olika områden och den 
globala utveckling på senare tid gör att det krävs en uppdatering, förstärkning och 
anpassning av de åtgärder som redan inletts och att informationssamhället införs 
som en ny dimension inom politikområden som inte togs upp i den ursprungliga 
åtgärdsplanen. Dessutom medför de mångskiftande aspekterna av 
informationssamhället ett behov av större samordning mellan gemenskapens politik 
inom olika områden och mellan dess olika instrument och anslagsmekanismer. 
Syftet med detta meddelande är att mot denna bakgrund beskriva informationssamhällets 
konsekvenser för Europeiska unionens politik inom olika områden och därigenom 
belysa prioriteringarna för framtiden. ' 
KOM (94) 347. 
2. POLITISKA PRIORITETER IFRAMTTDEN 
2.1. ATT FÖRBÄTTRA FÖRETAGSMILJÖN 
Informationssamhället medför en snabb och genomgripande förändring av 
företagsmiljön och ökar konkurrenstrycket på näringslivet i Europa. Europa får inte 
försitta tillfallet att öka sin konkurrenskraft och därigenom förbättra sysselsättnings­
situationen. Företagen i Europa har börjat anpassa sig till den nya situationen och har en 
god grund i fråga om arbetskraft, kapital och teknik. Att bemästra förändringarna är dock 
ett problem med flera aspekter som det inte finns några färdiga lösningar på och som 
därför innebär stora risker. För att börja genomföra de nödvändiga anpassningarna 
behöver företagen klara och förutsägbara ramar, så att de kan utnyttja de nya 
marknadsmöjligheterna i full utsträckning. 
a. Ett framgångsrikt 1998 
Att en ny ramlagstiftning, som bygger på fullständig liberalisering, införs för tele­
kommunikationssektorn den 1 januari 1998 kommer att vara av vital betydelse för att 
släppa fram de privata investeringar som krävs för att skapa den kommunikations-
infrastruktur som är nödvändig för att informationssamhället skall utvecklas vidare i 
Europa. Konkurrensen krävs för att förbättra kommunikationstjänstemas kvalitet, 
kraftigt sänka priserna och få en mångfald av nya tjänster att växa fram. 
I Florens betonade Europeiska rådet betydelsen av liberaliseringen och skapandet av en 
inre marknad för telekommunikationssektom samt uppmanade ministerrådet att fortsätta 
på vägen mot en liberalisering. 
Kommissionen och medlemsstaterna har redan gjort påtagliga framsteg i liberaliseringen 
av ett antal viktiga marknadssegment före 1998. Detta gäller t.ex. mobila 
kommunikationssystem och kommunikation via satellit, användning av kabeltevenät för 
telekommunikation samt en alternativ infrastruktur för de redan liberaliserade tjänsterna 
från och med den 1 januari 1996. 
Vissa medlemsstater har begärt undantag2 från den fastställda tidsplanen för införandet 
av fullständig konkurrens. Kommissionen granskar för närvarande dessa framställningar 
och besluten om undantagen kommer att fattas efter ett öppet samrådsförfarande3. Med 
hänsyn till betydelsen för hela ekonomin av en liberalisering av telekommunikations­
sektorn uppmanas dock de medlemsstater som har begärt undantag att begränsa den tid 
då dessa skall gälla eller, om undantagen inte är motiverade, att avstå från dem. 
Undantag har begärts av Grekland, Irland, Luxemburg och Portugal. 
Under samrådet kommer på sedvanligt sätt gemenskapsprincipen om konfidentialitet att 
respekteras. 
För att år 1998 skall bli framgångsrikt krävs inte bara att ramlagstiftningen antas i tid 
utan också, och det i allt större utsträckning, att den genomförs på ett effektivt sätt. Om 
lagstiftningen införlivas på ett ofullständigt sätt, med avvikelser mellan medlemsstaterna 
eller för sent och om den tillämpas ineffektivt på medlemsstatsnivå kan detta leda både 
till att konkurrensen snedvrids och till att den inre marknaden inte fungerar som den 
skall. De nationella lagstiftarna kommer att behöva resurser och en oberoende ställning 
för att helt kunna fullgöra sina uppgifter i detta avseende. De förändringar man måste ta 
itu med motsvarar på många sätt dem som man ställdes inför när den inre marknaden 
genomfördes. Ett annat betydelsefullt inslag är en bedömning enligt 
konloirrenslagstiftningen av de dominerande telekommunikationsoperatöremas agerande 
under tiden fram till år 1998. Detta gäller särskilt företagsallianser, avtal och 
prisstrategier. 
Telekommunikationssektorn är av definition gränsöverskridande. Utöver minimiåtgärder 
för en harmonisering krävs därför ytterligare samordning mellan tillsynsmyndigheterna. 
Särskilt inom områdena licens- och frekvenstilldelning, numrering och yttre relationer 
(t.ex. till Internationella teleunionen, ITU) framstår behovet av en fördjupad samordning 
redan allt tydligare. Europeiska unionen måste vara beredd att ta på sig sitt ansvar i detta 
avseende. Kommissionen undersöker också i vilken utsträckning det kan bli nödvändigt 
att skapa en tillsynsfunktion för telekommunikationer på unionsnivå. 
b. Att förverkliga den inre marknaden 
För att de nya produkterna och tjänsterna i informationssamhället skall utvecklas till sin 
fulla potential krävs en marknad av den inre marknadens dimensioner. Kommissionen 
måste därför fortsätta sitt arbete för att säkerställa och vidareutveckla en väl fungerande 
inre marknad. De återstående hindren skall avlägsnas under direkt tillämpning av 
principerna i fördraget, särskilt de om fri rörlighet för varor (art. 30), frihet att 
tillhandahålla tjänster (art. 59) och etableringsfrihet (art. 52). Kommissionen strävar efter 
att säkerställa att varje reaktion från lagstiftarnas sida på de nya tjänsterna i syfte att 
skydda mål av allmänt intresse sker inom ramen för den inre marknaden. 
Nya tillämpningar och tjänster utvecklas mycket snabbt, och det är omöjligt att förutspå 
vilka det kommer att finnas en marknad för. Förhastade lagstiftningsåtgärder bör 
undvikas, innan det är klart var och på vilket sätt ingripanden krävs. Det är dessutom 
viktigt att avlägsna befintliga hinder och förebygga nya sådana som får företagen att 
tveka inför nya initiativ och de investeringar dessa kräver. I detta syfte undersöker 
kommissionen potentiella hinder för vissa nya produkter och tjänster i 
informationssamhället, t.ex. elektronisk handel. 
T.ex. skydd av privatlivet, minderåriga och konsumenter, moral- och folkhälsofrågor, skydd av 
immateriell äganderätt, yrkesetik, spridning av kultur, bevarande av mångfald osv. 
Medlemsstaterna arbetar för närvarande med en uppdatering av de rättsliga ramarna för 
att bemöta ett verkligt tryck, som ibland förstärks av politiska skäl. Sådana åtgärder kan 
resultera î bristande överensstämmelse mellan de nationella rättsbestämmelserna, vilket 
kan hindra att varor och tjänster tillhandahålls över gränserna. För att motverka varje hot 
mot den inre marknaden, som kan förändra dess sätt att fungera, föreslår kommissionen 
ett direktiv om en mekanism för att skapa överskådlighet i fråga om regelverken och 
omfatta tjänsterna i informationssamhället. Syftet med detta är att säkerställa samband 
mellan och flexibilitet inom de nationella lagstiftningsåtgärderna och samtidigt så långt 
möjligt avlägsna risken för en alltför långtgående reglering på gemenskapsnivå. 
På vissa områden kan det bli nödvändigt att fastställa regler på gemenskapsnivå för att 
säkerställa att produkterna och tjänsterna i informationssamhället fullt ut kan utnyttja 
fördelarna med ett område utan inre gränser. Sådana rambestämmelser skulle också 
skydda och stimulera kreativitet och innovationer. I vissa avseenden har arbetet med 
sådana bestämmelser redan framskridit. Även behovet av att upprätta en konsoliderad 
ramlagstiftning för informationssamhället och telekommunikationssektorn undersöks för 
närvarande. 
I arbetet med en ramlagstiftning måste man även ta hänsyn till det ökande närmandet i 
tekniskt avseende mellan telekommunikationer, elektroniska informationstjänster och 
etermedia. Kommissionen analyserar för närvarande problemet med den bristande 
överensstämmelsen i de befintliga regelverken inom dessa områden. 
Förtroendet hos användarna måste säkerställas för att man skall kunna uppnå ett bredare 
utnyttjande av de nya tjänsterna för affärstransaktioner och sändning av officiella 
dokument. Detta ligger samtidigt i företagens intresse, eftersom ett ökat förtroende hos 
användarna medför en ökad efterfrågan. Det måste därför finnas möjligheter att 
säkerställa skydd av personliga uppgifter, konfidentialitet och en effektiv elektronisk 
identifiering. Kommissionen utarbetar för närvarande lämpliga förslag. 
De grönböcker som kommissionen antagit i detta sammanhang är "Copyright och angränsande 
rättigheter i informationssamhället" (KOM(95) 382, slutlig), "Rättsskyddet för krypterade tjänster 
på den inre marknaden" (KOM(96) 76, slutlig) och "Affärskommunikationen på den inre 
marknaden" (KOM(96) 192, slutlig). 
c. Att underlätta förändringar i näringslivet 
Informations- och kommunikationstekniken är av avgörande betydelse för den framtida 
konkurrenskraften inom all industri, handel och tjänsteverksamhet (t.ex. för 
utformningen och tillverkningen av produkter, för själva produkterna och för 
affärsprocesserna). Om Europa skall nå framgång beror därför på om företagen snabbt 
kan tillägna sig informations- och kommunikationsteknik. Därvid bör man särskilt satsa 
på metoderna med att sprida kunskap om goda exempel ("best practice") och att basera 
utvärderingen av den egna verksamheten på en jämförelse med framgångsrika företag 
("benchmarking"). Detta är särskilt viktigt för de små och medelstora företagen som 
sysselsätter över två tredjedelar av arbetskraften i Europa och därför har en central roll i 
skapandet av nya arbetstillfällen . 
De små och medelstora företagen är av avgörande betydelse för innovationskraften. 
Grönboken om innovationer har visat på det snedvridna förhållandet mellan Europas 
vetenskapliga och tekniska potential och de innovationer som kunnat registreras. Man 
måste satsa på att avlägsna hinder och göra de nödvändiga instrumenten (t.ex. 
riskkapital) tillgängliga. 
De små och medelstora företagen är också viktiga för utvecklingen av och mångfalden 
på den nya marknaden för multimedieprogram och -tjänster. Denna marknad kräver 
flexibilitet och kulturell närhet för att kunna tillhandahålla skräddarsydda 
informationstjänster och domineras av nybildade små och medelstora företag. 
Medlemsstaterna och EU bör skapa en miljö där de små och medelstora företagen kan 
blomstra. De bör särskilt lägga ned ett betydande arbete på att öka förståendet av de 
behov, prioriteter och hinder (tex. byråkratiska belastningar) som motverkar skapandet 
och driften av små och medelstora företag och dessas användning av informations- och 
kommunikationsteknik. 
För att marknaderna skall kunna utvecklas snabbt och harmoniskt är det av ökande 
betydelse att det finns "de facto "-standarder och allmänt tillgängliga specifikationer som 
upprättats av grupper på marknaden. Detta har betydande konsekvenser: dominerande 
marknadspositioner och monopol undviks och allmänna intressen och standarder 
skyddas i den offentliga upphandlingen. Även standardiseringen spelar en betydelsefull 
roll i detta avseende och tas upp i ett separat meddelande. 
Europeiska socialfonden (särskilt mål 4) och gemenskapsinitiativet Adapt kan utnyttjas för att 
underlätta dessa förändringar. 
2.2. ATT INVESTERA I FRAMTIDEN 
Informationssamhället bygger till övervägande del på kunskap. Genom att delta i 
informationssamhället kan man öka sin kreativitet, kommunicera snabbare, utveckla nya 
idéer och lära sig lära under hela livet. Människorna och kunnandet är Europas viktigaste 
kapital. Därför måste vi investera mer i att öka vår kunskapsbas och förbättra 
undervisning och utbildning. 
Att investera i framtiden är även att så långt möjligt bevara miljön för kommande 
generationer. Informationssamhället kan bidra till en hållbar utveckling. Användningen 
av informations- och kommunikationsteknik ger betydande möjligheter för en livsstil 
som mindre intensivt utnyttjar de knappa resurserna. 
a. Att öka vår kunskapsbas 
Budgetkraven sätter ökande press på anslagen till forskning och utveckling, både inom 
privat och offentlig sektor. Kortsiktigt kan det ge budgetlättnader, men till priset av 
minskad europeisk innovations- och konkurrensförmåga under nästa århundrade. 
Insatserna kan inte vara högre! 
Gemenskapens politik för forskning och utveckling har bidragit till att lägga grunden för 
det som i dag har uppnåtts inom informationssamhället i Europa. Detta är inte någon 
avgränsad uppgift. Tvärtom flyttar den tekniska utvecklingen ständigt fram gränserna på 
ett oanat sätt. Därför måste forskningen om informationssamhället ha en central plats i 
det femte ramprogrammet för forskning och utveckling. 
Kommissionen antog nyligen ett meddelande om de första riktlinjerna för det femte 
ramprogrammet. Där införs en klar koncentration av insatserna på tre nyckelområden, av 
vilka ett är informationssamhället. Syftet med forskningen inom detta område kommer 
att vara att utveckla teknik, infrastruktur, tjänster, tillämpningar och 
informationsinnehåll. Forskningen kommer att inriktas så att den bättre tillfredsställer de 
ökande behoven i näringsliv och samhälle. 
Med hänsyn till hastigheten i den tekniska utvecklingen är det av största vikt att anpassa 
tidsplanerna i programmen till de nya realiteterna. Det är också nödvändigt att inrikta 
forsknings- och utvecklingsinsatserna inom informations- och kommunikationsteknik på 
ämnen av allmänt intresse och att uppmärksamma användarnas specifika behov i 
informationssamhället och de tekniker som krävs för att tillfredsställa dessa. För detta 
krävs att man inleder och administrerar samordnade ämnesövergripande satsningar som 
är gemensamma för flera program och återspeglar att olika industrier och tekniker har 
förenats inom en sektor. 
Preliminära riktlinjer för det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, 
KOM(96) 332/7. 
Informationssamhället ger stöd åt visionen om en "global forskningsby". Europa 
behöver höghastighetsnät för forskningen som helt kan integreras med den 
internationella forskningsvärlden och ett förbättrat samarbete över gränserna mellan de 
nationella forskningsinstituten i medlemsstaterna och de gemensamma europeiska 
instituten. 
b. Att förbättra undervisning och utbildning 
Takten i förändringarna stegras ständigt och färdigheter måste hela tiden anpassas till 
ändrade behov på arbetsplatser och i hemmen. Ny informations- och 
kommunikationsteknik och nya inlärningsmetoder har redan integrerats med 
kommissionens program för undervisning och utbildning . Kommissionen har tagit 
särskilda initiativ , givit ut en vitbok med titeln "Lära och lära ut - På väg mot 
kunskapssamhället" och kommer - genom grönboken "Att leva och arbeta i 
informationssamhället: Människorna i centrum" - att stimulera till en bredare 
diskussion om utmaningen att råda bot på att arbetstagarnas färdigheter blir föråldrade 
genom en förebyggande metod för anpassning och förändring. 
Forum för informationssamhället anser att undervisningen och utbildningen snabbt 
måste ses över, så att de pedagogiska institutionerna bättre svarar mot behoven inom de 
framväxande grenarna av näringslivet. Man betonar också att informationssamhället, när 
det förs in i klassrummen, kommer att förändra arbetet i skolan. Detta kommer inte att 
bli lätt på grund av de ekonomiska konsekvenserna och den inneboende trögheten. I 
informationssamhället måste undervisningen avlägsna sig från ett system som är helt 
inriktat på lärarna och i högre grad sätta de lärande i centrum. Det måste bygga på 
inlärning mer än undervisning. 
Som ett bevis för undervisningens och utbildningens betydelse uppmanade Europeiska 
rådet i Florens kommissionen att snabbt utarbeta en atgärdsplan om "Inlärning i 
informationssamhället". Det kommer att innefatta sammankoppling på Europanivå av 
skolnätverk, främjande av det pedagogiska innehållet i multimedia och stimulanser för 
lärares och andra utbildares medvetande om och utbildning i att använda de nya redskap 
som informationssamhället för med sig. 
I detta sammanhang förväntas den privata sektorn ge ett betydande bidrag genom 
inrättandet av offentliga och privata partnerskap. 
10 Sokrates och Leonardo samt telematiktillämpningsprogrammet. 
Arbetsgruppen ("task force") för pedagogiska dataprogram och multimedia. 1996 har förklarats 
som Europaåret för livslångt lärande för att öka medvetandet hos allmänheten om vikten av att lära 
inte bara inom utbildningssystemet utan också hemma och på arbetsplatsen. ' ~ 
Forum för informationssamhället inrättades av kommissionen som ett rådgivande organ i frågor 
som rör informationssamhället. Det är en samlingspunkt för alla berörda sektorer och intresse­
grupper. Dess första rapport handlar om nätverk för människor och samhällen. 
c. Att verka för en hållbar utveckling 
Begreppet "hållbar utveckling" är ett uttryck för en ökande medvetenhet om att dagens 
generationer bör tillfredsställa sina behov utan att hota morgondagens generationers 
livskvalitet, utan att förbruka naturresurser och utan att orsaka miljöförstöring. 
Telematiktillämpningar kan till exempel bidra till att minska behovet av investeringar i 
ttansportinfrastruktur och reducera trafikstockningar och luftföroreningar i städerna. 
Detta kan åstadkommas såväl direkt, med hjälp av trafiWedningssystem, som indirekt, 
genom tillämpningar i arbetslivet som t.ex. telekonferenser och distansarbete som kräver 
mindre fysisk rörlighet. Man kan använda kontroller av luftföroreningsnivåer i 
kombination med trafikledningssystem för att omdirigera eller stoppa trafiken när 
halterna i luften överskrider vissa tröskelvärden. 
Informations- och kommunikationstekniken kan bli ett viktigt redskap för att nå en 
hållbar utveckling, även om de positiva effekterna för miljön inte infinner sig 
automatiskt. Mycket beror på ramarna för användningen av den nya tekniken. Som 
Forum för informationssamhället påpekar: Det finns risk för en "rekyl" där 
samhällsvinsterna - som redan tidigare skett - kan skapa ytterligare efterfrågan på 
materiell konsumtion, så att utvecklingen upphör att vara hållbar. 
För att påverka både medborgarnas och företagens beteende i riktning mot en sundare 
resursanvändning kommer det att krävas både ökad medvetenhet och lämpliga 
ekonomiska incitament (t.ex. skattestimulanser). 
2.3. MÄNNISKORNA I CENTRUM 
Informationssamhället ger möjligheter att höja livskvaliteten för de enskilda 
människorna och tillgodose allmänna intressen. Medborgarna i Europa kommer att 
kunna utnyttja ett bredare urval av nya tjänster som kommer att bidra till en förbättrad 
livskvalitet både hemma och på arbetsplatsen. Dessutom har den nya tekniken potential 
för att bidra till att komma till rätta med social utslagning och regionala skillnader. 
Informationssamhället kommer dock också att föra med sig förändringar som ställer 
samhället inför nya utmaningar, och man måste förvissa sig om att fördelarna med den 
nya tekniken fördelas jämnt mellan de olika delarna av unionen och mellan 
medborgarna. 
För att samhällsintressena skall tillgodoses måste konsumentskyddet anpassas till de nya 
förhållanden som uppstår genom den snabba introduktionen och spridningen av varor 
och tjänster som bygger på informations- och kommunikationsteknik. 
a. Att öka integrationen i Europa 
För att aktivt kunna delta i samhället krävs i ökande utsträckning tillgång till 
informationstjänster, medan den rent fysiska närhetens betydelse minskar. De avlägsna 
regionemas nackdelar i detta avseende kan därför minskas genom direktanslutning till 
tjänsterna. Det ger nya möjligheter att delta på marknaderna samt i undervisning och 
utbildning och också tillgång "on line" till kultur genom elektroniska bibliotek, museer 
och gallerier. Att alla regioner i Europa deltar i informationssamhället är dock ingenting 
som kommer att ske automatiskt, utan det krävs aktiva politiska åtgärder. 
En av nyckelfaktorerna för tillträdet till informationssamhället är tillgången på 
infrastruktur för telekommunikationer. Enligt flera analyser11 förefaller det dock - trots 
den utjämning som sker i många avseenden - som om betydande nivåskillnader mellan 
utvecklingen på infrastrukturområdet i de olika medlemsstaterna och regionerna består 
eller till och med har tillkommit nyligen. 
Liberaliseringen kommer att öka kvaliteten på tjänsterna och pressa priserna. Samtidigt 
kommer skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster 2 att garantera att 
alla till en överkomlig kostnad kommer att ha tillgång till bastjänster inom telefoni, som 
redan omfattar tillträde till on line-tjänster. Eftersom de privata investeringarna i 
infrastruktur är efterfrågestyrda kan man dock förvänta sig att nya, avancerade tjänster 
inte kommer att bli tillgängliga lika snabbt och på samma villkor i olika delar av 
gemenskapen. 
För att minska riskerna för detta krävs lokala, regionala och nationella initiativ, som inte 
bara syftar till att stimulera till investeringar i infrastruktur utan också till att öka 
efterfrågan på de nya informationstjänsterna. Därvid kan man ha nytta av det utbyte av 
erfarenheter och bästa praxis som redan utvecklats i avancerade regioner (t.ex. för 
strategiutveckling, distansarbete och användning av gemensamma "telestugor" i 
områden där tillgången till utrustning är mindre spridd). Det förekommer dock 
fortfarande mycket tröghet och omedvetenhet. Landsbygdsområdena och de mindre 
gynnade regionerna behöver utveckla särskilda initiativ för att främja partnerskap mellan 
privat och offentlig sektor eller mellan regioner, utarbeta regionala strategier och inleda 
pilotförsök med IT-tillämpningar. 
12 Se särskilt studien "Assessment of the social and economic cohesion aspects of the development of 
the information society in Europe", som utarbetades för kommissionens räkning på grundval av 
KOM(94)347 slutlig, punkt b i kapitel 3. 
Samhällsomfattande tjänster är ett dynamiskt begrepp som ständigt utvecklas. I sitt meddelande 
KOM (96)73 åtog sig kommissionen att före den 1 januari 1998 lämna en rapport om det område 
som täcks av samhällsomfattande tjänster, deras nivå, kvantitet och prismässiga tillgänglighet samt 
undersöka behovet av anpassningar. 
10 
Några lokala och regionala initiativ får dock redan stöd på unionsnivå genom de 
instrument som kan utnyttjas för ändamålet, framför allt ERUF men också socialfonden, 
de transeuropeiska näten och FoU. Kommissionen kommer att bygga vidare på 
erfarenheterna av de pågående initiativen och inom en nära framtid ägna ytterligare 
uppmärksamhet åt dessa frågor så att de olika aspektema av informationssamhället kan 
integreras i allt större utsträckning i strukturfondspolitiken. 
Det europeiska informationssamhället måste även återspegla de gemensamma värden 
som är grunden för den europeiska sociala modellen, demokrati och individens 
rättigheter, jämställdhet, välfärd och solidaritet. I en snabbt föränderlig värld är det 
viktigt att se till att informationssamhället stärker dessa värden och inte underminerar 
dem. Särskild vikt måste också läggas vid de särskilda behoven hos kvinnor, äldre, 
handikappade, lågutbildade arbetstagare och minoriteter. 
Mot denna bakgrund har kommissionen inlett ett antal åtgärder som alla syftar till att 
sätta kvinnor och män i centrum för Europeiska unionens strategi för 
informationssamhället. Ett forum för informationssamhället och en expertgrupp på hög 
nivå för informationssamhällets samhälleliga aspekter har inrättats. Fördjupandet av den 
politiska och sociala dialogen och dialogen i samhället kommer att behandlas i 
grönboken,: "Att leva och arbeta i informationssamhället: Människorna i centrum". När 
det föreskrivna samrådsförfarandet har slutförts kommer kommissionen att lämna 
förslag till åtgärder. 
b. Att skydda konsumenternas intressen 
Konsumentemas intressen måste skyddas genom att de systematiskt beaktas när 
Europeiska unionens politik utformas inom områden som har samband med 
informationssamhället. 
Som ett led i denna allmänna linje kommer kommissionen att inleda forskningsprojekt 
som syftar till att utveckla mer användarvänliga tillämpningar av informations- och 
kommunikationsteknik samt söka samarbete med konsumentorganisationer för att pröva 
ut tillämpningar på försöksstadiet. Kommissionen kommer även att verka för att 
företrädare för konsumenterna systematiskt medverkar såväl i standardiseringsprocessen 
som i samrådsförfarandet som är en grundläggande del i utarbetandet av all lagstiftning 
som är tillämplig på informationssamhället i dess olika aspekter. 
Särskild uppmärksamhet ägnas också åt förekomsten av oönskad eller stötande 
information som sprids via on line-tjänster och på Internet samt åt skyddet av 
minderåriga. Kommissionen undersöker för närvarande detta problem, bl.a. i samband 
med grönboken "Nya audivisuella tjänster". Det står också klart att lösningarna även 
måste sökas i ett internationellt sammanhang. 
11 
Man bör ytterligare öka konsumentemas medvetenhet om informationssamhället och om 
hur det påverkar deras vardag. Därigenom kan de ta ställning till fördelama med att 
telemarknaderna öppnas och också till de risker som kan uppstå genom utvecklingen på 
IT-området. I detta sammanhang bör man betona temat "nedräkning till år 1998". Det är 
också viktigt att hjälpa konsumenterna att pendla och göra medvetna val mellan de 
alternativ som erbjuds i medierna (dvs. skapa mediekompetens). Detta kommer att kräva 
starkt ökade insatser för konsumentutbildning, inte bara i ungdomsskolan utan också 
med inriktning på vuxna. 
c. Att förbättra samhällstjänsterna 
Den offentliga sektorn måste i ökande utsträckning använda den nya tekniken för att 
förbättra kvaliteten, öppenheten, överskådligheten och användarvänligheten i de tjänster 
samhället erbjuder. IT måste även användas för att öka effektiviteten i den offentliga 
administrationen, vilket alltmer blir ett avgörande krav med hänsyn till globaliseringen 
av ekonomin och budgetbegränsningarna. 
Kommissionen borde gå i första ledet i användningen av IT-redskap i sin verksamhet 
och därigenom fungera som ett exempel för offentliga förvaltningar runt om i Europa. 
Detta gäller de metoder och instrument offentliga tjänstemän använder i sitt dagliga 
arbete, kontakterna med kommissionens decentraliserade organ och relationerna med 
medlemsstaternas förvaltningar och allmänheten. Inom detta område har kommissionen 
börjat använda elektronisk anbudsgivning inom FoU-programmen Acts och Esprit. 
Dessutom måste man öka kompatibiliteten mellan medlemsstaternas offentliga nät för 
att skapa en obruten kommunikationskedja mellan alla nivåer av den offentliga 
förvaltningen inom hela Europeiska unionen. 
På alla nivåer av den offentliga administrationen - lokalt, regionalt, nationellt och på 
EU-nivå - måste man förbättra allmänhetens tillgång till offentlig information genom att 
utoyttja nya IT-tillämpningar ("informationskiosker" eller on line-system). 
d. Att bevara den kulturella mångfalden 
Det innehåll som förmedlas är av avgörande betydelse i informationssamhället, dels 
genom att programproduktion för IT-medier är en betydande och växande inkomstkälla 
för företagen, dels genom att medieinnehållet är bärare av idéer och värden som bidrar 
till att bevara och främja den kulturella och språkliga mångfalden i Europa. Därför är det 
en central uppgift att upprättahålla den kulturella mångfalden i Europa, samtidigt som 
den europeiska industrin inom denna sektor i ökad takt måste integreras i 
världsekonomin. 
12 
13 Det rika europeiska kulturarvet skulle kunna ge fördelar även ekonomiskt sett. För att 
det skall utnyttjas på bästa sätt krävs ett sammanhängande regelverk för nya varor och 
tjänster och för produktionen av informationsinnehåll. En viktig förutsättning för detta är 
i sin tur att innehållet skyddas av copyright och liknande rättigheter. 
Europeiska unionen inser AV-programindustrins ökande betydelse och har inlett ett. r 
antal initiativ13. i 
Mediesektom är föremål för djupgående förändringar. Å ena sidan utvidgar de stora • ' 
mediekonglomeraten sin verksamhet från förlagsverksamhet och traditionell radio och $• 
television till elektronisk publicering och digitala TV-tjänster. Det är uppenbart att de | 
stora investeringar i kapital som krävs för att delta på den nya mediemarknaden endast är % 
möjliga för aktörer av en viss storlek. Samtidigt är dock pluralism och kulturell ?; 
mångfald centrala värden för de europeiska demokratierna. 
Å andra sidan tillåter informationssamhället en högre grad av individualisering i 
produktionen av medieinnehållet och distributionen, och det kommer att bredda utbudet 
av informationstjänster. Internet är ett gott exempel på detta. Det utmärkande för 
framtidens interaktiva digitala tjänster kommer inte att vara begränsad tillgång till 
information utan tvärtom ett överflöd av information. Utvecklingen av nya tjänster och 
specialiserade kanaler kommer därför att påtagligt bidra till pluralism och kulturell 
mångfald. 
Massmediemas påverkan på den allmänna opinionen är stark. Därför har alla 
medlemsstater lagstiftat om mediekoncentration. Det har dock blivit nödvändigt med ett 
initiativ på unionsnivå för att samordna regelverken för att därigenom stärka den inre 
marknaden och undvika en ny uppsplittring av den till följd av oförenligheter i 
genomförandet av regelverken mellan olika medlemsstater. Kommissionen undersöker 
om det även kommer att krävas ytterligare åtgärder för att tillståndsgivningen skall 
kunna ske så att den gynnar den öppna tillgången till marknaden. 
Uttryck för detta är Media II- och Info 2000-programmen, förslaget om den språkliga mångfalden, 
utarbetandet av en grönbok om "Nya audivisuella tjänster" och översynen av direktivet om 
television utan gränser. 
13 
2.4. ATT MOTA DEN GLOBALA UTMANINGEN 
Det ökade konkurrenstryck som följer av framstegen på kommunikationsnätsområdet 
leder till en radikal omstrukturering av företagen driver fram en våg av stora 
världsomfattande allianser mellan företag. Den ekonomiska omstruktureringen förstärks 
ytterligare genom att tekniken i stor utsträckning blivit gemensam för företag inom olika 
delar av informationssektorn, som telekommunikation, datorer, elektronik och 
medieinnehåll. 
Globaliseringen ställer också krav på medlemsstaterna att utveckla sin sociala, 
ekonomiska och institutionella organisation i riktning mot ökad flexibilitet och 
effektivitet i en situation som redan är svår på grund av den höga arbetslösheten. 
Samtidigt öppnar globaliseringen nya marknadsmöjligheter som kan bidra till ökad 
ekonomisk tillväxt och sysselsättning, inte bara i industriländerna utan också i 
utvecklingsländer som tar initiativ för att kunna delta i det globala informations­
samhället. 
a. Att fastställa globala regler 
Den världsomspännande liberaliseringen på teleområdet kommer att skapa många 
möjligheter för gemenskapens informationsindustri. Det är viktigt att WTO-
förhandlingarna om liberaliseringen av bastjänsterna på teleområdet är slutförda senast 
den 15-februari 1997. Resultatet i stort måste ge upphov till faktisk tillgång på lika 
villkor till våra viktigaste konkurrenters marknader och innehålla tillräckliga åtaganden, 
bl.a. från de nyligen industrialiserade länderna. Avtalet måste också innehålla rättvisa 
och öppna åtgärder för de globala satellitkommunikationssystemen. Om deltagandet i 
förhandlingarna skall bli framgångsrikt måste effektiva samordningsmekanismer 
upprättas så att unionen talar med en röst. 
Diskussionerna om ett IT-avtal skulle också kunna bidra till att minska kostnaderna för 
IT-produkter för multimedia genom att handelshinder för dem undanröjs och att 
ömsesidigt erkännande främjas. I detta sammanhang kommer det också att krävas att 
kommissionen ser över och utvecklar sin politik i fråga om klassificering av innehållet i 
multimedia. 
Grundläggande världsomfattande regler måste upprättas för att skapa enhetliga 
förutsättningar över hela verksamhetsfältet, t.ex. säkerställande av samtrafiksmöjligheter 
och tydbarhet i tjänsterna, skydd av immateriell äganderätt, informationssäkerhet, skydd 
av privatliv och personliga uppgifter, främjande av världsomfattande standarder, 
undanröjande av handelshinder, säkerställande av ett fritt informationsflöde, undvikande 
av snedvridning av konkurrensen och tillvaratagande av den kulturella och språkliga 
dimensionen. 
14 
Många av dessa frågor behandlas redan i multilaterala samarbetsforum inom området, 
t.ex. G 7, världshandelsorganisationen WTO, Internationella teleunionen (ITU), OECD, 
världsorganisationen för den intellektuella äganderätten WIPO och världsbanken. 
Om de multilaterala förhandlingarna med deltagande av industriländerna och de 
framväxande ekonomierna inte skapar verklig öppenhet på utlandsmarknaderna måste 
dock bilaterala förhandlingar föras, särskilt i fråga om upphandlmgsreglema för 
telekornmunikationsutrustning och avtal om ömsesidigt erkännande. 
Europeiska unionens konkurrenspolitik måste även i fortsättningen föras med två 
kompletterande utgångspunkter: dels erkännandet av att allianser är nödvändiga för att 
företagen i Europa skall nå den storlek som krävs för närvaro och konkurrenskraft på 
världsmarknaden, dels målet att förhindra utestängande från marknader och minska 
dominerande marknadspositioner. 
b. Att samarbeta med våra grannar 
Europeiska unionen har även ett särskilt ansvar för integrationen av dess grannar i 
Central- och Östeuropa, OSS och medelhavsområdet. Dessa länder kan redan utnyttja 
gemenskapens instrument för utveckling och samarbete, särskilt inom Phare och Meda. 
En regional dialog om informationssamhället har också inletts genom att ett EU/Central-
och Östeuropaforum inrättades i juni 1995 och genom Europa/Medelhavskonferensen i 
maj 1996. 
När det gäller de länder som ansökt om EU-medlemskap krävs särskilda insatser för att 
knyta dem närmare till gemenskapens verksamheter i fråga om informationssamhället. 
Denna dialog kommer i fråga om de associerade länderna i Central- och Östeuropa att 
föras inom ramen för associationsavtalen och den strukturerade dialogen. Man måste 
även gradvis uppnå överensstämmelse mellan regelverken och större integration med de 
europeiska näten och FoU-programmen. En särskild atgärdsplan kommer att läggas fram 
vid nästa plenarsammanträde i EU/Central- och Östeuropaforum i Prag i september 
1996. 
Stöd på ett tidigt stadium till lagstiftningsreformer, regeltillämpning och utveckling av 
infrastrukturen och till FoU-satsningar måste också prioriteras i uppföljningen av 
Europa/Medelhavskonferensen. Att hjälpa Europeiska unionens grannar i 
Medelhavsområdet att möta informationssamhällets utmaningar och därigenom stödja 
deras integrering i världsekonomin är en uppgift av största betydelse. 
15 
c. Att öka u-Iändernas integration i det globala informationssamhället 
På global nivå innebär den konferens om informationssamhället och utvecklingen 
(ISAD) som Sydafrika stod värd för i maj 1996 ett betydelsefullt steg mot en bättre 
integrering av utvecklingsländerna i det globala informationssamhället. Ett meddelande 
om "Informationssamhället och utvecklingen", som bygger på resultaten av denna 
konferens kommer att läggas fram i slutet av 1996. De befintliga samarbets- och 
utvecklingsinstrumenten måste ses över och omorienteras så att utveckling av 
teleinfrastruktur och tillämpningar ges högre prioritet i utvecklingspolitiken. Detta är 
inte bara en förutsättning för att dessa länder skall kunna delta framgångsrikt i det 
internationella handelsutbytet utan skapar också nya möjligheter för deras inre 
utveckling. 
3. NÄSTA STEG 
Ministerrådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och 
regionkommittén uppmanas lämna sina synpunkter på de frågor som tas upp i detta 
meddelande. Mot bakgrund av detta samråd kommer kommissionen före utgången av 
året att lägga fram en anpassad och uppdaterad atgärdsplan samt nya förslag till ett antal 
åtgärder som redan berörs i meddelandet. 
16 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 395 slutlig 
DOKUMENT 
SV < 16 15 
Katalognummer : CB-CO-96-417-SV-C 
ISBN 92-78-07893-X 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg