EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 7.6.2011 
SEK(2011) 802 slutlig 
  
Rekommendation till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
om Belgiens natione lla reformprogram 2011 
  
och rådets yttrande 
 
om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014 
{SEK(2011) 710 slutlig} 
 
 
SV 2   SV Rekommendation till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
om Belgiens nationella reformprogram 2011 
  
och rådets yttrande 
 
om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2011–2014 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION 
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 
och 148.4, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr  1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av 
övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken
1, särskilt artikel 5.3, 
med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation2, 
med beaktande av Europeiska  rådets slutsatser, och 
med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande, 
efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén, och 
av följande skäl: (1) Den 26 mars 2010 antog Europeiska rådet Eu ropeiska kommissionens förslag om att 
lansera en ny strategi för sysselsättning och arbetstillfä llen, Europa 2020. Strategin 
bygger på en utökad samordning av den ekono miska politiken med inriktning på ett 
antal nyckelområden där åtgärder måste vidtas  för att stärka den hållbara tillväxten och 
konkurrenskraften inom EU. 
(2) Den 13 juli 2010 antog rådet en rekommenda tion om de allmänna riktlinjerna för 
medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik (2010–2014) och den 21 oktober 2010 ett beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik
3, vilka 
tillsammans utgör de ”integ rerade riktlinjerna”. Medlem sstaterna uppmanades att 
beakta de integrerade riktlinjerna i sin nationella ekonom iska politik och 
sysselsättningspolitik. 
                                                 
1 EUT L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 EUT C , , s. . 
3 Bibehålls för 2011 genom rådets beslut 2011/308/EU av den 19 maj 2011. 
 
SV 3   SV (3) Den 12 januari 2011 antog kommissionen de n första årliga tillväxtöversikten, 
varigenom en ny era av ekonomisk styrni ng i EU och den första europeiska 
planeringsterminen för förhandsintegr erad politisk samordning inleddes, med 
förankring i Europa 2020-strategin.  
(4) Den 25 mars 2011 godkände Europeiska rådet pr ioriteringarna för konsolidering av de 
offentliga finanserna och strukturreformer (i linje med rådets slutsatser av den 15 februari och den 7 mars 2011 och me d hänvisning till kommissionens årliga 
tillväxtöversikt). Det understr ök behovet av att prioritera ett återställande av sunda 
offentliga finanser och hållbar finanspolitik, en minskning av arbetslösheten genom arbetsmarknadsreformer och nya insatser  för att öka tillväxten. Medlemsstaterna 
uppmanades att omsätta dessa prioriteringar i konkreta åtgärder som ska ingå i deras 
stabilitets- eller konvergensprogr am och nationella reformprogram. 
(5) Den 25 mars 2011 inbjöd Europe iska rådet också de medlem sstater som deltar i euro 
plus-pakten att i tid lägga fram sina åtagande n så att de kan tas med i deras stabilitets- 
eller konvergensprogram och nationella reformprogram. 
(6) Den 15 april 2011 överlämnade Belgien sitt  uppdaterade konvergensprogram för 2011 
som täcker perioden 2011–2014, och sitt natio nella reformprogram för 2011. För att 
man ska kunna beakta inbördes samband mellan de båda programmen har de granskats 
samtidigt.  
(7) Belgien hade en stabil BNP-tillväxt med i genomsnitt 2,3 % per år under perioden 
1998–2008. Under 2009 drabbades landet av hela effekten av den globala ekonomiska 
recessionen och BNP sjönk med 2,8 %. Recessione ns effekter på sysselsättningen var 
relativt begränsad. En tillfäl lig nedgång i antalet arbe tade timmar och en nedgång i 
arbetsproduktiviteten per timme dämpade effekterna. Efter en minskning på 0,4 % 
under 2009 ökade sysselsättningen igen under 2010. Arbetslösheten ökade emellertid 
från 7 % före recessionen till 8,3 % 2010. T ack vare uppgången i världshandeln var 
återhämtningen under 2010 starkare än förväntat, och BNP växte med 2,2 %. På grund av de automatiska stabili satorernas inverkan och de diskretionära åtgärder som 
vidtogs i reaktion på krisen ökade det offentliga underskottet från 1,3 % 2008 till 
5,9 % av BNP 2009.  
(8) Baserat på en bedömning av det uppdatera de stabilitetsprogram met enligt rådets 
förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger 
till grund för programmets beräkning ar av de offentliga finanserna är rimligt. Även om 
det är baserat på något mindre gynnsamma  tillväxtantaganden för 2011 ligger det i 
stort sett i linje med kommi ssionens senaste vårprognos för 2011. Efter ett underskott 
på 4,1 % 2010, vilket var bättre än förväntat, är syftet med den finanspolitiska strategi 
som beskrivs i programmet att ytterlig are minska det till 3,6 % 2011 och under 
referensvärdet på 3 % senast 2012, som är  den tidsfrist som rådet fastställt för 
korrigering av alltför stora underskott. De n minskning av underskottet som planeras 
för 2011 förefaller möjlig med tanke på de ganska försiktiga ekonomiska beräkningarna. Den finanspolitiska insatsen  kommer emellertid sannolikt att hamna 
under den genomsnittliga insats på 0,75 % av BNP per år som rådet rekommenderar, särskilt under 2011 och 2012 då den bara s kulle uppgå till 0,4 respektive 0,3 % av 
BNP (i strukturella termer). Dessutom finns inga särskilda anpassn ingsåtgärder för att 
underskottsmålen ska kunna uppfyllas för 2 012 och därpå följande år. Slutligen 
 
SV 4   SV förväntas inte målet på medellång sikt – ett strukturellt översko tt på 0,5 % av BNP – 
uppnås inom programperioden 2011–2014. 
(9) Mot bakgrund av det bättre än förväntade  resultatet under 2010 skulle en större 
minskning av underskottet 2011 och snabbare fr amsteg än beräknat mot referensvärdet 
på 3 % av BNP vara lämpligt. Utan ytte rligare konsolideringsåtgärder kommer det 
dessutom inte att vara möjligt a tt få ett slut på det alltfö r stora underskottet senast 2012 
och att fortsätta att närma sig målet på medellång sikt. Eftersom skattetrycket, särskilt 
på arbetsinkomster, redan är mycket högt i Belgien, bör sådana konsolideringsåtgärder 
i huvudsak vara utgiftsbaserade. 
(10) Den ekonomiska och finansiella krisen bröt  den tidigare långsik tiga utvecklingen av 
en minskande offentlig skuld. Skuldkvot en, som hade sjunkit sedan 1993 (då den 
nådde en toppnotering på 134 % av BNP, vare fter den fortsatte att sjunka till 84 % av 
BNP under 2007), har ökat igen sedan 2008 och uppgick i slutet av 2010 till 96,8 % av BNP. Den höga nivån på den offentliga skul den är fortfarande en betydande utmaning, 
i synnerhet eftersom de långsiktiga effe kterna på de offentliga finanserna av 
befolkningens åldrande är större än genom snittet i EU, huvudsakligen till följd av en 
relativt stor ökning av pensionsutgifterna, vilket kommer att anstränga de offentliga 
finanserna ytterligare. Att säkerställa til lräckliga primära överskott på medellång sikt 
och genomföra ytterligare reformer av  socialförsäkringssystemet, särskilt 
pensionssystemet, för att stävja den beräkna de betydande ökningen av åldersrelaterade 
utgifter, bör förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.  
(11) Att se till att den finansiella sektorn är  stabil och väl fungerande och kan uppfylla 
realekonomins behov av finansiella förmed lingstjänster är en stor utmaning för 
Belgien. Under de senaste två åren har den fi nansiella sektorn i Belgien drabbats hårt 
av finanskrisen, vilket har lett till krym pta balansräkningar, omfattande statligt stöd 
och ändrad tillsyn av banksektorn. Banksekto rns finansiella ställning är fortfarande 
svag. I Belgien är dessutom banksektorn starkt koncentrerad oc h relativt stor i 
förhållande till ekonomins storlek.  
(12) Enligt 1996 års lag om främjande av sysselsättningen och förebyggande skydd av 
konkurrenskraften ska utvecklingen av lönerna i Belgien vara i linje med 
löneutvecklingen i de tre grannländerna (Frankrike, Tyskland, Nederländerna), och 
därigenom hålla arbetskostnaderna under kont roll. Denna lag har dock inte kunnat 
förhindra en snabbare ö kning av lönerna i Belgien under perioden 2005–2010 än i de 
tre grannländerna, medan produktivitetstillväx ten har varit lägre. Följaktligen har 
enhetsarbetskostnaderna ökat snabbare i Be lgien jämfört med de ss grannländer och 
genomsnittet i euroområdet. Detta är särs kilt problematiskt eftersom Belgien är 
specialiserat på varor med re lativt lågt teknikin nehåll och står inför hård konkurrens 
från lågkostnadsländer. Även om l önenormen bidrar till att anpassa 
löneförhandlingarna kan den förbättras  genom att hänsyn tas till skillnader i 
produktivitetstillväxt och genom att ett mer effektivt system skapas för att genomföra 
korrigeringar i efterhand om målen inte uppfylls.  
(13) Arbetsmarknaden kännetecknas av flera stel heter som skapar bety dande hinder för att 
börja arbeta: arbetslöshetsersättni ng under obegränsad tid, höga effektiva 
marginalskattesatser och hög skattekil (s ärskilt för lågavlönade arbetstagare), 
kombinationen av indragning av sociala förmåner och höga skatter när man börjar 
arbeta. Det finns dessutom flera incita ment för äldre arbetstagare att lämna 
 
SV 5   SV arbetsmarknaden före den lagstadgade pensionsåldern på 65 år. Ytterligare 
reformering av aktiva arbetsmarknadsåt gärder, och en utvidgning av dem till att 
omfatta personer över 50 år, skulle bidra till att öka den totala sysselsättningsgraden och förbättra incitamenten för att söka ar bete. Dessutom skulle ytterligare sänkningar 
som görs allt eftersom av arbetslöshetsersättningen och ersättningens varaktighet ge yngre arbetstagare större incitament a tt ge sig in på arbetsmarknaden. En 
uppstramning av kriterierna för förtid spensionering skulle uppmuntra äldre 
arbetstagare att stanna kvar  bland den arbetsföra befol kningen, och äldre arbetstagare 
som har varit utan arbete under en tid att återvända till arbetsmarknaden. Slutligen är 
sysselsättningsgraden fö r tredjelandsmedborgare (40,9 %) mycket lägre än 
genomsnittet i EU.  
(14) Det totala skattetrycket på arbete i Belgie n är ett av de högsta i EU; en minskning av 
detta skulle därför bi dra till att göra det mer attraktivt att arbeta. Med tanke på de stora 
konsolideringsinsatser som ligger framåt i tid en måste detta emellertid kompenseras 
med motsvarande ökningar av mindre snedvrid ande skatter (t.ex. på konsumtion eller 
genom en övergång mot miljöskatter). Belgien har mycket lägre implicita skattesatser på energi än angränsande länder. I kombin ation med den höga skattekilen på arbete 
har Belgien den lägsta andelen miljöskatter i förhållande till skatterna på arbete i hela 
EU. Detta har bidragit till en  situation med hög ar betslöshet tillsam mans med relativt 
hög energianvändning, vilket gör det svårar e att uppnå målen för sysselsättning och 
energieffektivitet. 
(15) Priserna på många varor och tjänster är i allmänhet högre än i andra medlemsstater, 
vilket tyder på ett lågt konkurrenstryc k – särskilt inom detaljhandeln och 
nätverksindustrin – och på dålig tillsyn. Inom detaljhande ln är inträdeshinder och 
operativa begränsningar stora. Konkurrensbe gränsande regler begränsar fortfarande 
öppettiderna, skyddar dominerande före tag mot nya konkurrenter och hindrar 
spridningen av nya affärsmodeller och ny teknik. Ett vanligt konkurrensproblem inom 
nätverksindustrin i Belgien är  de dominerande företagens starka ställning och de höga 
inträdeshindren jämfört med andra medlemss tater, vilket innebä r att de tidigare 
monopolinnehavarna inom denna sektor fortfa rande kan göra större  vinster genom att 
ta ut högre priser än vad som skulle vara möjligt på en konkurrensutsatt marknad.  
(16) De belgiska myndigheterna har gjort ett an tal åtaganden avseende  euro plus-pakten
4. 
Åtagandena avser paktens fyra områden. De är inriktade på åtgärder för att minska 
underskottet, hålla energipriserna under kontroll och uppmuntra konkurrens, 
kontrollera reallöneökningarna, införa best ämmelser för tillsyn av den finansiella 
sektorn och införa åtgärder för att höja den faktiska pens ionsåldern. Det finns dock 
inga uppgifter om de åtgärder som ska vidt as för att nå det mål som krävs på det 
finanspolitiska området, inte  heller om hur real löneökningar eller energipriser skulle 
kunna kontrolleras. Beträffande systemen för fö rtidspensionering står det inte klart om 
och när översynen av generationspakten ko mmer att göras, och vilken effekten av 
översynen skulle bli i form av konkreta åtgärder. Dessa åtaganden har bedömts och 
beaktats i rekommendationerna. 
                                                 
4 Närmare uppgifter om de åtaganden som gjorts inom euro plus-pakten finns i SEK(2011) 710. 
 
SV 6   SV (17) Kommissionen har granskat stabil itetsprogrammet och det nationella 
reformprogrammet, inklus ive euro plus-pakten5. Den har beaktat programmens 
relevans för en hållbar finanspolitik och so cioekonomisk politik i Belgien, och i vilken 
utsträckning som EU:s regler och riktlinje r har iakttagits, mot bakgrund av behovet att 
stärka den övergripande e konomiska styrningen i EU ge nom att framtida nationella 
beslut fattas med beaktande av synpunkter  på EU-nivå. Mot denna bakgrund anser 
kommissionen att en större minskning av underskottet 2011 bör vara möjlig, och att 
ytterligare konsolideringsåtgärder bör fa stställas för 2012 och därefter. I syfte att 
förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt krävs ytterligare reformer av pensionssystemet. Ytterligare åtgärder  bör också vidtas för att stärka 
konkurrenskraften, hjälpa människor in på arbetsmarknaden och omfördela 
skattetrycket från arbete till konsumtion och energi samt för att skapa fler möjligheter 
för investeringar och tillväxt inom tjä nstesektorn och nätverksindustrin.  
(18) Mot bakgrund av denna bedömning, och med beaktande av rådets rekommendation av 
den 2 december 2009 i enlighet med artikel 126.7  i fördraget om Europeiska unionens 
funktionssätt, har rådet granskat Belgiens  uppdaterade stabilitetsprogram för 2011, och 
dess yttrande
6 återspeglas i synnerhet i dess rekommendation under punkterna 1 och 2 
nedan. 
HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Belgien att vi dta följande åtgärder under perioden 
2011–2012:  
(1) Utnyttja den pågående ekonomiska återhämt ningen till att pås kynda korrigeringen av 
det alltför stora underskottet.  I detta syfte bör nödvändiga åtgärder vidtas – framför 
allt på utgiftssidan – senast  i 2012 års budget för strukture lla insatser på i genomsnitt 
minst 0,75 % av BNP. Detta bör leda till at t det offentliga underskottet hamnar klart 
under referensvärdet på 3 % av BNP senast  2012. Garantera att man närmar sig målet 
på medellång sikt med minst 0,5 % av BNP per år. 
(2) Vidta åtgärder för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. 
Fokus bör ligga på att införa  en strategi som syftar till att hålla tillbaka de 
åldersrelaterade utgifterna, bland annat genom att förebygga tidigt utträde från 
arbetsmarknaden i syfte att öka den fak tiska pensionsåldern, och att koppla den 
lagstadgade pensionsåldern till medellivslängden. 
(3) Ta itu med de strukturella svagheterna i nom den finansiella sektorn, i synnerhet 
genom att slutföra omstruktureringen av banker med behov av en lämpligt finansierad och hållbar affärsmodell. 
(4) Reformera, i samråd med arbetsmarknade ns parter och i enlighet med nationell 
praxis, systemet för löneförhandling oc h löneindexering, för att se till att 
löneökningarna bättre återspeglar utveckli ngen av arbetskraftens produktivitet och 
konkurrenskraft.  
(5) Öka deltagandet på arbetsmarknaden genom att sänka de höga skatterna och de höga 
sociala avgifterna för de lå gavlönade på ett budgetmässigt neutralt sätt och genom att 
införa ett system där arbetslöshetsers ättningen gradvis mi nskar med längden på 
                                                
 
5 SEK(2011) 710. 
6 Enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97. 
 
SV 7   SV arbetslöshetsperioden. Vidta åtgärder för att omfördela skattetrycket från arbete till 
konsumtion och för att göra skattesystemet mer miljövänligt. Förbättra den aktiva 
sysselsättningspolitikens effektivitet genom åtgärder som är inriktade på äldre arbetstagare och utsatta grupper.  
(6) Införa åtgärder för att öka konkurrensen i nom detaljhandelssektorn genom att sänka 
inträdeshinder och minska operativa begränsn ingar, och införa åtgärder för att stärka 
konkurrensen på el- och gasmarknadern a genom att ytterl igare förbättra 
effektiviteten inom de sektoriella till synsorganen och konkurre nsmyndigheterna.  
Utfärdad i  
 På rådets vägnar 
 Ordförande