Vårt globala svar på covid-19 kommer att integrera de strategiska mål som EU har ställt upp för miljön och klimatet, i enlighet med den europeiska gröna given och den digitala agendan, som förblir fullt giltiga. Det pågående arbetet med dessa mål kommer i själva verket att stärka insatserna för att ta itu med de kort- och långsiktiga utmaningarna i samband med pandemin. Den nuvarande krisen påminner oss om att ett fullständigt genomförande av Agenda 2030 för hållbar utveckling och Parisavtalet är av avgörande betydelse för att bättre rusta världen för framtida systemchocker.

Slutligen kommer EU:s insatser att vara faktabaserade och transparenta och motverka alla försök till desinformation i och utanför EU. De åtföljs av samordnade informationskampanjer för att informera om vårt engagemang och samarbete med våra partner i en tid av kris. EU fortsätter också sitt samarbete med globala onlineplattformar för att underlätta tillgången till tillförlitlig hälsoinformation, t.ex. från Världshälsoorganisationen (WHO).

I linje med den strategi som G20 enats om och som förespråkas av FN syftar EU:s svar till att ta itu med de humanitära, hälso- och sjukvårdsrelaterade, sociala och ekonomiska konsekvenserna av krisen. Det riktar in sig på både de akuta behoven på kort sikt och de långsiktiga strukturella effekterna på samhällen och ekonomier, och minskar på så sätt risken för destabilisering. Det ska stödja såväl statliga som icke-statliga insatser.

3.Team Europe för global beredskap: vi kommer att stödja styrgruppen för global beredskap, som har angett ett globalt mål på 7,5 miljarder euro i insamlade medel, genom att stå som värd för ett givararrangemang.

4.Team Europe för global samordning och multilateralism: vi kommer att utnyttja EU:s ställning som en global aktör och betydande givare till det internationella biståndssystemet för att främja ett samordnat globalt svar, särskilt inom ramen för G7, G20 och FN. Bidragen från EU och dess medlemsstater kommer att presenteras uppdelade på nationell, regional och global nivå, särskilt när det gäller de insatser som görs av G7 och G20 och de FN-ledda internationella insatserna, i syfte att främja samordning av och synliggöra det europeiska stödet till partnerländerna.

I denna anda välkomnar kommissionen de insatser som gjorts av partnerfinansinstituten för att tillhandahålla finansiering snabbare och mer effektivt, genom att öka användningen av ”ömsesidig syndikering” i samband med medfinansiering av insatser i samband med coronaviruset och höja det ömsesidiga förtroendet för varandras bedömningar.

II.1. Team Europe-prioriteringar:

II.1.1. Brådskande nödåtgärder på kort sikt för att hantera hälso- och sjukvårdskrisen och de resulterande humanitära behoven

Pandemin kommer att intensifiera de humanitära behoven. Dess effekter kommer att bli som mest kännbara för personer som redan är drabbade av humanitära kriser och konflikter, såsom migranter, flyktingar, internflyktingar, samt kvinnor, barn, äldre, personer med funktionsnedsättning och andra minoriteter.

För att maximera effekten av vårt svar på krisen är det fundamentalt att samordna insatser och informationsflöden med andra givare och aktörer, särskilt EU-medlemsstaterna, WHO och andra FN-organ, den internationella rödakors- och rödahalvmånerörelsen och andra icke-statliga organisationer.

Viktiga utmaningar:

·Att åtgärda den kroniska globala bristen på personlig skyddsutrustning, i synnerhet skyddsmasker och handskar, som utgör ett hot för särskilt hälso- och sjukvårdspersonal och räddningstjänst på fältet, samt brister i hanteringen av biomedicinskt avfall.

·Att säkerställa ett fortsatt tillhandahållande av tjänster till konfliktdrabbade och tvångsfördrivna befolkningsgrupper, flyktingar och migranter, särskilt sådana som bor i läger och lägerliknande miljöer, tätbefolkade områden eller på platser som är utom räckhåll, och anpassa tjänsterna till de behov som pandemin ger upphov till.

·Att fortsätta att tillgodose de mest utsatta gruppernas grundläggande behov, inbegripet väsentliga livsmedel, näringsbistånd till grupper med osäker livsmedelsförsörjning och undernärda samt grundläggande hälso- och sjukvård samt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter på detta område.

Hur bidrar EU till att ta itu med dessa utmaningar?

·Genom att omedelbart stödja globala insatser, i form av att bidra till WHO:s strategiska beredskaps- och åtgärdsplan, den plan för ett globalt humanitärt svar som lanserades av FN den 25 mars 2020 (ett mål på sammanlagt 1,86 miljarder euro) och den vädjan som den internationella rödakors- och rödahalvmånerörelsen lanserade den 26 mars (ett mål på sammanlagt 750 miljoner euro).

·Genom att ge ett omedelbart riktat stöd för att hantera de humanitära konsekvenserna av pandemin i drabbade länder, särskilt inom sektorerna hälso- och sjukvård, vatten, sanitet och hygien (WASH) och logistik.

·Genom att öka den globala tillgången till personlig skyddsutrustning och medicintekniska produkter, i form av stöd till ökad produktion och innovativa lösningar i Europa för att tillgodose akuta behov i Europa och i partnerländerna.

·Genom att organisera tillhandahållandet av brådskande personlig skyddsutrustning till partnerländer samt bistånd in natura till drabbade länder genom unionens civilskyddsmekanism (t.ex. bistånd in natura till Kina under utbrottet och därefter till olika länder på västra Balkan).

·Genom att tillhandahålla garantier och likviditetsstöd till lokala banker via internationella finansinstitut och europeiska institutioner för utvecklingsfinansiering, med stöd från Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU).

·Genom att stödja globala insatser för att garantera tillräcklig försörjning med väsentliga varor, livsmedel och vatten och bekämpa alla exportbegränsningar eller andra snedvridande åtgärder inom jordbruks- och livsmedelssektorn.

·Genom att stödja partnerländer när det gäller lämplig identifiering, insamling, separering, lagring, transport, behandling och bortskaffande av sjukvårdsavfall, med inriktning på nya covid-19-relaterade avfallsflöden.

·Genom att stärka det stöd som Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) ger till beredskap och kapacitetsuppbyggnad. ECDC delar redan med sig av vägledningar och bedömningar i samband med coronaviruset till regeringarna i länderna på västra Balkan och i grannskapsländerna. Samma sak bör ske i fråga om andra verktyg som nu utvecklas inom EU som en del av dess exitstrategi.