SV Europeiska unionens officiella tidning C 185/24

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Delningsekonomin och onlineplattformar: kommuners och regioners gemensamma synsätt

(2017/C 185/04)

Föredragande: Benedetta BRIGHENTI (IT-PES), vice borgmästare, Castelnuovo Rangone, provinsen Modena Referensdokument: Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Onlineplattformar och den digitala inre marknaden: Möjligheter och utmaningar för Europa COM(2016) 288 final Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Europeisk agenda för delningsekonomin COM(2016) 356 final

I. ALLMÄNNA KOMMENTARER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

1. Europeiska regionkommittén konstaterar att kommissionen i det meddelande som offentliggjordes den 2 juni 2016 med titeln ”Europeisk agenda för delningsekonomin” (på engelska ”A European agenda for the collaborative economy”) bekräftar att den föredrar att på engelska använda begreppet ”collaborative economy” snarare än det mer omfattande ”sharing economy” för delningsekonomin.

2. Den hänvisning som görs i detta meddelande till delningsekonomins icke vinstdrivande karaktär, dvs. meningen ”Transaktionerna i delningsekonomin innebär vanligen inte att varan eller tjänsten byter ägare och de kan utföras antingen med eller utan vinstsyfte”, är inte tillräcklig, eftersom de förändringar och innovationer som delningsekonomin främjar inte är begränsade till effekterna av samspelet mellan utbud och efterfrågan på tjänster.

3. Vi välkomnar att kommissionen med detta meddelande visar att den står öppen för delningsekonomin. Det behövs en gemensam rättslig ram för att vägleda och guida medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna.

4. Mot bakgrund av att fenomenet uppenbarligen har effekter på så många områden betonar vi återigen vikten av en strategi på flera nivåer samt nära och kontinuerlig samverkan och samarbete mellan olika institutionella nivåer.

5. Vi beklagar att kommissionens arbetsprogram för 2017 inte innehåller något förslag om en uppföljning av den europeiska agendan för delningsekonomin. Den relevanta EU-lagstiftningen tycks inte vara konsoliderad, och ramen för avtalsförhållandena mellan plattformarna och deras medarbetare framstår som osäker.

6. Med tanke på att denna nya ekonomi i många avseenden bygger på ökad egenmakt för medborgare och konsumenter, anser vi att det behövs en reglering som bygger på flernivåstyre, deltagande, proportionalitet och undvikande av onödig byråkrati.

II. REKOMMENDATIONER

7. ReK begär att kommissionen ska genomföra en grundlig territoriell konsekvensbedömning av alla framtida initiativ på detta område. Nödvändigheten av territoriella konsekvensbedömningar lyftes fram på ReK:s expertseminarium om konsekvensbedömningar för städer (1). Vi framhåller fenomenets starka lokala och regionala dimension, eftersom många initiativ inom delningsekonomin har en betydande inverkan särskilt på städer, och ofta genomförs, regleras och ibland beskattas på lokal och/eller regional nivå.

8. Kommittén instämmer i kommissionens uppfattning att man bör undvika en fragmentering av bestämmelserna och anser att detta mål bör eftersträvas i syfte att säkerställa att de lokala och regionala ekonomierna kan dra nytta av delningsekonomins fördelar. Vi uppmanar därför kommissionen att beakta den lokala och regionala dimensionen av ”tvingande hänsyn till allmänintresset” enligt definitionen i artikel 4.8 i tjänstedirektivet.

9. ReK betonar behovet av att ta itu med ett övergripande fenomen såsom delningsekonomin inom ramen för EU:s strategi för städer, framför allt i förhållande till övergången till digital teknik, som är en prioriterad fråga i Amsterdampakten.

10. Vi anser att det är nödvändigt att anta en holistisk strategi som kan samla den ekonomiska, sociala och ekologiska rikedom som befintliga system för förvaltning/delning/handel med varor och tjänster tillhandahåller och som drivs av ny teknik.

11. Vi betonar att snabba åtgärder som i första hand ska motverka fragmentering trots deras komplexitet ändå skulle vara mycket lättare att genomföra än en harmonisering i efterhand av 28 nationella ramar och otaliga bestämmelser på lokal och regional nivå.

12. ReK konstaterar att orimliga lagstiftningsåtgärder kan hämma innovationen. Avsaknad av lagstiftningsåtgärder kan å andra sidan skapa osäkerhet, vilket kan hämma investeringar och sektorns utveckling.

13. Vi anser att denna fråga är viktig även med hänsyn till behovet av att minska den digitala klyftan. Om dessa ekonomier hanteras ojämlikt finns det risk för att klyftan mellan landsbygds- och stadsområden ökar.

14. Vi noterar den stora majoriteten amerikanska företag i delningsekonomin och betonar att införandet av tydliga regler på EU-nivå som respekterar subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna skulle ge europeiska nystartade företag möjlighet att växa och bli mer konkurrenskraftiga på den globala marknaden. Kommittén anser dessutom att man bör ta hänsyn till kostnaden för uteblivna EU-åtgärder när det gäller delningsekonomin och samverkanskonsumtion (2).

Definition

15. ReK anser att styrkan i detta nya tillvägagångssätt, som bygger på delning/samarbete/deltagande/förbindelser, inte bara ligger i ny teknik utan också i förtroende och ansvar, som utöver ett ekonomiskt värde också har ett socialt och erfarenhetsmässigt värde.

16. Kommittén påpekar att näringslivsorganisationer inom delnings-/samarbetsekonomin med en långsiktig vision bör spela en aktiv roll vid utformningen av den framtida politiken på området.

17. Vi anser att man bör prioritera fastställandet av parametrar och värden som man vill stödja och försvara i syfte att undvika att det nya paradigmet får en form som vi inte understöder och för att det ska bli socialt hållbart. Detta är nödvändigt t.ex. inom hotell- och restaurangbranschen, där det finns risk för illojal konkurrens mellan tjänster i delningsekonomin och traditionell verksamhet. Det kan även få en inverkan på bostadsmarknaden, genom ökande priser eller genom att byggnadernas användningsändamål ändras. Den fråga som ska behandlas lokalt är i vilken utsträckning delningsplattformar kompletterar det befintliga bostadsbeståndet och traditionella hotell.

18. För att garantera skyddet av rättigheter anser vi att det är mycket viktigt att så långt som möjligt, och med full respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, anta liknande begrepp och definitioner för att garantera enhetlighet och säkerhet på europeisk nivå. Vi anser att EU bör utarbeta en tydligare definition av begreppen tjänsteleverantör, arbetsgivare och arbetstagare, samt finna en lösning på hur man ska hantera förhållandet konsumenter emellan och näringsidkare emellan inom ramen för onlineplattformarna, för att därefter fastställa vilka rättigheter och vilken lagstiftning som bör tillämpas.

19. Som redan nämnts i det tidigare yttrandet anser ReK ”emellertid att regleringen av befintliga marknader bör granskas regelbundet i syfte att kontrollera att den möjliggör kontinuerliga innovationsprocesser. Delningsekonomin skulle kunna tas upp inom ramen för debatten om den cirkulära ekonomin och den digitala inre marknaden (3).”

20. Vi beklagar dock att det saknas en hänvisning till avsikten att involvera de lokala och regionala myndigheterna i framtida analyser och att det lämnas alltför stort utrymme för godtycke till medlemsstaterna, vilket kan medföra risk för fragmentering, något som bör undvikas.

21. Vi anser att kommissionens meddelande innehåller aspekter och kriterier för bedömningar men inte ger något fullständigt svar och därför oundvikligen kommer att medföra olika tolkningar och en ytterligare fragmentering av den inre marknaden. Vi uppmanar därför kommissionen att föreslå en tydlig rättslig ram som säkerställer att rättvisa konkurrensvillkor upprätthålls. Kommittén beklagar i detta sammanhang att kommissionens strategi förefaller vara att låta den europeiska lagstiftaren endast bekräfta ett visst antal domstolsavgöranden (4), bland annat när det gäller frågan om vad undantaget för ”transportområdet” från tillämpningsområdet för artikel 2 i direktiv 2006/123/EG om tjänster exakt omfattar.

22. Vi välkomnar kommissionens strategi, som delvis med hjälp av uppgifter som presenteras i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar betonar den ekonomiska potentialen för delningsekonomin. Samtidigt uppmanar vi till att inte bara analysera och erkänna den rent ekonomiska vinsten, utan också den vinst och de besparingar som samarbetsaktiviteter genererar i miljömässigt och socialt hänseende. ReK föreslår därför att man fastställer det bästa sättet att undersöka och övervaka den ”rikedom” som delning skapar så att den kan bli en aktiv del av den cirkulära ekonomin och erkännas som sådan.

23. ReK konstaterar att inrättandet av enda kontaktpunkter för företagare inom delnings-/samarbetsekonomin för att sammanföra alla stödtjänster för företag skulle kunna bidra till ytterligare spridning av verksamheter inom delnings-/samarbetsekonomin.

Krav för tillträde till marknaden

24. ReK undrar om tjänstedirektivets definition av ”tjänsteleverantör” fortfarande är lämplig, eftersom den nuvarande formuleringen omfattar all ekonomisk verksamhet, inbegripet många ytterst sällsynta och icke yrkesmässiga aktiviteter som tillhandahålls mellan privatpersoner.

25. Vi anser att det skulle vara särskilt nyttigt att fastställa kvalitativa och kvantitativa tröskelvärden för marknadstillträde för att kunna fastställa vem som omfattas av kraven för marknadstillträde, men också för att undvika att aktiviteter som ger sken av att omfattas av delningsekonomin kan kringgå lagar och förordningar.

Skydd av användare

26. ReK anser att kommissionen bör förtydliga de riktlinjer som rör definitionen av ”näringsidkare”. Avsaknad av vinstsyfte bör utesluta en leverantör från att kvalificeras som näringsidkare, och det bör finnas tröskelvärden på EU-nivå som fastställs utifrån tjänstens frekvens.

27. Recensioner och betygsättning kan spela en viktig roll, tillsammans med rättsliga krav, för att garantera konsumenternas förtroende och konsumentskyddet, och plattformarna bör göra mer för att bekämpa förekomsten av falska recensioner.

Sysselsättningsrelaterade och sociala aspekter

28. ReK konstaterar dock att många former av arbete i delningsekonomin tycks ligga mitt emellan anställning och egenföretagande, vilket väcker viktiga frågor angående arbetsvillkor, hälsa och säkerhet, sjukförsäkring, betald sjukledighet, arbetslöshetsförmåner och ålderspension. Detta kan leda till att det skapas en ny kategori av arbetstagare med otrygg anställning.

29. Vissa affärsmodeller inom delningsekonomin orsakar kraftiga negativa effekter på det sociala och sysselsättningsmässiga området, särskilt genom att missbruka begreppet ”egenföretagande”, och förlitar sig på sociala skillnader mellan arbetstagare beroende på den nationella lagstiftning som är tillämplig i det land där tjänsten tillhandahålls. Vi uppmanar kommissionen att fastställa en mer konkret ram för att säkerställa samordningen mellan medlemsstaterna.

30. Vi uppmanar medlemsstaterna, de lokala och regionala myndigheterna samt kommissionen att främja innovativa lösningar på de samhälleliga och sysselsättningsrelaterade utmaningarna i anslutning till delningsekonomin, såsom kooperativ och ömsesidiga bolag som ger status som arbetstagare till personer som annars mot sin vilja skulle tvingas välja status som egenföretagare och därmed ger dem tillgång till ett brett spektrum av socialt skydd.

Skatter

31. ReK betonar dock att all verksamhet som utövas genom en onlineplattform som fungerar som mellanhand är fullständigt spårbar och att med rätt politiska åtgärder kan delningsekonomin bli ett verktyg för bättre efterlevnad av skatteregler och mindre administrativa bördor.

32. Delningsplattformarna bör kräva att alla leverantörer följer gällande skatteregler, och de bör samarbeta med nationella, regionala och lokala myndigheter för att upprätta mekanismer för informationsöverföring, så att man kan se till att dessa skyldigheter efterlevs med full respekt för tillämplig dataskyddslagstiftning. Exempel på sådana system finns redan och bör utökas.

33. Vi framhåller särskilt fallet turistskatter, som utgör ett stort problem för många lokala och regionala myndigheter, eftersom denna skatt på många platser där den används inte tillämpas på vistelser som bokats via delningsplattformar. Denna överträdelse av lagstiftningen kan inte tolereras, eftersom den leder till illojal konkurrens i förhållande till traditionella logianläggningar och dessutom leder till att lokala och regionala myndigheter går miste om skatteinkomster. Vi välkomnar samtidigt att man nått överenskommelser mellan vissa städer och plattformar om en systematisk tillämpning av sådana skatter.

Plattformar

34. ReK betonar att plattformarnas sociala ansvar i de olika konstellationer där de ingår måste klargöras tydligare, framför allt vad gäller hälsa och säkerhet i arbetet samt utbildning. Vi betonar att arbetstagares rätt till information och samråd inom företaget samt förhandlingsrätten och rätten till kollektiva åtgärder, som återfinns i artiklarna 27 och 28 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, måste säkerställas oberoende av affärsmodell.

35. ReK anser att onlineplattformarnas roll är ytterst viktig, eftersom de fungerar som ett hävstångsverktyg för den berörda ekonomiska modellen, och uppmanar dessa att ta ansvar för att säkerställa att användarnas, gemenskapens och lokalområdets rättigheter respekteras så att modellen inte automatiskt blir en broms eller ett hinder.

36. Kommittén välkomnar kommissionens påpekande om att initiativet om ”fritt uppgiftsflöde” kommer att underlätta utbyte och uppgiftsportabilitet mellan olika onlineplattformar. Detta är avgörande för att kunna garantera rättvis konkurrens och skyddet av användarna på den inre marknaden.

37. Vi uppmanar kommissionen att undersöka behovet och genomförbarheten av att införa en rättslig skyldighet för plattformarna att lämna en enkel, sammanfattande och användarvänlig beskrivning av sina allmänna villkor utöver de vanliga användardokumenten, eftersom villkorens längd och komplexitet avskräcker de flesta användare från att läsa dem, vilket skapar ett mycket asymmetriskt förhållande.

38. Vi välkomnar kommissionens åtagande att samarbeta med onlineplattformarna för att införa en uppförandekod för att bekämpa hatpropaganda på nätet.

39. Vi uppmanar kommissionen att så snart som möjligt anta en helhetsyn i fråga om fenomenet för att inte hämma utvecklingen av och utsikterna för delningsekonomin i den nära framtiden.

40. Kommittén stöder möjligheten att på medellång sikt inrätta en särskild europeisk stadga för delningsplattformar som skulle kunna föregås av en märkning som påbörjas av plattformarna själva, eller, om detta inte är möjligt, av de offentliga myndigheterna. En sådan märkning bör göra det möjligt för plattformarna att klargöra sina befogenheter och i synnerhet att fastställa minimistandarder för de regler och principer som är tillämpliga på plattformarnas arbetstagare (löner, regler för klassificering och borttagande, tvistlösning etc.).

41. Vi betonar behovet av att hitta den rätta balansen i lagstiftningen: De politiska beslutsfattarna får inte hämma innovationen och reglera delningsekonomin ända till den kvävs, men måste samtidigt ingripa i detalj för att undvika fragmentering och för att hantera de socioekonomiska utmaningarna.

42. För att göra projektet känt uppmanas kommissionen att rapportera och informera om och involvera alla nivåer i det ”pilotprojekt” som den antog på förslag av Europaparlamentet och som omfattar studier, övervakning och utbildningsprogram om delningsekonomin.

43. Man bör undersöka och överväga att fastställa tröskelvärden på EU-nivå under vilka en ekonomisk verksamhet betraktas som en icke-professionell verksamhet mellan privatpersoner och således inte är underställd några krav avseende marknadstillträde.

44. Vi anser att dessa tröskelvärden bör vara relativa och bygga på tidsåtgång (t.ex. antal övernattningar per logianläggning och antal arbetsdagar/arbetstimmar för andra sektorer) snarare än absoluta värden uttryckta i pengar, så att man kan garantera lika villkor för alla. Dessa värden bör också vara låga för att förebygga missbruk och för att säkerställa den ifrågavarande verksamhetens tillfälliga och icke-professionella karaktär.

45. ReK anser att delningsplattformarna inom inkvarteringsbranschen bör kräva att leverantörerna efterlever reglerna om turistskatt och att det ska vara obligatoriskt att uppbära sådana skatter på alla bokningar som görs via plattformen i berörda städer och regioner, för att sedan betala skatten till de behöriga myndigheterna. Vi betonar att det redan finns flera exempel på sådant samarbete mellan myndigheter och plattformar.

46. Vi stöder inrättandet av ett ”städernas forum för delningsekonomin” för utbyte av erfarenheter och god praxis, där förutom kommittén även europeiska organisationer och nätverk som är aktiva inom den lokala och regionala dimensionen av delningsekonomin skulle delta och samarbeta med de tematiska partnerskapen inom EU-agendan för städer. Vi betonar att ett sådant forum skulle vara en viktig resurs och en viktig partner inom ramen för de territoriella konsekvensanalyser som behövs på detta område.

47. Vi uppmanar med kraft alla politiska nivåer att arbeta med utgångspunkt i den nuvarande situationen utan att glömma att den verkliga politiska utmaningen är att utforma morgondagens delningsekonomi.

Bryssel den 7 december 2016. Markku MARKKULA Europeiska regionkommitténs ordförande

(1) UIA, Urban Impact Assessment, The Sharing Economy, ECON-utskottet, 30.6.2016.

(2) Europaparlamentets utredningstjänst, januari 2016: ”The Cost of Non-Europe in the Sharing Economy”,

http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/558777/EPRS_STU%282016%29558777_EN.pdf

(3) Yttrande om ’Delningsekonomins lokala och regionala dimension’, COR-2015-02698-00-00-AC-TRA, december 2015.

(4) Se särskilt målet C-434/15. Begäran om förhandsavgörande framställd av Juzgado Mercantil no 3 de Barcelona (Spanien) den 7 augusti 2015 (EUT C 363, 3.11.2015, s. 21) – Asociación Profesional Elite Taxi mot Uber Systems Spain, S.L.