Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om den europeiska strategin för standardisering och det globala informationssamhället"

(97/C 89/05)

Den 2 augusti 1996 beslutade kommissionen, i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget, att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande.

Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som ansvarat för kommitténs förberedande arbete i detta ärende, antog sitt yttrande den 8 januari 1997. Föredragande var Michael Mobbs.

Ekonomiska och sociala kommittén antog följande yttrande vid sin 342:a plenarsession den 29-30 januari 1997 (sammanträdet den 29 januari 1997), med 82 röster för, 1 röst emot och 1 nedlagd röst.

1. Inledning

1.1. En stor del av den globala och europeiska informations- och kommunikationstekniska (IKT) industrin karakteriseras i allt större utsträckning av kortare produktcykler. Nya teknologier införs och ersätts med allt kortare tidsintervall. De europeiska standarderna hotas nu, eftersom man anser att de utvecklas för långsamt för att följa rådande praxis. Inom andra områden, exempelvis utveckling av grundläggande infrastruktur för telekommunikationer, måste emellertid standarderna präglas av långsiktig stabilitet och fortsätta att utgöra en garanti för att användarna med tillförsikt skall kunna göra de stora investeringar som krävs.

1.2. I meddelandet klargörs att standardisering är en frivillig process som återspeglar dynamiken på marknaden. Mot denna bakgrund och vid tolkning av detta yttrande skall följande definitioner användas:

- specifikation (teknisk specifikation): En uppsättning krav som gäller produkters, processers eller tjänsters egenskaper.

- formell standard: Specifikationer baserade på samförstånd och godkända av erkända standardiseringsorgan. Dessa specifikationer behöver inte uppfyllas.

- de facto-standard: En specifikation som erkänns på marknaden, i typfallet genom att produkterna från en dominerande tillverkare röner allmänt erkännande.

- allmänt tillgängliga specifikationer (PAS): En de facto-standard som kan användas utan inskränkning av immateriell äganderätt.

- föreskrift (teknisk föreskrift): Ett dokument som innehåller tvingande lagstiftning.

1.3. Standarder är inte bara en teknisk fråga. De är avgörande för den teknik som skall användas vid införandet av informationssamhället och påverkar alla inblandade. Det är uppenbart att marknaden för IKT domineras av specifikationer från USA. De flesta är emellertid öppna till sin natur och det finns ingen begränsning för europeiska företag att använda dem.

1.4. De som fastställer standarderna får en konkurrensfördel eftersom de snabbare kan få ut sina produkter på marknaden. Om europeiska företag skall komma i världsklass, måste de bli marknadsledande och själva fastställa standarderna eller åtminstone samarbeta med dem som gör det. Ett gott exempel är de standarder för mobil telefoni på GSM-nät som lett till en europeisk dominans i många delar av världen. Detta exempel illustrerar den maktfaktor som öppna och allmänt accepterade standarder på europeisk nivå utgör.

1.5. Syftet med meddelandet är att utreda hur bästa tänkbara förhållanden kan skapas för att utarbeta de standarder som krävs för införande av informationssamhället, utifrån IKT-marknadens och IKT-standardiseringens specifika förhållanden, samt att visa på vilket sätt gemenskapen har för avsikt att främja dessa aspekter, som man har ett särskilt ansvar för.

1.6. I översynen av standardiseringens roll inom IKT anges i meddelandet de viktigaste frågorna som måste ställas i detta sammanhang:

- Kommer nödvändiga och tillräckliga standarder att finnas tillgängliga?

- Kommer dessa standarder att leda till splittring eller enhetlighet på marknaderna?

- Kommer de att användas för att befästa eller skapa dominerande marknadspositioner eller de facto-monopol inom IKT?

- Kommer de att göra det möjligt för användarna att dra full nytta av den avreglering av telekommunikationerna som kommer att genomföras under 1998?

- Vilka förändringar krävs avseende den formella standardiseringens omfattning och förfaranden?

- Hur skall man genom standardisering göra det möjligt för europeiska medborgare och företag att dra full nytta av de möjligheter som erbjuds genom det globala informationssamhället?

2. Allmänna kommentarer

2.1. Kommittén är införstådd med att det rör sig om ett komplicerat tekniskt ämne, men hoppas ändå att framtida meddelanden presenteras på ett enklare och klarare språk.

2.2. Kommittén välkomnar kommissionens meddelande, som ger en väl övervägd bild av konkurrensmiljön, den globala integrationen av IKT-standardisering och dessutom av den särskilda roll som gemenskapen spelar när det gäller att skydda allmänhetens intressen och i synnerhet konsumenternas intressen. Det är på sin plats att man erkänner den centrala roll som de facto-standarder i verkligheten spelar på marknaderna.

2.3. Mot denna bakgrund välkomnar kommittén de nio slutsatser som kommissionen lägger fram. Vi ser framför allt fram emot att gemenskapen stöder lämpliga FoTU- och demonstrationsprojekt för utveckling och införande av användarvänliga tekniska specifikationer och standarder på europeisk och internationell nivå.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Standardiseringens roll på IKT-marknaden

Kommissionen framhåller med rätta hur viktigt det är för användarna att IKT-produkter och IKT-tjänster i allmänhet, och telekommunikationsnät i synnerhet, kan fungera tillsammans.

3.2. Standarder i en konkurrenspräglad miljö

3.2.1. I punkt 5 framhåller kommissionen med rätta att aktörerna på de europeiska marknaderna på ett effektivt sätt måste delta i de internationella forum där strategier för IKT-standardisering definieras på världsnivå, samt att det är viktigt med åtgärder för att ge en högre grad av insyn och sammanhang i denna verksamhet.

3.2.2. När det gäller formell standardisering erkänner kommittén vikten av de kollektiva ansträngningar som görs av europeiska nationella standardiseringsorgan i det målinriktade arbetet inom Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) och Internationella elektrotekniska organisationen (IEC) samt av medlemsstaternas faktiska samarbete i Internationella teleunionen (ITU).

3.2.3. På europeisk nivå bör arbetet inom Europeiska standardiseringskommittén (CEN), Europeiska elektriska standardiseringskommittén (Cenelec) och Europeiska institutet för standardisering på telekommunikationsområdet (ETSI) stärka snarare än utgöra en parallell till de globala standardiseringssträvandena och bidra till att internationella standarder införs på ett enhetligt sätt i hela Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).

3.2.4. I punkt 6 i meddelandet riktas uppmärksamheten på det skydd som gemenskapens konkurrenslagstiftning ger när det gäller tillämpningen av de facto-standarder och PAS. Där förklaras också att principerna om insyn och icke-diskriminering måste accepteras om PAS skall antas som eller behandlas som motsvarigheter till formella standarder. I punkt 8 klargörs att den särskilda legitimitet som formella standarder har, och som gör att nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning kan ta sin utgångspunkt i dem, härrör från det faktum att man försöker uppnå samförstånd kring dem och att detta samförstånd skapas genom allmän rådfrågning och omröstning som organiseras på nationell nivå.

3.2.5. I punkt 8 berörs också den roll som europeiska standardiseringsorgan spelar när det gäller att upprätthålla ett sammanhållet europeiskt standardiseringssystem. Denna roll har två begränsningar. För det första: som kommissionen redan erkänt säkras ett sammanhållet standardiseringssystem främst genom samarbetet på ISO/IEC/ITU-nivå. För det andra: de europeiska standardiseringsorganen kan inte hindra att det på marknaden uppkommer specifikationer som ligger utanför det formella standardiseringssystemet.

3.2.6. Kommittén välkomnar de aktuella initiativen från europeiska standardiseringsorgan att tillsammans med kommissionen undersöka olika sätt på vilka deras deltagande skulle kunna bidra till ett sammanhållet system genom en avtalad form av erkännande av PAS såsom europeiska specifikationer som kompletterar formella standarder eller med nödvändighet föregår ett antagande av sådana standarder.

3.2.7. I punkt 11 konstateras att frivillig standardisering borde främja konkurrensen snarare än att föreskriva att en viss teknologi skall tillämpas och en annan uteslutas. Regler för formell standardisering kan göra det nödvändigt att inga motstridiga lösningar erbjuds när det gäller standarder för en viss produkt eller teknologi, men marknaden är till sin natur oförmögen att förhindra att det uppkommer andra lösningar i form av de facto-standarder - en under vissa omständigheter olycklig situation.

3.2.8. I punkt 13 noterar kommissionen betydelsen av att få in företrädare för användare i CEN:s, Cenelec:s och ETSI:s styrelser för standardisering på IKT-området. Kommittén anser att kommissionens initiativ är av avgörande betydelse för att vid behov främja konsumenters, arbetstagares och små och medelstora företags intressegruppers medvetenhet om och engagemang i verksamheten inom de konsortier som utvecklar specifikationer utanför det system som utarbetar formella standarder.

3.3. Europeisk standardiseringspolicy vid uppbyggnaden av det globala informationssamhället

3.3.1. Kommittén inser betydelsen av direktiv 83/189/EEG när det gäller att säkerställa att medlemsstaterna anmäler och granskar föreslagna åtgärder. Vi konstaterar också att det krävs en gemenskapsstrategi för att främja standardiseringen genom riktade FoTU-, demonstrations- och försöksprojekt för att genomföra informationssamhället och välkomnar de åtgärder som anges i punkterna 17 till 20 i meddelandet och som syftar till att tillfredsställa användarsidans krav.

3.3.2. I punkterna 18 och 22 anges helt riktigt dekodrar som ett exempel där effektiv standardisering bör ges offentligt stöd för att säkerställa att användarnas krav på en enda dekoder ("set top box") accepteras av konkurrerande tillhandahållare av elektroniskt distribuerade tjänster.

3.3.3. Kommittén instämmer med huvudinnehållet i punkt 20, nämligen att man måste meddela industrins ledning - med tanke på konkurrenskraften - samt användare i allmänhet och konsument- och arbetstagarintressen i synnerhet om den roll och betydelse som tekniska och andra specifikationer inom IKT har.

3.3.4. Små och medelstora företags medverkan i FoTU- och demonstrationsprojekt kopplade till standardisering och därmed sammanhängande provnings- och certifieringsförfaranden är av avgörande betydelse för dessa företag när det gäller att kunna exploatera de konkurrensfördelar som det globala informationssamhället ger.

3.4. De allmänt tillgängliga specifikationernas ställning inom gemenskapsrätten

3.4.1. Kommittén delar kommissionens slutsatser att det när det gäller nya metoden-direktiven skulle vara relevant att erkänna PAS endast i samband med direktivet om terminalutrustning för telekommunikation rörande offentlig upphandling. Det skulle vara i överensstämmelse med förslaget att ändra detta direktiv (som omnämns i slutet av punkt 30 i meddelandet) i enlighet härmed när nästa översyn genomförs av en större uppsättning upphandlingsdirektiv rörande offentliga inköp, offentliga arbeten, offentliga tjänster och nyttigheter, så att gemenskapen beaktar den roll som PAS spelar. [Kommittén har nu blivit ombedd att yttra sig om kommissionens "Grönbok om den offentliga upphandlingen i EU - Vägen framåt" () (KOM(96) 583 slutlig)].

3.4.2. När det gäller punkt 32 instämmer kommittén i att medlemsstaterna bör ha tillgång till en Europaomspännande mekanism för att identifiera specifikationer för gemensam tillämpning i offentlig upphandling, i de fall då formell standardisering inte tillhandahåller lämpliga lösningar. Kommittén noterar att den permanenta kommitté som anges i direktiv 83/189/EEG skulle kunna fungera som en sådan mekanism.

3.4.3. De utvidgningar som föreslagits när det gäller särskilda aspekter rörande lagstadgad kontroll av tjänster inom informationssamhället i direktiv 83/189/EEG är just nu föremål för ett särskild yttrande från kommittén.

Bryssel den 29 januari 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() Ej officiell titel.