[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 21.9.2005

KOM (2005) 443 slutlig

2005/0188(CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om det särskilda programmet Kapacitet för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING (EG-FÖRDRAGET)

BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

Förslagen till fem särskilda program läggs fram till följd av kommissionens förslag till sjunde ramprogrammet (2007–2013) som antogs den 6 april 2005[1]. En uppläggning med fyra huvudsakliga särskilda program har föreslagits – ”Samarbete”, ”Idéer”, ”Människor” och ”Kapacitet”, vart och ett motsvarande en central målsättning inom den europeiska forskningspolitiken. Gemensamma forskningscentrets direkta åtgärder omfattas av ytterligare ett särskilt program. Kommissionen kommer att lägga fram förslag till ”Regler för deltagande och spridning” för sjunde ramprogrammet.

Sammanhang och mål på det politiska planet motsvarar dem som anges i meddelandet ”Att skapa ett europeiskt område för forskningsverksamhet med kunskap som ger tillväxt”[2]. För att dessa mål skall kunna uppnås och de särskilda programmen genomföras till fullo krävs en fördubbling av budgeten, såsom föreslagits av kommissionen.

Det är framför allt genom forskning, teknik, utbildning och innovation som arbetstillfällen kan skapas på lång sikt och på ett hållbart sätt. Detta är också nyckeln till ekonomisk tillväxt, konkurrenskraft, hälsa, livskvalitet och en god miljö. Syftet med ramprogrammet för forskning, tillsammans med gemenskapens program på områdena utbildning och innovation, är att driva på utvecklingen mot kunskapsekonomin och kunskapssamhället. Syftet med de särskilda programmen inom sjunde ramprogrammet är att, tillsammans med nödvändiga nationella och privata insatser, bidra till att komma tillrätta med de största bristerna i fråga om den europeiska forskningens nivå, kvalitet och genomslagskraft. Europeiska forskningsåtgärder medför ett betydande mervärde i form av spridning och överföring av kunskap, och åtgärder kommer att vidtas för att öka användningen av resultaten inom industrin, bland beslutsfattare och i samhället.

Europa måste investera mer i forskning, och nya ansträngningar krävs för att EU skall kunna närma sig målet att investera 3 % av unionens BNP i forskning före 2010. Sjunde ramprogrammet kommer att bidra till detta, både genom direkt finansiering men också genom att indirekt bana väg för ytterligare offentliga och privata investeringar i forskning.

Europa behöver fler forskare för att forskningsinsatserna skall kunna ökas och förbättras. Tillsammans med andra åtgärder, som t.ex. den europeiska stadgan för forskare och nationella politiska åtgärder, är sjunde ramprogrammet utformat för att uppmuntra fler människor att slå in på och fortsätta forskarbanan, och åter igen locka ledande forskningstalanger till Europa.

Finansiellt stöd på europeisk nivå innebär möjligheter att stärka kompetensen och öka effektiviteten inom forskningen, något som inte kan åstadkommas på nationell nivå. De särskilda programmen inom sjunde ramprogrammet innebär en ytterligare konsolidering av det europeiska området för forskningsverksamhet. Kritisk massa uppnås och strukturer på nya forskningsområden skapas med nya metoder, och den fria rörligheten för idéer, kunskap och forskare får nytt stöd.

Åtgärder på europeisk nivå har potential att stärka kompetensen inom forskningen. Under genomförandet av de särskilda programmen kommer denna potential att utnyttjas fullt ut, i synnerhet genom tävlingar på EU-nivå som backas upp med stränga och oberoende förslagsutvärderingar. Detta innebär kartläggning av och stöd till befintlig kompetens, oavsett var denna finns inom EU, liksom upprättande av kapacitet för framtida forskningskompetens.

De särskilda programmens genomslagskraft kommer att förbättras genom samverkan med andra gemenskapsstrategier och gemenskapsprogram, framför allt strukturfonderna, utbildningsprogrammen och programmet för konkurrenskraft och innovation.

SAMRÅD PÅ FÖRHAND

Vid utarbetandet av förslagen till särskilda program har hänsyn tagits till synpunkterna från EU:s institutioner, i synnerhet Europaparlamentet och Europeiska rådet, liksom från andra berörda parter, däribland även forskare och forskningsanvändare. Hänsyn har även tagits till de pågående diskussionerna och bidragen när det gäller förslaget till beslut om sjunde ramprogrammet, de omfattande samråden och bidragen i samband med förberedandet av det förslaget samt ytterligare arbete med att fastställa framtida forskningsprioriteringar, som t.ex. det som utförs inom europeiska teknikplattformar.

Förslaget till särskilt program bygger på den ingående konsekvensbedömning som gjordes för förslaget till sjunde ramprogrammet[3] och som visade på ett starkt och specifikt mervärde för varje föreslaget särskilt program. Dessutom tar förslagen hänsyn till resultaten av femårsutvärderingen av ramprogrammet[4]

RÄTTSLIGA ASPEKTER

Förslaget till särskilda program grundas på avdelning XVIII i fördraget, artiklarna 163–173, och i synnerhet artikel 166.3 om genomförandet av ramprogrammet genom särskilda program.

GENOMFÖRANDE AV BUDGETEN

De finansieringsöversikter som bifogas respektive förslag till beslut innehåller uppgifter om budgetkonsekvenser, personalresurser och administrativa resurser.

Kommissionen avser att inrätta ett genomförandeorgan för utförandet av vissa uppgifter som krävs för genomförandet av de särskilda programmen Samarbete, Människor och Kapacitet. Detta tillvägagångssätt kommer också att tillämpas för genomförandet av programmet Idéer (se avsnitt 7.2).

ETT KONSEKVENT OCH FLEXIBELT GENOMFÖRANDE

Anpassning till nya behov och möjligheter

Genomförandet av de särskilda programmen måste vara så flexibelt att det kan fortsätta att ligga i täten för den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och reagera på nya vetenskapliga, industriella, politiska eller samhällsrelaterade behov. I detta avseende är de åtgärder som gör det möjligt för forskarna själva att identifiera ämnen särskilt viktiga. För övriga åtgärder kommer detta framför allt att åstadkommas genom arbetsprogrammen som kommer att uppdateras varje år. Detta kommer att göras med hjälp av kommittéerna med medlemsstaternas företrädare. Det är tänkt att kommittéerna skall vara tydligt inriktade på arbetsprogrammen. Översyner kan göras snabbare i samband med nya prioriteringar som kräver skyndsamma reaktioner, framför allt till följd av oförutsedda behov av strategier.

Den fleråriga programmeringen kommer att bygga på en lång rad olika bidrag för att se till att den finansierade verksamheten fortsätter att vara direkt relevant för industrins och EU-politikens nya forskningsbehov. Extern rådgivning kommer att användas, även för varje tema inom det särskilda programmet Samarbete, med effektiv tvärvetenskaplig täckning och med synpunkter från både den akademiska världen och industrivärlden.

När det gäller programmet Idéer kommer en helt ny metod att tillämpas där utarbetandet av det årliga arbetsprogrammet kommer att anförtros ett oberoende vetenskapligt råd som ett led i inrättandet av ett självständigt europeiskt forskningsråd (se avsnitt 7.2 nedan).

Ytterligare externa bidrag, i synnerhet för programmet Samarbete, kommer att underlättas från framför allt europeiska teknikplattformar som upprättats på olika områden och som bör spela en stark och dynamisk roll för att se till att relevansen för industrin upprätthålls. Forskningsprioriteringarna i de strategiska forskningsagendor som fastställts av plattformarna är väl återspeglade i förslagen till särskilda program och kommer att vara ett viktigt bidrag vid den fleråriga programmeringen.

Andra forum och grupper kan ge kommissionen lämpliga råd om nya prioriteringar på särskilda områden, t.ex. Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI) och plattformar som upprättats i syfte att reflektera över strategiska forskningsagendor av relevans på områdena social-och miljöpolitik.

En viktig ny möjlighet som kommer att bli tillgänglig genom ramprogrammet är en innovativ finansieringsmekanism, Finansieringsinstrumentet för riskdelning, som syftar till att främja privata investeringar i FoTU genom förbättrad tillgång till lån från Europeiska investeringsbanken (EIB) för storskaliga europeiska insatser där en kombination av flera finansieringskällor krävs, inbegripet EIB-lån. Dessa storskaliga europeiska insatser utgörs av ”Gemensamma teknikinitiativ” och stora samarbetsprojekt som finansieras direkt genom ramprogrammet inom programmet Samarbete, samt nya projekt för forskningsinfrastruktur inom programmet Kapacitet. I enlighet med kriterierna för stödberättigande kan även andra stora europeiska samarbetsprojekt övervägas, som t.ex. de inom Eureka. Det planerade bidraget från de särskilda programmen till EIB kommer att avsevärt förbättra tillgången till lånefinansiering vilket får en stark hävstångseffekt på de privata investeringarna i FoTU.

Övergripande frågor

Kommissionen kommer att se till att sjunde ramprogrammet genomförs på ett sammanhängande sätt och att Europeiska forskningsrådets garanterade självständighet och oberoende i programmet Idéer beaktas fullt ut.

Översynen av arbetsprogrammen för de andra särskilda programmen kommer att samordnas så att övergripande frågor kan beaktas helt och hållet. Kommittéerna med medlemsstaternas företrädare har också ett viktigt ansvar när det gäller att bistå kommissionen för ett verkligt samstämmigt och samordnat genomförande av programmen, både i sin helhet och inom varje enskilt program. Detta kräver en god samordning inom medlemsstaterna och mellan företrädarna i olika kommittéer.

I de fall åtgärderna som skall finansieras är av stor relevans för olika delar i de särskilda programmen Samarbete, Människor och Kapacitet kommer gemensamma ansökningsomgångar att användas, och man kommer då att bygga på erfarenheterna från sjätte ramprogrammet. Detta kommer att vara av särskild stor betydelse för forskningsämnen som spänner över temana i programmet Samarbete, och sådana ansökningsomgångar kommer att anges tydligt i arbetsprogrammet.

Följande ämnen som spänner över de särskilda programmen Samarbete, Människor och Kapacitet är av särskild betydelse, och särskilda arrangemang för ett samordnat tillvägagångssätt har planerats:

- Internationellt samarbete: dessa särskilda program är öppna för internationellt samarbete och innehåller åtgärder särskilt avsedda för detta. Ett strategiskt synsätt kommer att anläggas på hela ramprogrammet för att främja europeisk forskningskompetens och konkurrenskraft samt för att ta itu med särskilda globala eller regionala frågor av ömsesidigt intresse och med ömsesidig nytta. Ett sammanhängande synsätt i de särskilda programmen i linje med denna strategi kommer att säkerställas, och programmet Kapacitet kommer att ha en viktig roll i det avseendet.

- Forskningsinfrastruktur: stödet till forskningsinfrastruktur kommer främst att genomföras genom programmet Kapacitet, och genom det programmet kommer samordningen med relevant forskningsverksamhet i de andra programmen, framför allt programmet Samarbete, att säkerställas.

- Övergripande strategisk forskning: åtgärder för effektiv samordning inom kommissionen kommer att vidtas, i synnerhet för att se till att verksamheten fortsätter att uppfylla behoven av utveckling inom EU-strategierna. I detta syfte kan man i samband med den fleråriga programmeringen ta hjälp av användargrupper på olika avdelningar inom kommissionen som är förknippade med de berörda strategierna. I det sammanhanget kommer en intern struktur att upprättas för samordningen av havsforskning och havsteknik inom alla relevanta temaområden.

- Små och medelstora företags deltagande: deltagandet av små och medelstora företag kommer att optimeras i de särskilda programmen. Utöver de förstärkta särskilda åtgärderna för små och medelstora företag i programmet Kapacitet ingår dessutom den forskning som är av intresse för små och medelstora företag i hela programmet Samarbete. Ämnen av särskilt intresse för dessa företag kommer dessutom att anges i arbetsprogrammen och ansökningsomgångarna. Vidare så har verksamheten inom programmet Människor en särskild betoning på små och medelstora företags deltagande, och sådana företag kommer också att kunna delta i programmet Idéer. De planerade förenklingsåtgärderna och den ökade flexibiliteten i samband med valet av lämplig typ av finansiering kommer att gynna framför allt små och medelstora företags deltagande.

- Spridning och överföring av kunskap: behovet av att främja spridningen av forskningsresultat framgår tydligt i de särskilda programmen och betoningen ligger framför allt på kunskapsöverföring mellan länder och discipliner samt från den akademiska världen till industrin, inbegripet genom forskares rörlighet. Att engagera potentiella användare som kan hjälpa till att fastslå prioriteringar (i synnerhet genom de europeiska teknikplattformarna) är viktigt i detta avseende. De kompletterande åtgärderna inom programmet för konkurrenskraft och innovation kommer också att stärka användningen av forskningsresultat genom att undanröja hinder för innovation och stärka innovationsförmågan.

- Vetenskapen i samhället: denna verksamhet inom programmet Kapacitet kommer också att bidra till att samhälleliga aspekter beaktas tillräckligt i alla särskilda program, och att samverkan mellan forskare och allmänheten fördjupas.

METODER FÖR FÖRENKLING OCH FÖRVALTNING

Genomförandet av sjunde ramprogrammet kommer att förenklas avsevärt till följd av idéerna i kommissionens arbetsdokument av den 6 april 2005 och den omfattande dialogen mellan medlemsstater och berörda parter på grundval av detta dokument. Många av de föreslagna åtgärderna kommer att presenteras i reglerna för deltagande och spridning. De syftar framför allt till att kraftigt minska byråkratin och förenkla finansieringsmetoderna och rapporteringskraven.

Inom de särskilda programmen omfattar de föreslagna förbättringarna bl.a. följande:

- Bättre effektivitet och konsekvens i genomförandet genom att de administrativa uppgifterna läggs ut på ett genomförandeorgan.

- Rationaliserade finansieringsmetoder där de instrument som krävs för att uppnå programmets mål används för genomförandet av varje särskilt program.

- Tydligare presentation av kriterierna för utvärdering, som skall ingå i arbetsprogrammen och följa de principer som anges i varje särskilt program.

- Tydligt presenterade arbetsprogram så att potentiella deltagare är väl informerade om de möjligheter som finns och som motsvarar deras särskilda behov och intressen. Arbetsprogram och ansökningsomgångar kommer t.ex. där så är lämpligt att betona de ämnen som är av särskilt intresse för små och medelstora företag eller där samarbete med tredjeländer är fördelaktigt.

- Förenklingar ur andra aspekter som t.ex. förenkling av förfarandet för godkännande av projekt, de nya finansierings-och stödsystemen, och större användning av databaser och informationsverktyg för att bättre kunna tillhandahålla information.

DE SÄRSKILDA PROGRAMMENS INNEHÅLL

Samarbete

Det särskilda programmet Samarbete är utformat så att EU skall kunna ta ledningen på viktiga vetenskapliga och tekniska områden genom att ge stöd till samarbete mellan universitet, industrin, forskningscentrum och myndigheter inom EU och i resten av världen. Tidigare ramprogram visar den genomslagskraft sådana åtgärder har när det gäller att omstrukturera forskningen i Europa och samla och indirekt skapa resurser. Genom sjunde ramprogrammet kommer denna genomslagskraft att breddas. De nio föreslagna temana motsvarar huvudområdena för utvecklingen av kunskap och teknik där forskningen måste stärkas för att Europas sociala, ekonomiska, folkhälso-och miljömässiga samt industriella utmaningar skall kunna hanteras.

Programmet bygger i stor utsträckning vidare på tidigare ramprogram och grundas på det bekräftade mervärdet av denna typ av europeiskt stöd. Detta särskilda program innehåller dessutom betydande nyheter som särskilt måste beaktas vid genomförandet:

- Det uppfyller behovet av ambitiösa alleuropeiska offentlig-privata partnerskap för att påskynda utvecklingen av viktig teknik, vilket sker med genomförandet av Gemensamma teknikinitiativ.[5] En första uppsättning initiativ med tydliga mål och resultatkrav har fastslagits på områdena innovativa läkemedel, nanoelektronik, inbyggda datasystem, väte och bränsleceller, flygteknik och trafikledning samt global övervakning för miljö och säkerhet. Initiativen kommer att omfattas av särskilda förslag (t.ex. i enlighet med artikel 171 i fördraget). Ytterligare gemensamma teknikinitiativ kan komma att föreslås under genomförandet av sjunde ramprogrammet, t.ex. på områdena kraftproduktion nästan utan utsläpp och förnybar energi.

- Det innehåller en förbättrad metod för samordningen av nationella forskningsprogram. Det framgångsrika programmet ERA-NET kommer att fortsätta och skall genomföras inom temana. Befintliga ERA-NET från sjätte ramprogrammet kommer att tillåtas lägga fram kompletterande förslag i syfte att fördjupa samarbetet eller bredda konsortierna till nya deltagare, och stöd till nya ERA-NET för nya ämnen kommer att ges. Programmet kommer också att vara öppet för offentliga organ som planerar forskningsprogram men som ännu inte har börjat löpa. Dessutom kommer programmet ERA-NET plus att införas i syfte att skapa incitament för gemensamma ansökningsomgångar för gränsöverskridande forskningsprojekt som organiseras av flera länder.

- Till följd av erfarenheterna av Partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP) – ett initiativ enligt artikel 169 – har ytterligare fyra initiativ enligt artikel 169 fastställts i nära samarbete med medlemsstaterna. Sådana initiativ förekommer i programmet Samarbete på områdena IT-stöd i boende, Östersjöforskning och metrologi, och ett initiativ enligt artikel 169 nämns i programmet Kapacitet i syfte att sammanföra nationell forskning som utförs inom ramen för program relaterade till små och medelstora företag. Fler initiativ kan komma att fastställas under genomförandet av sjunde ramprogrammet.

- Ett mer målinriktat tillvägagångssätt för internationellt samarbete inom varje tema och mellan teman är planerat och särskilda samarbetsåtgärder skall fastslås i arbetsprogrammen i linje med den planerade strategiska metoden för internationellt samarbete och genom politiska dialoger och nätverk med olika regioner i partnerländerna.

- Åtgärder för att kunna reagera på ett flexibelt sätt på framväxande behov och oförutsedda behov av nya strategier kommer att stödjas inom varje tema, och genomförandet kommer att bygga på erfarenheterna från de program för vetenskapligt strategistöd och för ny och framväxande vetenskap och teknik som infördes i sjätte ramprogrammet samt från programmet för framtida och ny teknik på IKT-området.

Idéer

Europa presterar inte bra i fråga om verkligt framstående forskning eller när det gäller att bemästra nya vetenskapsområden som växer snabbt. Programmet Idéer skall vara ett alleuropeiskt verktyg för stöd till verkligt kreativa vetenskapsmän, ingenjörer och forskare, vars nyfikenhet och kunskapstörst kan förväntas leda till de oförutsedda och spektakulära upptäckter som kan förändra människans kunskap och ge nya perspektiv när det gäller teknisk utveckling och lösningar på bestående sociala problem och miljöproblem. En höjning av kvaliteten på grundforskningen genom konkurrens på europeisk nivå kommer att ge betydande sociala och ekonomiska fördelar[6]

Inom programmet Idéer används begreppet ”spetsforskning”. Detta begrepp avspeglar en ny förståelse av grundforskningen. ”Spetsforskningen” ligger i frontlinjen för skapandet av ny kunskap och är en riskfylld verksamhet som inbegriper försök till grundläggande framsteg inom vetenskap, teknik och ingenjörsvetenskap, utan hänsyn till etablerade åtskillnader mellan discipliner eller nationella gränser.

Inom programmet kommer ett ”forskardrivet” tillvägagångssätt att följas där forskarna får möjlighet att föreslå egna ämnen. Bidrag ges till enskilda grupper som kan bestå av någon form av sammanslutning av forskare som lämpar sig för genomförandet av projektet, en eller flera institutioner, i ett eller flera länder. I samtliga fall är det vetenskaplig excellens och inte administrativa krav som bör ligga bakom sammansättningen av grupperna. Programmet kommer att skilja sig från nationella finansieringsinsatser i grundforskning genom dess strategiska mål och europeiska täckning.

Inrättandet av Europeiska forskningsrådet för genomförandet av programmet Idéer innebär en ny start. Två viktiga strukturella delar kommer att införas i Europeiska forskningsrådet – ett oberoende vetenskapligt råd och en särskild organisation för genomförandet. Dessa skall fungera enligt principerna om förtroende, trovärdighet och insyn. Europeiska forskningsrådet bör tillhandahålla lämpliga finansiella resurser och arbeta effektivt. Det bör också vara mycket självständigt och ha stark integritet, men samtidigt på ett konsekvent sätt respektera ansvarskraven.

Vetenskapliga rådet skall bestå av företrädare för det europeiska forskarsamfundet på högsta nivå vilka skall agera som individer, oberoende av politiska eller andra intressen. Rådets medlemmar skall tillsättas av kommissionen efter ett oberoende urvalsförfarande.

Vetenskapliga rådets uppgifter är bl.a. följande:

1. Vetenskaplig strategi: Upprättande av den övergripande vetenskapliga strategin för programmet mot bakgrund av vetenskapliga möjligheter och europeiska vetenskapliga behov. Arbetsprogrammet och eventuella ändringar skall fastställas på permanent basis i enlighet med den vetenskapliga strategin. Här skall även ansökningsomgångar och kriterier för finansieringen av förslag ingå samt, om det behövs, en definition av särskilda ämnen eller målgrupper (t.ex. unga/nya grupper).

2. Övervakning och kvalitetskontroll: Ställningstaganden, där så är lämpligt och ur ett vetenskapligt perspektiv, med avseende på genomförande och hantering av ansökningsomgångar, utvärderingskriterier, förfaranden för inbördes utvärdering, inbegripet urval av experter och metoder för inbördes utvärdering och förslagsutvärdering. På grundval av detta kommer beslut att fattas om det förslag som skall finansieras. Dessutom tillkommer eventuella andra aspekter som påverkar det särskilda programmets resultat och genomslagskraft och den genomförda forskningens kvalitet. Övervakning av verksamhetens kvalitet och utvärdering av programmets genomförande och resultat samt rekommendationer om korrigerande eller framtida åtgärder.

3. Kommunikation och spridning: Kommunikation med forskarsamfundet och de viktigaste berörda parterna om programmets verksamhet och resultat samt om Europeiska forskningsrådets överläggningar. Rapporter skall avläggas regelbundet till kommissionen om verksamheten.

Ansvaret för genomförandet av programmet skall ligga på den särskilda organisationen för genomförandet, i enlighet med det årliga arbetsprogrammet. Genomförandet av urvalsförfarandena, förfarandet för inbördes utvärdering och urvalsförfarandet i enlighet med de principer som fastställts av Vetenskapliga rådet, liksom säkerställandet av den finansiella och vetenskapliga förvaltningen av anslagen skall framför allt ske inom ramen för denna organisation. I detta avseende kommer kommissionen först och främst att inrätta ett genomförandeorgan till vilket den kommer att delegera de verkställande uppgifterna. Organisationen för genomförandet kommer kontinuerligt att stå i nära förbindelse med Vetenskapliga rådet i alla aspekter som rör genomförandet av programmet. På grundval av en oberoende utvärdering av effektiviteten hos Europeiska forskningsrådets strukturer och mekanismer kan i framtiden en alternativ struktur komma att upprättas, t.ex. enligt bestämmelserna i artikel 171 i fördraget.

Europeiska kommissionen skall stå som garant för Europeiska forskningsrådets fullständiga självständighet och integritet. Detta betyder att kommissionens ansvar för genomförandet av programmet kommer att få en praktisk innebörd genom att se till att Europeiska forskningsrådets organisation för genomförandet upprättas och att programmet genomförs av forskningsrådet i enlighet med de mål som uppställts efter de vetenskapliga riktlinjer och krav på vetenskaplig excellens som fastställts på ett oberoende sätt av Vetenskapliga rådet.

Kommissionen kommer att ansvara för det formella antagandet av arbetsprogrammet för programmet Idéer. Detta ansvar kommer att utövas i linje med vad som nämns ovan. Kommissionen kommer, som en allmän regel, att anta det arbetsprogram som föreslås av Vetenskapliga rådet. Om kommissionen inte kan anta det föreslagna arbetsprogrammet, t.ex. på grund av att detta inte motsvarar programmets mål eller inte uppfyller gemenskapslagstiftningen, är kommissionen tvungen att offentliggöra skälen för detta. Detta förfarande är utformat i syfte att se till att Europeiska forskningsrådets verksamhet bedrivs på ett fullständigt öppet sätt enligt principerna om självständighet och integritet.

Människor

Det särskilda programmet Människor är en del i en bred och integrerad strategi för att kvalitativt och kvantitativt stärka de mänskliga resurserna inom forskning och utveckling i Europa. Programmet skall inspirera människor till att slå in på och fortsätta forskarbanan, uppmuntra forskare att stanna i Europa och locka de främsta talangerna till Europa. Det finns ett unikt mervärde i åtgärder på europeisk nivå med harmoniserade instrument, starkare strukturerande effekter och större effektivitet än bilaterala lösningar mellan medlemsstater.

Verksamheten bygger på stora och positiva erfarenheter av Marie Curie-åtgärderna när det gäller att reagera på forskares behov av utbildning, rörlighet och karriärutveckling. Samtidigt som en omfattande kontinuitet skapas ligger en starkare fokusering på följande aspekter:

- En större strukturerande effekt, t.ex. genom införandet av samfinansiering av regionala, nationella och internationella program inom åtgärden ”Livslångt lärande och karriärutveckling”. Samfinansieringsmetoden är inte tänkt att ersätta den metod enligt vilken individuella post doc-stipendier söks och beviljas på europeisk nivå – det är enbart denna praxis som för närvarande tillämpas inom sjätte ramprogrammet. De individuella stipendierna har emellertid nått ett mognadsstadium i Europa. Samtidigt är utbudet på nationell nivå fortfarande splittrat i fråga om mål, utvärderingsmetoder och arbetsvillkor, och fortfarande ofta begränsat när det gäller den internationella eller europeiska dimensionen. Ett urval av de program som motsvarar ramprogrammets mål föreslås därför bli föremål för samfinansiering på grundval av öppna ansökningsförfaranden. Utvärdering och urval kommer att grundas på meriter, utan någon begränsning vad gäller de utvalda stipendiaternas ursprung. Acceptabla anställnings-och arbetsvillkor skall tillämpas (i fråga om t.ex. lön, social trygghet, mentorsverksamhet och yrkesutveckling).

- Industrins deltagande: Marie Curie-åtgärderna kännetecknas av att de tillämpas ”nedifrån och upp”, och denna metod kommer att drivas vidare. Samtidigt kommer åtgärderna att inriktas mer på utbildning och karriärutveckling för och inom olika sektorer, framför allt inom den privata sektorn. Detta kommer att åstadkommas genom betoning på utveckling av kompletterande kunskaper och kompetens, vilket är avgörande för en bättre förståelse av forskningen inom företag och för kvalitén på denna forskning. Detta förbättras ytterligare genom att utbyte av erfarenheter, med hjälp av industrins deltagande, främjas mellan sektorer för alla åtgärder och genom att ett särskilt program för kunskapsspridning inrättas inom ramen för partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn, med inbegripande av framför allt små och medelstora företag.

- Den internationella dimensionen kommer att stärkas. Utöver stipendier för forskare från EU och associerade länder med obligatoriskt återvändande, där syftet är att bidra till livslångt lärande och karriärutveckling för EU-forskare, skall det internationella samarbetet genom forskare från tredjeländer utvecklas ytterligare. Dessutom införs nya dimensioner för samarbete med EU:s grannländer och med länder som EU har avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete med. Vidare kommer stöd till ”forskare i förskingringen” – europeiska forskare utomlands och utländska forskare i Europa – att tillhandahållas.

Kapacitet

Det särskilda programmet Kapacitet kommer att förbättra forsknings-och innovationskapaciteten i hela Europa. Programmet kombinerar kontinuitet och förstärkning av åtgärder från tidigare ramprogram och innehåller dessutom viktiga nya inslag.

Ett nytt viktigt inslag är den planerade strategiska metoden för stöd till uppförandet av ny forskningsinfrastruktur som skall komplettera det fortsatta stödet för optimal användning av befintlig forskningsinfrastruktur. Stödet till uppförandet av ny infrastruktur skall genomföras genom en tvåstegsmetod – en förberedande fas och en uppförandefas. På grundval av det arbete som utförts inom Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI) avseende en europeisk plan för ny forskningsinfrastruktur kommer kommissionen att kartlägga prioriterade projekt för vilka gemenskapsstöd skulle kunna beviljas via sjunde ramprogrammet. För dessa projekt kommer kommissionen att ha en kontaktfunktion, framför allt för att underlätta finansieringstekniska mekanismer för uppförandefasen, och även för att underlätta tillgången till lån från EIB genom finansieringsinstrumentet för riskdelning. Bilaga 1 innehåller ESFRI:s ”förteckning över möjligheter” som består av konkreta exempel på nya storskaliga forskningsinfrastrukturer som forskarsamfundet i Europa kommer att behöva under det kommande årtiondet.

De båda programmen för stöd till forskning till förmån för små och medelstora företag samt sammanslutningar av små och medelstora företag kommer att löpa vidare med ökad budget för att möta dessa företags ökande behov av att lägga ut forskning på entreprenad.

Åtgärder inom ramen för initiativet kunskapsregioner bygger på den lyckade pilotåtgärden. Syftet är att göra det möjligt för gränsöverskridande nätverk av regioner att utnyttja sin forskningskapacitet fullt ut, fånga upp ny kunskap som följer av forskningen och underlätta uppkomsten av ”forskningsdrivna kluster” där universitet, forskningscentrum, företag och regionala myndigheter ingår.

Ett viktigt nytt inslag är åtgärden för frigörande av den forskningspotential som finns i EU:s ”konvergensregioner” och yttersta randområden. En förutsättning för en kunskapsbaserad ekonomi och ett kunskapsbaserat samhälle är att man stärker kompetensen inom europeisk forskning, men även att man bättre kan utnyttja den stora, outnyttjade forskningspotential som finns i hela EU. Åtgärderna kommer att skapa möjligheter till rekrytering av forskare från andra EU-länder, utbyte av forskare och personal för arbetsledning, organisering av utvärderingsmöjligheter samt förvärvande och utveckling av forskningsutrustning. Den här typen av åtgärder kommer att komplettera behovet av och möjligheterna till att stärka forskningskapaciteten hos befintliga och nya spetsforskningsenheter i dessa regioner, och strukturfonderna kan utnyttjas för detta.

Genom ”Vetenskapen i samhället” utökas arbetet i tidigare ramprogram avsevärt. Det kommer att främja bättre forskning, leda till bättre EU-strategier och en mer engagerad och informerad allmänhet.

Ett viktigt mål i sjunde ramprogrammet är att bygga upp en kraftfull och samstämmig internationell politik för vetenskap och teknik, och verksamheten inom programmet Kapacitet kommer att stödja detta angreppssätt, framför allt genom att bidra till fastställandet av prioriteringar för samarbetet.

En samstämmig utveckling av politiken kommer att lägga större vikt vid samordningen av nationell och regional forskningspolitik genom ett särskilt stödsystem för gränsöverskridande politiskt samarbete på initiativ av medlemsstater och regioner. Detta kommer att stärka genomförandet av den öppna samordningsmetoden inom forskningspolitiken och främja samordnade eller gemensamma initiativ mellan grupper av länder och regioner på områden med en starkt gränsöverskridande dimension.

Gemensamma forskningscentrets åtgärder

GFC kommer att fortsätta att tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd för EU:s politiska beslutsfattande och samtidigt ytterligare förstärka sin kundorienterade inriktning och sitt intensiva nätverksarbete med forskarsamfundet. Det kommer att utveckla sin verksamhet med särskild hänsyn till tillväxt, hållbar utveckling och säkerhet.

GFC:s åtgärder kommer också att följa den nya Lissabonstrategins uppmaning om ”bättre lagstiftning”. Nya utmaningar i samband med det ökande behovet av att möta kriser, nödsituationer och pressande politiska prioriteringar kommer att antas genom att kapacitet och resurser på valda områden byggs upp för att man skall kunna tillhandahålla lämpligt stöd i EU-sammanhang. En integrerad strategi för tillhandahållandet av vetenskapligt och tekniskt stöd till verksamheten på de olika politikområdena är också en av de viktigaste aspekterna i detta särskilda program.

ATT SKAPA ETT EUROPEISKT OMRÅDE FÖR FORSKNINGSVERKSAMHET MED KUNSKAP SOM GER TILLVÄXT

För att få tillräcklig fart på utvecklingen mot kunskapsekonomin och kunskapssamhället krävs nya ambitioner och effektivitet inom den europeiska forskningen. Alla aktörer i EU – nationella regeringar, forskningsinstitutioner och industrin – har en roll i denna strävan.

De särskilda programmen för genomförandet av sjunde ramprogrammet är utformade i syfte att med tillgängliga budgetmedel få största möjliga indirekta effekter och genomslagskraft med utgifterna för forskning på europeisk nivå. De viktigaste aspekterna är följande: fokusering på fyra mål motsvarande de särskilda programmen med verksamheter och resurser för genomförandet avsedda att uppfylla dessa mål, stark kontinuitet tillsammans med viktiga nya angreppssätt, konsekvent fokusering på stöd till befintlig kompetens och upprättande av kapacitet för morgondagens forskningskompetens, rationaliserad och förenklad förvaltning i syfte att säkerställa användarvänlighet och kostnadseffektivitet, och inbyggd flexibilitet så att ramprogrammet kan reagera på nya behov och möjligheter.

Bilaga

ESFRI:s ”FÖRTECKNING ÖVER MÖJLIGHETER” [7]

- FAIR (Facility for Antiproton and Ion Research – infrastruktur för antiproton-och jonforskning)

- Anläggning för generering av intensiv sekundärstrålning i form av instabila isotoper (Spiral II)

- Europeiskt djuphavsbaserat neutrinoteleskop (KM3NeT)

- ELT (Extremely Large Telescope – jätteteleskop för optisk astronomi)

- PRINS (Pan-European Research Infrastructure for Nano-Structures – alleuropeisk forskningsinfrastruktur för nanostrukturer)

- ESS (European Spallation Source – neutronkälla)

- European XFEL – för hård röntgenstrålning

- IRUVX FELs Network – från infrarött till mjuk röntgenstrålning

- Förbättring av ESFR – synkrotron

- HPCEUR (High Performance Computer for Europe – en högprestandadator för Europa)

- Fartyg för kustforskning – framför allt i Östersjön

- Forskningsisbrytaren Aurora Borealis

- EMSO (European Multidisciplinary Seafloor Observatory – europeiska tvärvetenskapliga havsbottenobservatoriet)

- Europeisk infrastruktur för forskning om och skydd av den biologiska mångfalden

- Avancerad infrastruktur för bildtagning av hjärnan och hela kroppen

- Infrastruktur för bioinformatik för Europa

- Europeiskt nätverk av centrum för avancerad klinisk forskning

- Europeiskt nätverk av biobanker och genresurser

- Högsäkerhetslaboratorier för nya sjukdomar och hot mot folkhälsan

- Infrastruktur för funktionsanalys av ett helt däggdjursgenom

- Faciliteter för modellförsök inom biomedicinsk forskning

- EROHS (European Research Observatory for the Humanities and Social Sciences – europeiskt forskningsobservatorium för humaniora och samhällsvetenskap)

- ESS (European Social Survey – den europeiska socialundersökningen)

”Globala projekt”

- ITER

- ISS (International Space Station – den internationella rymdstationen)

- ILC (International Linear Collider – internationell linjäraccelerator)

- SKA (Square Kilometer Array – radioteleskop)

- IFMIF (International Fusion Materials Irradiation Facility – en internationell anläggning för bestrålning av material för fusionsreaktorer)

2005/0188(CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om det särskilda programmet Kapacitet för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 166 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag[8],

med beaktande av Europaparlamentets yttrande[9],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[10], och

av följande skäl:

4. Enligt artikel 166.3 i fördraget skall Europaparlamentets och rådets beslut /EG om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (nedan kallat ”ramprogrammet”) genomföras med hjälp av särskilda program med de närmare villkoren för genomförandet, programmets längd och de medel som bedöms nödvändiga.

5. Ramprogrammet är uppdelat i fyra typer av verksamhet – gränsöverskridande samarbete kring strategiska teman (Samarbete), forskardriven forskning baserad på initiativ från forskarvärlden (Idéer), stöd till forskares utbildning och karriärutveckling (Människor) och stöd till forskningskapacitet (Kapacitet). Indirekta åtgärder inom ramen för programmet Kapacitet bör genomföras i detta särskilda program.

6. Detta program bör omfattas av reglerna för företags, forskningscenters och universitets deltagande i ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (nedan kallade ”reglerna för deltagande och spridning av resultat”).

7. Ramprogrammet bör komplettera de verksamheter som genomförs i medlemsstaterna och andra gemenskapsåtgärder som krävs för den övergripande strategiska insatsen för genomförandet av Lissabonmålen, parallellt med framför allt de som avser strukturfonderna, jordbruk, utbildning, konkurrenskraft och innovation, industri, hälsa, konsumentskydd, sysselsättning, energi, transport och miljö.

8. Verksamheter för innovation och små och medelstora företag som skall stödjas inom ramprogrammet bör komplettera de som genomförs inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation.

9. Genomförandet av ramprogrammet kan leda till tilläggsprogram där endast vissa medlemsstater deltar, till att gemenskapen deltar i program som inletts av flera medlemsstater eller till bildandet av gemensamma företag eller andra arrangemang enligt artiklarna 168, 169 och 171 i fördraget.

10. Detta särskilda program bör bidra till finansieringen av Europeiska investeringsbankens finansieringsinstrument för riskdelning för att förbättra möjligheterna att få tillgång till lån från EIB.

11. I enlighet med artikel 170 i fördraget har gemenskapen ingått en rad internationella överenskommelser på forskningsområdet och insatser bör göras för att stärka det internationella forskningssamarbetet i syfte att ytterligare integrera gemenskapen i den globala forskarvärlden. Därför bör detta särskilda program vara öppet för deltagande av länder som har slutit avtal i detta syfte och det bör också vara öppet på projektnivå, på grundval av ömsesidiga fördelar, för organ från tredje land och internationella organisationer för vetenskapligt samarbete.

12. All forskningsverksamhet som genomförs inom ramen för detta program bör vara förenlig med grundläggande etiska principer, bl.a. de som återspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

13. Ramprogrammet bör bidra till att främja hållbar utveckling.

14. Man bör säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av ramprogrammet och dess genomförande på ett så effektivt och användarvänligt sätt som möjligt, liksom hög tillgänglighet för alla deltagare, i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen samt eventuella framtida ändringar.

15. Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt enligt rådets förordningar (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen samt eventuella framtida ändringar, rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[11], (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter[12] och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1074/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)[13].

16. De åtgärder som krävs för genomförandet av detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter[14].

17. Det särskilda programmet Kapacitet bör ha en egen budgetpost i Europeiska gemenskapens allmänna budget.

18. När detta program genomförs bör ett jämställdhetsperspektiv tillämpas och man bör bland annat beakta arbetsförhållandena, insynen i anställningsprocessen och karriärutvecklingen för forskare som anställts inom ramen för projekt och program som finansieras som åtgärder i detta program. Ramar för detta återfinns i kommissionens rekommendation av den 11 mars 2005 om den europeiska stadgan för forskare och riktlinjer för rekrytering av forskare[15].

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel

Det särskilda programmet Kapacitet för gemenskapens verksamhet på området för forskning och teknisk utveckling, inbegripet demonstration (nedan kallat ”det särskilda programmet”) antas härmed för perioden 1 januari 2007–31 december 2013.

Artikel 2

Inom ramen för det särskilda programmet skall stöd ges till huvudaspekter kring kapaciteten hos europeisk forskning och innovation, nämligen

a) forskningsinfrastruktur,

b) forskning till förmån för små och medelstora företag,

c) kunskapsregioner,

d) forskningspotential,

e) vetenskapen i samhället,

f) övergripande internationellt samarbete,

samt till en samstämmig utveckling av forskningspolitiken.

Genomförandet av det särskilda programmet kan leda till tilläggsprogram där endast vissa medlemsstater deltar, till att gemenskapen deltar i program som inletts av flera medlemsstater eller till bildandet av gemensamma företag eller andra arrangemang enligt artiklarna 168, 169 och 171 i fördraget.

Målen och de allmänna riktlinjerna för dessa verksamheter beskrivs i bilaga I.

Artikel 3

I enlighet med bilaga II till ramprogrammet skall det belopp som anses nödvändigt för genomförandet av det särskilda programmet uppgå till 7 486 miljoner euro, varav mindre än 6 % skall utgöras av kommissionens administrativa utgifter. I bilaga II ingår en preliminär fördelning av detta belopp.

Artikel 4

19. All forskningsverksamhet som genomförs inom det särskilda programmet skall vara förenlig med grundläggande etiska principer.

20. Följande forskningsområden får inte finansieras inom ramen för det särskilda programmet:

21. Forskningsverksamhet som syftar till mänsklig kloning för reproduktionsändamål.

22. Forskningsverksamhet som syftar till förändring av människors arvsmassa och som kan leda till att sådana förändringar blir ärftliga[16].

23. Forskningsverksamhet som syftar till skapandet av mänskliga embryon enbart för forskningsändamål eller för produktion av stamceller, inbegripet genom somatisk överföring av cellkärnor.

3. Följande forskning får inte finansieras inom ramen för programmet:

- Forskningsverksamhet som är förbjuden i samtliga medlemsstater.

- Forskningsverksamhet i en medlemsstat där forskningen i fråga är förbjuden.

Artikel 5

1. Det särskilda programmet skall genomföras med hjälp av de finansieringsmetoder som fastställs i bilaga III till sjunde ramprogrammet.

2. I bilaga III till det särskilda programmet anges bestämmelserna för anslag till Europeiska investeringsbanken för inrättande av ett finansieringsinstrument för riskdelning.

3. I bilaga IV till det särskilda programmet anges ett initiativ för gemensamt genomförande av nationella forskningsprogram som skulle kunna omfattas av ett separat beslut på grundval av artikel 169 i fördraget.

4. Reglerna för deltagande och spridning gäller för det särskilda programmet.

Artikel 6

24. Kommissionen skall utarbeta ett arbetsprogram för genomförandet av det särskilda programmet med en detaljerad redogörelse för målen och de vetenskapliga och tekniska prioriteringarna enligt bilaga I, finansieringsmetoder som skall användas för det område som ansökningsomgångarna avser och tidsschemat för genomförandet.

25. I arbetsprogrammet skall relevant forskningsverksamhet som genomförs av medlemsstaterna, associerade stater samt europeiska och internationella organisationer beaktas. Det skall uppdateras vid behov.

26. I arbetsprogrammet skall också kriterier fastställas för utvärderande av förslag om indirekta åtgärder inom ramen för finansieringsmetoderna och för val av projekt. Kriterierna skall vara kompetens, genomförande och effekter, och inom dessa ramar ytterligare krav, viktningar och trösklar som kan kompletteras och ytterligare specificeras i arbetsprogrammet.

27. I arbetsprogrammet skall t.ex. följande anges:

28. Organisationer som får medlemsbidrag.

29. Åtgärder till stöd för särskilda rättssubjekts verksamhet.

Artikel 7

1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av det särskilda programmet.

2. Förfarandet i artikel 8.2 skall tillämpas vid antagandet av

30. det arbetsprogram som avses i artikel 6.1 och

31. anpassningar av den preliminära fördelning av det belopp som anges i bilaga II.

3. Förfarandet i artikel 8.3 skall tillämpas för godkännande av åtgärder för forskning och teknisk utveckling där mänskliga embryon och stamceller av sådana används.

Artikel 8

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2. När hänvisning görs till denna punkt skall det förvaltningsförfarande som anges i artikel 4 i beslut 1999/468/EG tillämpas, i överensstämmelse med artikel 7.3 i det beslutet.

3. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.

4. Den tidsperiod som avses i artikel 4.3 och artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.

5. Kommissionen skall regelbundet informera kommittén om hur genomförandet av det särskilda programmet förlöper i stort och tillhandahålla upplysningar om alla de åtgärder för forskning och teknisk utveckling som finansieras enligt detta program.

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

[…]

BILAGA I

VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL, HUVUDLINJER FÖR TEMAN OCH VERKSAMHETER

INLEDNING

Syftet med detta särskilda program är att gynna forskningskapaciteten och innovationskraften i Europa och se till att de utnyttjas på ett optimalt sätt. Detta mål skall nås genom att

- forskningsinfrastrukturerna används och utvecklas så effektivt som möjligt,

- de små och medelstora företagens innovationskraft stärks liksom deras möjligheter att dra nytta av forskningen,

- utvecklingen av regionala forskningsdrivna kluster stöds,

- forskningspotentialen i EU:s konvergensregioner och yttersta randområden frigörs,

- vetenskap och samhälle närmar sig varandra så att vetenskap och teknik på ett harmoniskt sätt kan integreras i det europeiska samhället, och

- övergripande åtgärder vidtas för att stödja det internationella samarbetet.

Genom detta särskilda program kommer även stöd att ges för en samordnad utveckling av forskningspolitiken.

Vederbörlig hänsyn kommer att tas till principen om hållbar utveckling och jämställdhet. I verksamheten inom ramen för detta särskilda program kommer när så är relevant även etiska, sociala, rättsliga och bredare kulturella aspekter på forskningsverksamheten samt forskningens potentiella tillämpningar att beaktas, liksom de samhällsekonomiska effekterna av vetenskaplig och teknisk utveckling och framtidsstudier (”Foresight”).

Åtgärder för samordning av program som inte finansieras av gemenskapen får inom ramen för detta särskilda program genomföras med hjälp av ERA-NET och genom att gemenskapen deltar i gemensamt genomförda nationella forskningsprogram (artikel 169 i fördraget) i enlighet med det särskilda programmet Samarbete.

Samverkan och komplementaritet med gemenskapens andra politikområden och program eftersträvas, såsom EU:s regional-och sammanhållningspolitik, strukturfonderna, relevanta utbildningsprogram och programmet för konkurrenskraft och innovation.

Samstämmig utveckling av forskningspolitiken

Verksamheten inom ramen för denna del kommer att gynna en samstämmig utveckling av forskningspolitiken genom att den dels kompletterar en del av samordningen inom ramen för programmet Samarbete, dels bidrar till den del av gemenskapens politik och initiativ (t.ex. lagstiftning, rekommendationer och riktlinjer) som syftar till att förbättra samstämmigheten hos och effekterna av medlemsstaternas politik.

Verksamheten kommer också att bidra till genomförandet av Lissabonstrategin – särskilt treprocentsmålet för investeringar i forskning – genom att medlemsstaterna och EU får hjälp att bedriva en mer effektiv politik för forskning och teknisk utveckling. Målet är att stärka den offentliga forskningen och dess koppling till industrin och att främja privata investeringar i forskning, framför allt genom att skapa lämpliga ramvillkor genom att öka det offentliga stödet och dess hävstångseffekt för privata investeringar.

I verksamheten ingår följande[17]:

- Övervakning och analys av forskningsrelaterad politik och industristrategier

Målet är att tillhandahålla information och analyser till stöd för utformningen, genomförandet, utvärderingen och den gränsöverskridande samordningen av politiken. Detta omfattar följande:

- En tjänst (Erawatch) som levererar och utvärderar information så att forskningspolitiska beslut kan fattas mot bakgrund av fakta. Den bidrar även till att förverkliga det europeiska området för forskningsverksamhet genom att skapa en bättre förståelse för forskningspolitikens,-initiativens och-systemens egenskaper, beståndsdelar och utveckling på nationell och regional nivå. Här ingår regelbundna analyser ur ett europeiskt perspektiv av frågor som är viktiga för forskningspolitiska beslut – i synnerhet de faktorer som driver utvecklingen av forskningssystem framåt och hur de påverkar politik och förvaltningsstrukturer samt nya frågor/utmaningar och politiska alternativ, liksom en översyn på europeisk nivå av medlemsstaternas framsteg vid genomförandet av det europeiska området för forskningsverksamhet och treprocentsmålet.

- Övervakning av investeringar i industriell forskning för att tillhandahålla en fristående och kompletterande informationskälla för politiskt beslutsfattande och göra det möjligt för företag att få referenser för sina strategier för investering i forskning och utveckling. Denna verksamhet omfattar bl.a. utarbetande av periodiska resultattavlor över investeringar i forskning och utveckling på företags-och sektornivå, övervakning av trenderna när det gäller privata investeringar i forskning och utveckling, utvärdering av faktorer som påverkar företags beslut och förfaranden vid sådana investeringar och genomförandet av analyser av ekonomiska och politiska följder.

- Utveckling och analys av indikatorer på forskningsverksamhet och av dess påverkan på ekonomin. Här ingår utarbetande och offentliggörande av nationella och regionala översikter och nyckeltal för forskning och teknik, i tillämpliga fall grundade på officiella statistiska indikatorer, en utvärdering av styrkor och svagheter hos medlemsstaternas system för forskning och utveckling och en analys av EU:s position och prestationsduglighet inom vetenskaplig och teknisk forskning.

Denna verksamhet kommer att genomföras i samarbete med det gemensamma forskningscentret och genom studier och expertgrupper.

- Samordning av forskningspolitik, även gränsöverskridande samarbetsinitiativ på nationell eller regional nivå i frågor av allmänt intresse.

Målet är att stärka samordningen av forskningspolitiken genom åtgärder till stöd för dels genomförandet av den öppna samordningsmetoden, dels initiativ som går ”nedifrån och upp” och som genomförs av flera länder och regioner och där andra berörda parter deltar när så är lämpligt (däribland industrin, europeiska organisationer och organisationer som representerar det civila samhället).

Inom denna verksamhet kommer sådana frågor att hanteras som är av gemensamt intresse i samband med forskning och annan relevant politik och som bör tillämpas för att förverkliga det europeiska forskningsområdet och nå EU:s treprocentsmål när det gäller investeringar. Verksamheten kommer att bidra till att en mer effektiv nationell och regional politik utvecklas genom ömsesidigt lärande och inbördes utvärdering. Den kommer också att uppmuntra till samordnade eller gemensamma initiativ mellan grupper av länder och regioner som har intresse av forskningsområden med en utpräglad gränsöverskridande dimension eller sidoeffekter och, i tillämpliga fall, fastställa vilka frågor som kräver utvidgade och ömsesidigt förstärkta åtgärder på gemenskaps-eller medlemsstatsnivå.

Initiativ som tas av flera länder och regioner kan omfatta åtgärder såsom inbördes utvärdering av nationell och regional politik, utbyte av erfarenheter och av personal, gemensamma utvärderingar och konsekvensbedömningar samt utveckling och genomförande av gemensamma initiativ.

Etiska aspekter

Vid genomförandet av detta särskilda program och den forskningsverksamhet som följer av det skall grundläggande etiska principer iakttas. Hit hör bland annat de principer som framgår av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, däribland skydd av människans värdighet och liv, skydd av personuppgifter och privatlivet samt av djur och miljö i enlighet med gemenskapslagstiftningen och de senaste versionerna av relevanta internationella konventioner, riktlinjer och uppförandekoder, såsom Helsingforsdeklarationen, Europarådets konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin (undertecknad i Oviedo den 4 april 1997) och tilläggsprotokollen till denna, FN-konventionen om barnens rättigheter, Unescos universella deklaration om humangenomet och mänskliga rättigheter, FN-konventionen om bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen (BTV), det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk, samt Världshälsoorganisationens (WHO) tillämpliga resolutioner.

Hänsyn kommer också att tas till synpunkterna från den europeiska rådgivande gruppen för etik inom bioteknik (1991–1997) och den europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik (sedan 1998).

I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och de olika tillvägagångssätten i Europa måste deltagare i forskningsprojekt respektera gällande lagar, förordningar och etiska bestämmelser i de länder där forskningen kommer att genomföras. Nationella bestämmelser gäller under alla förhållanden och forskningsverksamhet som är förbjuden i en medlemsstat eller något annat land kommer inte att erhålla något gemenskapsstöd i landet i fråga.

I tillämpliga fall skall deltagarna i forskningsprojekten begära godkännande från relevanta nationella eller lokala etikkommittéer innan FoTU-verksamheten inleds. Kommissionen kommer systematiskt att genomföra etisk granskning av sådana förslag som berör etiskt känsliga frågor eller som inte tillräckligt uppmärksammar etiska aspekter. I särskilda fall kan en etisk granskning genomföras samtidigt som projektet genomförs.

I enlighet med artikel 4.3 i detta beslut kommer ingen finansiering att beviljas forskningsverksamhet som är förbjuden i samtliga medlemsstater.

Enligt det protokoll om djurskydd och djurens välfärd som bifogas fördraget åläggs gemenskapen att ta full hänsyn till djurs välbefinnande när den utarbetar och genomför sina strategier på bl.a. forskningsområdet. Enligt rådets direktiv 86/609/EEG rörande skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål skall alla försök utföras på ett sådant sätt att försöksdjuren undgår ångest, onödig smärta och lidande, så få djur som möjligt används, djur med den lägsta graden av neurofysiologisk känslighet ingår och försöken förorsakar minst smärta, lidande, ångest eller bestående men. Förändringar av djurens arvsmassa och kloning av djur kommer endast i fråga om syftena är etiskt motiverade och villkoren är sådana att djurens välbefinnande garanteras och principerna om biologisk mångfald respekteras.

Vid genomförandet av detta program kommer kommissionen dessutom regelbundet att övervaka vetenskapliga framsteg och utvecklingen av nationella och internationella bestämmelser.

Forskning om etik i samband med vetenskaplig och teknisk utveckling kommer att genomföras inom ramen för den del av detta program som har rubriken ”Vetenskapen i samhället”.

1. FORSKNINGSINFRASTRUKTUR

Syfte

Syftet är att optimera användning och utveckling av Europas mest framstående forskningsinfrastruktur och bidra till att på alla vetenskapliga och tekniska områden skapa ny forskningsinfrastruktur av intresse för hela Europa (alternativt genomföra betydande förbättringar av befintliga strukturer) som Europas forskarsamfund behöver för att vara med och leda utvecklingen och som kan ge industrin en starkare kunskapsbas och ökat tekniskt kunnande.

Tillvägagångssätt

För att Europa skall bli den mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomin i världen krävs en modern och effektiv forskningsinfrastruktur. Sådan infrastruktur är avgörande för att en ledande roll inom vetenskap och teknik skall kunna intas. Forskningsinfrastrukturer är av stor betydelse för att skapa, sprida, tillämpa och utnyttja kunskap och därigenom för att främja innovation. Det blir allt nödvändigare att ha tillgång till denna infrastruktur inom alla områden av vetenskap och teknik. Många forskningsinfrastrukturer har utvecklats från stora anläggningar, som nästan enbart var avsedda för ett särskilt fackområde, till serviceanläggningar som står till förfogande för de mest skilda forskarsamfund. Informations-och kommunikationstekniken möjliggör en vidareutveckling av moderna infrastrukturkoncept. I dessa ingår distribuerade hårdvaru-, mjukvaru-och innehållssystem med ett enormt ackumulerat värde i form av ett förråd av kunskaper inom många olika fackområden.

Den föreslagna åtgärden kommer framför allt att bidra till att kunskap utvecklas, används och bevaras genom stöd till forskningsinfrastrukturer som går ”nedifrån och upp”, är inriktade på kompetens och har en målinriktad ansats. Den strategiska moderniseringen av elektroniska informations-och kommunikationsinfrastrukturer utgör också en drivkraft för förändringar av hur forskning bedrivs.

I samband med gemenskapens ramprogram för forskning och teknisk utveckling avses med begreppet forskningsinfrastruktur den utrustning och de resurser och tjänster som krävs för att forskarsamfundet skall kunna bedriva forskning på alla vetenskapliga och tekniska områden. I denna definition ingår följande (inklusive tillhörande personalresurser):

- Viktig utrustning eller uppsättningar instrument som används vid forskning.

- Kunskapsresurser för vetenskaplig forskning, såsom samlingar, arkiv, strukturerad information eller system för datahantering.

- Informations-och kommunikationsteknikbaserade infrastrukturer såsom Grid, databehandling, program och kommunikationer.

- Varje annan unik företeelse som används vid vetenskaplig forskning.

Bidragsberättigade är endast forskningsinfrastrukturer eller nätverk av sådan infrastruktur som är av uppenbart intresse för det europeiska (akademiska, offentliga och industriella) forskarsamfundet i fråga om prestanda och tillgänglighet. De måste lämna ett betydande bidrag till utvecklingen av den europeiska forskningskapaciteten.

Beträffande infrastrukturer för tematisk forskning inom det särskilda programmet Samarbete kommer den övergripande samordningen att garanteras av detta program.

Verksamhet

Verksamheten skall omfatta följande åtgärder:

- Användningen av befintliga forskningsinfrastrukturer skall optimeras och deras prestanda förbättras.

- Utvecklingen av nya forskningsinfrastrukturer (alternativt betydande förbättringar av befintliga strukturer) av alleuropeiskt intresse skall främjas utifrån arbetet inom Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI).

- Stödåtgärder skall vidtas, däribland stöd till framväxande behov.

1.1. Befintlig forskningsinfrastruktur

Syftet med åtgärderna för utveckling av forskningsinfrastrukturen är att bestämda europeiska infrastrukturers kapacitet och prestanda skall öka, liksom att användarna i högre grad skall använda de möjligheter som erbjuds genom forskningsinfrastrukturer och öka sina investeringar i spetsforskning. Det gäller att stödja ett effektivt utnyttjande av utrustning, resurser och tjänster på alla vetenskapens och teknikens områden genom ”gränsöverskridande tillgång” till infrastruktur och att stödja en optimering av den europeiska forskningsinfrastrukturen genom ”integration” av kapaciteter och ansträngningar.

1.1.1. Gränsöverskridande tillgång

En forskningsinfrastruktur i världsklass kräver mycket stora och långsiktiga investeringar i humankapital och ekonomiska resurser. Den bör nyttjas av ett så stort antal vetenskaps-och kundindustrier som möjligt över hela Europa. EU bör bidra till detta mål genom att gynna gränsöverskridande tillgång. Syftet är att skapa nya möjligheter för forskarlag att få tillgång till de bästa forskningsinfrastrukturerna, däribland andra forskarlag, från randområden och yttersta randområden. Sådan tillgång kan också erbjudas externa användare, antingen personligen på ett konkret sätt eller genom lämplig kommunikation på elektronisk väg. Den kan också innebära tillhandahållande av forskningstjänster på distans. Denna verksamhet kommer att genomföras genom ansökningsomgångar ”nedifrån och upp” som är öppna för alla vetenskapliga och tekniska områden utan att ett område har företräde framför ett annat.

1.1.2. Integrerande verksamhet

Forskningsinfrastrukturens kapacitet och prestanda på EU-nivå behöver fortlöpande optimeras och förstärkas för att leva upp till framväxande växande vetenskapliga behov. Detta kan bättre åstadkommas om användning och utveckling (även modernisering) av infrastrukturen stimuleras på ett samordnat sätt.

En integrerad verksamhet för befintliga forskningsinfrastrukturer kommer att genomföras på följande sätt:

- Genom ansökningsomgångar som går ”nedifrån och upp” och leder till en gemensam samordning och samling av resurser bland infrastrukturoperatörer, i syfte att skapa en samarbetsanda dem emellan. Sådan verksamhet bör också syfta till att bättre strukturera det sätt på vilket forskningsinfrastrukturer fungerar på Europanivå, främja en gemensam utveckling av kapacitet och prestanda och gynna en sammanhållen och tvärvetenskaplig användning av dem.

- Genom riktade ansökningsomgångar, när sådana är av uppenbar nytta för att stödja potentiellt viktiga infrastrukturer på lång sikt och skynda på uppbyggnaden av dem på EU-nivå. De skall genomföras i nära samarbete med verksamheten inom de temaområdena så att alla åtgärder i EU-sammanhang motsvarar de behov som finns av forskningsinfrastruktur inom respektive område. Områden kan redan konstateras[18] där befintliga europeiska infrastrukturer kan användas effektivare och stärkas för att på så sätt uppfylla långsiktiga strategiska behov för den akademiska världen, allmänheten och den industriella forskningen, liksom för samhället i stort. Här ingår bl.a. biovetenskaperna och tillämpningen av dessa, informations-och kommunikationstekniken, utvecklingen av den industriella forskningen och metrologi, stöd till en hållbar utveckling – framför allt på miljöområdet – samt samhällsvetenskap och humaniora.

1.1.3. IKT-baserad elektronisk infrastuktur

Med hjälp av elektronisk infrastruktur kan forskarna använda sig av stabila tjänster som bygger på komplexa processer och är utarbetade så att virtuella samfund kan utnyttja distribuerade IKT-resurser (databehandling, driftskompatibilitet, instrumentering). En förstärkning av den europeiska ansatsen och den närstående europeiska verksamheten på detta område kan ge ett markant bidrag till att den europeiska forskningspotentialen och utnyttjandet av den får ett uppsving, vilket befäster de elektroniska infrastrukturernas ställning som en av hörnstenarna inom det europeiska området för forskningsverksamhet, en föregångare för interdisciplinära innovationer och en drivande kraft för förändringar av det sätt på vilket forskning bedrivs. Detta kan också bidra till integration av forskargrupper från yttre randområden och yttersta randområden.

De åtgärder som – på grundval av riktade anbudsinfordringar – förslagits avseende elektronisk infrastruktur, syftar till att gynna en vidareutveckling av kommunikationsinfrastruktur (Geant) och Grid-infrastruktur med hög kapacitet och hög prestanda och av avancerad europeisk datakapacitet med stor vikt på stöd till utrustning i världsklass för användande av distribuerade superdatorer, datalagring och avancerad visualiseringsutrustning. Verksamheten kommer också att ha till syfte att öka användningen av sådan utrustning, dess globala betydelse och förtroendet för den. Detta skall ske genom att man bygger vidare på vad som uppnåtts inom infrastrukturerna Geant och Grid.

Det kommer att vara nödvändigt med samordnat stöd till digitala bibliotek, arkiv, datalagring, datasäkring och nödvändig sammanslagning av resurser på europeisk nivå för att organisera databaser för forskarsamfundet och framtida forskargenerationer. Frågan om på vilket sätt förtroendet för elektroniska infrastrukturer kan öka kommer också att tas upp. De föreslagna åtgärderna tjänar också till att förutse och integrera nya krav och lösningar. De skall underlätta uppkomsten av storskaliga testbäddar för experiment med ny banbrytande teknik och tillmötesgå nya användarkrav, däribland e-lärande. Arbetsgruppen för elektronisk infrastruktur kommer regelbundet att delta i arbetet genom att tillhandahålla strategiska rekommendationer.

1.2. Ny forskningsinfrastruktur

Genom detta särskilda program kommer upprättandet av ny forskningsinfrastruktur (alternativt betydande förbättringar av befintlig struktur) att få stöd. Det rör sig här framför allt om ”unik” infrastruktur av avsevärd och alleuropeisk betydelse för uppbyggnad av relevanta vetenskapliga områden i Europa.

1.2.1. Förberedande studier för ny forskningsinfrastruktur

Avsikten är att gynna skapandet av ny forskningsinfrastruktur genom att utlysa ansökningsomgångar ”nedifrån och upp”, finansiera bidrag till förstudier och utföra genomförandestudier för ny infrastruktur.

1.2.2. Stöd till uppbyggnad av ny infrastruktur

Avsikten är att gynna skapandet av ny forskningsinfrastruktur grundad på det arbete som utförts av ESFRI när det gäller utvecklingen av en europeisk plan för ny forskningsinfrastruktur. Kommissionen kommer att välja ut prioriterade projekt som ges möjlighet att få gemenskapsstöd via ramprogrammet.

Den verksamhet som rör uppbyggnaden av ny infrastruktur kommer att genomföras i två steg.

- Steg 1: Stöd till förberedelserna

I det första steget ingår ansökningsomgångar begränsade till sådana projekt som prioriteras av kommissionen. I förberedelserna ingår slutförandet av de detaljerade planerna för uppförande, juridisk organisation, förvaltning och flerårigplanering av den framtida forskningsinfrastrukturen samt den slutgiltiga överenskommelsen mellan berörda parter. Under denna förberedelsefas kommer Europeiska kommissionen att agera för att underlätta framför allt de finansieringstekniska mekanismerna för uppförandefasen.

- Steg 2: Stöd till uppförandet

I det andra steget kommer planerna för uppförande att genomföras, mot bakgrund av nådda tekniska, juridiska, administrativa och ekonomiska överenskommelser där i synnerhet instrument på nationell nivå och gemenskapsnivå kompletterar varandra (såsom strukturfonderna eller Europeiska investeringsbanken). Ekonomiskt stöd från ramprogrammet kommer att ges till uppförandet av sådana prioriterade projekt som är i starkt behov av sådant stöd. Besluten för dessa projekt kommer att fattas med hjälp av en mekanism, beroende på den stödform och-nivå som krävs (t.ex. direktbetalningar, lån från Europeiska investeringsbanken med täckning genom finansieringsinstrumentet för riskdelning [bilaga III], artikel 171).

1.3. Stöd, även till framväxande behov

För att denna verksamhet skall blir en framgång krävs en hög grad av samordning inom EU när den europeiska infrastrukturpolitiken för forskning formuleras och antas. Under hela programmets löptid kommer därför stödåtgärder att genomföras för denna samordning och för utvecklingen av internationellt samarbete.

Verksamheten kommer huvudsakligen att utgå från ett fortlöpande och öppet ansökningsförfarande som går ”nedifrån och upp”. Syftet är att ge stöd till analyser av framväxande behov och till ESFRI:s och eIRG:s arbete för ett effektivt genomförande av programmet (t.ex. stöd till konferenser, kontrakt med sakkunniga, konsekvensbedömningar m.m.). Stöd kommer också att utgå för den internationella dimensionen av den verksamhet som genomförs inom ramen för detta särskilda program och för internationell spridning av europeisk kompetens. Den verksamhet som genomförs inom denna del av det särskilda programmet Kapacitet gör det också möjligt med avseende på det internationella samarbetet att fastställa vilka behov särskilda tredjeländer har och vilka ömsesidiga intressen som kan ligga till grund för särskilda samarbetsåtgärder, samt att utarbeta länkar mellan de viktigaste forskningsinfrastrukturerna i tredjeländer och dem i det europeiska området för forskningsverksamhet.

2. FORSKNING TILL FÖRMÅN FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG

Syfte

Att stärka europeiska små och medelstora företags innovationskraft och öka deras bidrag till utveckling av produkter och marknader som bygger på ny teknik genom att hjälpa dem att lägga ut forskning på entreprenad, öka forskningsansträngningarna, utvidga nätverk, bättre utnyttja forskningsresultat och förvärva tekniskt kunnande.

Tillvägagångssätt

De små och medelstora företagen utgör kärnan i europeiskt näringsliv. De bör utgöra en avgörande del av innovationssystemet och av den kedja som leder från kunskap till nya produkter, processer och tjänster. Europas små och medelstora företag står inför ökad konkurrens både på den inre marknaden och världsmarknaden och måste därför öka sitt kunnande och sin forskning, utöka sin verksamhet geografiskt och internationalisera sina kunskapsnätverk. Alla medlemsstater har vidtagit åtgärder till förmån för små och medelstora företag, men ofta varken gynnas eller stödjs gränsöverskridande forskningssamarbete och tekniköverföring. Det krävs åtgärder på EU-nivå för att komplettera och förbättra effekterna av åtgärder som vidtagits på nationell och regional nivå.

Särskilda åtgärder kommer att genomföras till stöd för små och medelstora företag eller sammanslutningar av sådana företag som är i behov av att lägga ut forskning på entreprenad till högskola och forskningscenter (”FoTU-aktörer”). Dessa åtgärder kommer att vidtas inom hela det vetenskapliga och tekniska området. Vid utvärderingen av projektförslagen skall hänsyn tas till den förväntade ekonomiska effekt projekten har för små och medelstora företag. Ekonomiska medel kommer att fördelas genom två program: Forskning för små och medelstora företag och Forskning för sammanslutningar av små och medelstora företag. Det första riktar sig främst till företag med lågt till medelhögt tekniskt utnyttande och med liten eller ingen forskningskapacitet, men också till forskningsintensiva företag som måste lägga ut forskning på entreprenad för att komplettera sin huvusakliga forskningskapacitet. Det andra riktar sig till sammanslutningar av företag. Dessa har normalt sett störst möjlighet att känna till och identifiera sina medlemmars gemensamma tekniska problem, agera på deras vägnar och arbeta för att forskningsresultat sprids och tillämpas.

Utöver dessa särskilda åtgärder kommer små och medelstora företags deltagande i ramprogrammen också att uppmuntras och underlättas. När innehållet i temaområdena inom det särskilda programmet Samarbete utvecklas tas hänsyn till forskningsbehovet och-potentialen inom dessa företag. Programmet kommer allt efter område och ämne att genomföras genom projekt av olika storlek och omfattning.

Vid genomförandet av gemenskapens ramprogram för forskning och teknisk utveckling kommer komplementaritet och samordning med åtgärder inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation att säkras för att små och medelstora företags deltagande i gemenskaps ramprogram för forskning och teknisk utveckling skall främjas och underlättas.

Verksamhet

Följande två typer av program är avsedda för små och medelstora företag:

- Forskning för små och medelstora företag

Inom detta program får små grupper av innovativa företag hjälp att lösa gemensamma eller kompletterande tekniska problem. Projekt med relativt kort löptid måste inriktas på innovationsbehoven hos de små och medelstora företag som lägger ut forskning på entreprenad till FoTU-aktörer och vara i högsta grad möjliga för företagen i fråga att dra nytta av.

- Forskning för sammanslutningar av små och medelstora företag

Inom detta program får sammanslutningar av små och medelstora företag stöd för att med hjälp av den forskning som krävs utveckla tekniska lösningar på problem som är vanligt förekommande hos många av dessa företag i särskilda industrisektorer eller segment av värdekedjan. Det kan gälla att t.ex. utveckla eller efterleva europeiska normer och standarder eller uppfylla lagstiftningskrav på områdena hälsa, säkerhet och miljöskydd. Projekt som kan löpa under flera år måste drivas av sammanslutningar som lägger ut forskning på entreprenad till FoTU-aktörer till förmån för sina medlemmar och måste omfatta ett antal enskilda små och medelstora företag.

Programmen har följande gemensamt:

- Även andra företag och slutanvändare kan delta om det är i de deltagande företagens eller sammanslutningarnas intresse.

- Utöver forskning bör projekten även omfatta verksamhet som gynnar införande och effektivt utnyttjande av forskningsresultaten, såsom provning, demonstration, utbildning, tekniköverföring, kunskapshantering och immaterialrättsligt skydd. Verksamhet för effektiv spridning av forskningsresultat till sammanslutningarnas medlemmar och, när så är lämpligt, därutöver, bör också ingå i projekt inom programmet forskning för sammanslutningar av små och medelstora företag.

- Särskilda regler gäller för ägande och tillträdesrätt inom de båda typerna av program.

3. KUNSKAPSREGIONER

Syfte

Att stärka de europeiska regionernas forskningspotential, särskilt genom att främja och stödja utvecklingen i hela Europa av regionala forskningsdrivna kluster som binder samman regionala myndigheter, högskola, forskningscentrum, företag och andra berörda parter.

Tillvägagångssätt

Regionernas betydelse för forskning och utveckling (FoU) i EU erkänns i allt högre grad. Samtidigt finns det tecken på att FoU-investeringar förbättrar den regionala attraktionskraften genom att de ökar konkurrenskraften hos lokala företag. FoU-intensiva kluster tillhör de bästa drivkrafterna för sådana investeringar som ger direkta fördelar i form av större lokala konkurrensfördelar med positiva effekter för tillväxten och antalet arbetstillfällen. Genom pilotåtgärden ”Kunskapsregioner”[19] bekräftades dessa klusters betydelse och intresset av att stödja och uppmuntra utvecklingen av dem.

Denna åtgärd skall göra det möjligt för europeiska regioner att öka sin kapacitet för FoTU-investeringar samtidigt som möjligheterna för aktörerna i dessa regioner att framgångsrikt delta i europeiska forskningsprojekt blir så stora som möjligt. Strukturfonderna skall i högre grad användas vid FoU-investeringar och-verksamhet genom ökad samverkan mellan regionalpolitik och forskningspolitik, framför allt genom att sådana regionala forskningsstrategier utarbetas som regionala myndigheter kan införliva i sina planer för ekonomisk utveckling.

Åtgärden kunskapsregioner har till syfte att stödja utarbetandet och genomförandet av optimala strategier för utveckling av FoU-drivna kluster. Framför allt kommer den att öka de regionala forskningsplanernas betydelse och effektivitet genom erfarenhetsutbyte, främja och stärka samarbetet mellan klustren och gynna en hållbar utveckling av befintliga FoU-drivna kluster samtidigt som upprättandet av nya stimuleras. Stöd kommer huvudsakligen att ges till efterfrågedrivna och problemorienterade projekt inriktade på särskilda tekniska områden eller sektorer[20].

Denna åtgärd omfattar alla regioner, även konvergensregioner[21].

Verksamhet

I projekten kommer i regel regionala myndigheter, regionala utvecklingsorgan, högskola, forskningscentra och industrier att ingå, liksom i tillämpliga fall organisationer inom områdena tekniköverföring, finansiella tjänster och civilsamhället. Projekt som rör kunskapsregioner omfattar följande verksamhet:

- Analys, utveckling och genomförande av forskningsagendor för regionala kluster och samarbete dem emellan. Häri ingår analyser och en genomförandeplan som är inriktad på FoU-kapacitet och-prioriteringar. Inom projekten skall framtidsstudier, benchmarking eller andra metoder användas för att visa på förväntade fördelar, såsom förbättrade kopplingar mellan inblandade kluster, optimerad inblandning i europeiska forskningsprojekt och större effekter för den regionala utvecklingen.

- Mentorsverksamhet, grundad på FoU-driven klusterbildning, mellan regioner som har satsat mycket på forskning och andra som inte har satsat så mycket. Gränsöverskridande regionala konsortier kommer att mobilisera och knyta till sig forskningsaktörer inom högskola, industri och myndigheter för att arbeta fram riktlinjer för de regioner som har satsat minst på teknisk utveckling.

- Initiativ för att förbättra integrationen av forskningsaktörer och institutioner i regionala ekonomier genom samverkan på klusternivå. Häri ingår gränsöverskridande verksamhet för att förbättra kontakterna mellan forskningsaktörerna och de lokala företagen samt relevant klusteröverskridande verksamhet.

Stöd kommer också att ges för verksamhet som skall gynna systematiskt och ömsesidigt informationsutbyte och samspel mellan projekt av liknande slag och, i tillämpliga fall, med åtgärder som ingår i andra relevanta gemenskapsprogram (seminarier för analys och syntes, rundabordskonferenser, publikationer m.m.).

4. FORSKNINGSPOTENTIAL

Syfte

Att stimulera genomförandet av det utvidgade EU:s hela forskningspotential genom att frigöra och utveckla forskningspotentialen i EU:s konvergensregioner och yttersta randområden, samt bidra till att stärka forskarnas förmåga att framgångsrikt delta i forskningsverksamhet på EU-nivå.

Tillvägagångssätt

För att stödja förverkligandet av den utvidgade unionens fulla forskningspotential kommer en särskild åtgärd att verka för att frigöra forskningsgruppernas potential, framför allt i de konvergensregioner och yttersta randområden inom EU som idag inte utnyttjar sina möjligheter till fullo eller som behöver ny kunskap och stöd för att förverkliga sin potential. Åtgärden kommer i hög grad att bygga vidare på avslutade och befintliga åtgärder, såsom de europeiska spetsforskningscentrumen i de dåvarande anslutnings-och kandidatländerna inom det femte ramprogrammet och Marie Curiegäststipendiet för kunskapsöverföring. Den kommer också att komplettera de åtgärder som genomförs av Europeiska socialfonden inom ramen för den nya sammanhållningspolitiken (2007–2013) och som är inriktade på att utveckla den mänskliga potentialen inom forskning på nationell nivå i de stödberättigande områdena.

Genom att arbeta för ett förstärkt och utvidgat samarbete mellan dessa forskningsgrupper och forskningscentrum i andra EU-länder tas ett viktigt steg mot att frigöra deras potential och, i och med det, garantera dem en hållbar utveckling på lång sikt. Genom att deras internationella exponering, erkännande och ledarskapspotential optimeras, liksom kvaliteten på deras forskare, kommer dessa forskningsgrupper att synas mer och få det lättare att delta i det europeiska området för forskningsverksamhet.

Verksamhet

Denna åtgärd gynnar framför allt strategiska partnerskap, däribland ett delat deltagande, mellan forskningsgrupper från både den offentliga och privata sektorn i konvergensområdena eller EU:s yttersta randområden, utsedda på grund av kvalitet och hög potential, och väletablerade forskningsgrupper på andra platser i Europa. Särskild vikt kommer att fästas vid de långtidseffekter som väntas av partnerskapet, både på EU-nivå och på regional nivå. Åtgärden kommer att omfatta stöd till de utvalda forskningsgrupperna i de aktuella regionerna i syfte att förverkliga deras fulla potential (dvs. ökad kunskap, ytterligare kompetensutveckling, bl.a. när det gäller förvaltning av forskning, och ökad synlighet). Följande verksamhet inom ramen för de forskningsprogram som utvecklats inom det strategiska partnerskapet berättigar till stöd:

- Utbyte av kunskap och erfarenheter genom gränsöverskridande utbyte av forskare mellan de utvalda centrumen i de aktuella regionerna och en eller flera partnerorganisationer i ett annat EU-land, med inbyggda mekanismer för obligatoriskt återvändande för den personal från centrumen som deltagit i utbytet.

- Rekrytering till de utvalda centrumen av hemvändande erfarna forskare för att dessa skall överföra kunskap till eller utbilda andra forskare, bland annat för att uppmuntra de landsmän som är utomlands att återvända.

- Förvärv och utveckling av viss forskningsutrustning till de utvalda centrumen.

- Anordnande av seminarier och konferenser för att underlätta nationellt och internationellt kunskapsutbyte, med deltagande av både de utvalda centrumens egen forskningspersonal och inbjudna forskare från andra länder. Detta skall ske för att utveckla de utvalda centrumens förmåga att erbjuda internationell utbildning, öka deras internationella ryktbarhet och få forskningspersonal från de utvalda centrumen att delta vid internationella konferenser eller kortare utbildningar i syfte att utbyta kunskap, bilda nätverk och ta del av en mer internationell miljö.

- Spridning av information och reklamverksamhet för att få de utvalda centrumen och deras verksamhet att synas mer.

Oberoende av detta stöd tillhandahålls dessutom inom ramen för denna åtgärd utvärderingsmöjligheter som alla forskningscentrum i de aktuella regionerna kan ta del av vare sig de ansöker om finansiering eller ej. Detta innebär att de kan få nivån på sin allmänna forskningskvalitet och infrastruktur bedömd genom en internationell oberoende expertutvärdering. Denna utvärdering genomförs av framstående internationella experter som är oberoende och som utsetts av kommissionen.

5. VETENSKAPEN I SAMHÄLLET

Syfte

I syfte att bygga upp ett effektivt och demokratiskt europeiskt kunskapssamhälle är målet att stimulera en harmonisk integrerering av de vetenskapliga och tekniska ansträngningarna och tillhörande vetenskapspolitik i det europeiska samhället.

Tillvägagångssätt

”Vetenskapen i samhället” innebär en avsevärd utvidgning och förlängning av den pilotstudie som genomfördes inom det sjätte ramprogrammet, vilket sammanfaller med den europeiska forskningspolitikens ökade ambitionsnivå.

De europeiska samhällenas utveckling hänger till stor del samman med deras förmåga att skapa, utnyttja och sprida kunskap och utifrån det ständigt finna nya vägar. Den vetenskapliga forskningen spelar en viktig roll i detta hänseende och bör även i framtiden utgöra en av de drivande krafterna för tillväxt, välstånd och hållbar utveckling.

Därför är det av avgörande betydelse att en social och kulturell miljö skapas som gynnar en framgångsrik och användbar forskning. Detta innebär att legitima samhälleliga angelägenheter och behov beaktas, vilket leder till en utvidgad demokratisk debatt med en mer engagerad och informerad allmänhet och bättre villkor för kollektiva beslut i vetenskapliga frågor. Det bör också ge ett gynnsamt klimat för vetenskapliga ambitioner och forskningsinvesteringar med påföljande spridning av kunskap, vilket utgör grundpelaren i Lissabonstrategin.

Denna del av programmet Kapacitet kommer sedan att inriktas på att skapa förutsättningar som gör en sådan gynnsam miljö till regel snarare än undantag i Europa.

Först och främst måste risken för en vetenskaplig klyfta i våra samhällen hanteras. Den skiljer dem som inte har tillgång till relevant kunskap från det lilla fåtal som har det, och dem som inte har möjlighet att påverka forskningspolitiska beslut från dem som har den möjligheten. Detta leder till att allmänheten blir tveksam till de potentiella fördelarna med vetenskap och teknik och till att de faktiskt underordnas allmän kontroll. Å ena sidan välkomnas ökad forskning för att dagens olösta problem skall kunna hanteras (sjukdomar, miljöförstöring, epidemier, arbetslöshet m.m.) och för att följderna av dem skall kunna hanteras bättre i framtiden. Å andra sidan är allmänheten misstänksam till vissa av vetenskapens användningsområden och till hur egenintresset kan påverka beslutsprocessen.

Anledningarna till att vetenskapen ofta inte i tillfredsställande grad har integrerats i samhället är bland annat följande:

- Allmänheten deltar inte i tillräcklig grad när vetenskapliga prioriteringar görs och strategier fastställs. Här skulle en bredare debatt annars vara möjlig om möjliga risker och konsekvenser.

- Det finns en växande skepsis gentemot viss vetenskaplig utveckling, en känsla av att ha förlorat kontrollen, och obesvarade frågor beträffande respekten av grundläggande värden.

- Vetenskapen betraktas som en värld isolerad från den ekonomiska och sociala verkligheten.

- Objektiviteten ifrågasätts hos vetenskapliga bevis som används vid politiskt beslutsfattande.

Den valda strategin har till syfte att

- göra mekanismerna för tillgång till och validering av den sakkunskap som krävs för att göra politiska beslut mer effektiva mer demokratiska och öppna,

- fastställa riktmärken för en etiskt hållbar forskning mot bakgrund av grundläggande rättigheter,

- göra det möjligt för Europa att spela en mer aktiv roll globalt sett i debatten om och främjandet av gemensamma värden, lika möjligheter och social dialog,

- överbrygga klyftan mellan dem som har en vetenskaplig utbildning och resten av befolkningen, och främja en positiv hållning till vetenskapskultur i allmänhetens omedelbara närhet (genom att engagera städer, regioner, stiftelser, forskningscentrum m.m.),

- uppmuntra till social dialog om forskningspolitik och stimulera organisationer från det civila samhället att i högre grad delta i forskningsverksamhet,

- förmedla en bild av vetenskap och forskningspersonal som är meningsfull för alla, särskilt för unga människor,

- hjälpa kvinnor att utveckla sin vetenskapliga karriär och bättre utnyttja deras vetenskapliga förmågor till förmån för hela samhället, samt

- förnya kommunikationen om vetenskap och gynna moderna metoder för att nå bättre effekt och hjälpa forskare till nära samarbete med fackfolk inom medievärlden.

”Vetenskapen i samhället” kommer att genomföras genom följande åtgärder:

- Strategirelaterade åtgärder och forskning som får stöd direkt från detta tema.

- Samarbete mellan medlemsstater där gemensamma mål fastställs och nationella förfaranden förstärks enligt den öppna samordningsmetoden.

- Främjande, stöd och övervakning av att frågor inom området ”Vetenskapen i samhället” används i andra delar av ramprogrammet och av effekterna av detta[22]. Den övergripande samordningen av frågor av betydelse för ”Vetenskapen i samhället”, både inom ramprogrammet och annan relevant gemenskapsverksamhet (t.ex. i samband med utbildning och kultur), kommer att säkerställas inom detta tema.

Åtgärder kommer att genomföras på följande tre områden:

Första åtgärdsområdet: En mer dynamisk styrning av förhållandet mellan vetenskap och samhälle

- Förstärkning och förbättring av det europeiska vetenskapssystemet

Förväntningarna på att det europeiska vetenskapssystemet skall bevara vår innovationspotential är så stora att samhället måste få djupare insikt i hur systemet är uppbyggt, dess interna ekonomi, föreskrifter och bruk. Följande tre aspekter av vidsträckt betydelse skall behandlas, med fokus på aktörerna och dynamiken i det europeiska området för forskningsverksamhet:

- Förbättrat utnyttjande av vetenskapliga råd och sakkunskap vid beslutsfattandet i Europa, övervakning av effekterna av detta samt utveckling av praktiska instrument och tillvägagångssätt (t.ex. elektroniska nätverk).

- Ökat förtroende för och självreglering inom forskarsamfundet.

- Uppmuntran till debatt om informationsspridning, bl.a. om tillgången till vetenskapliga resultat och framtiden för vetenskapliga publikationer.

- Bredare engagemang för att förutse och klargöra politiska, samhälleliga och etiska frågor

Samhällets önskningar och intressen samt grundläggande etiska principer måste integreras bättre i hela forskningsprocessen så att ett tryggare och mer konstruktivt klimat skapas för forskarna och samhället som helhet. Här är följande två aspekter relevanta:

- Ett bredare deltagande i debatten om vetenskapsrelaterade frågor.

- Förutsättningarna för en saklig debatt om etik och vetenskap.

- Bättre förståelse för vetenskapens och teknikens plats i samhället

För att få förhållandet mellan vetenskap och samhälle belyst genom förnuftig politik måste kunskapen som finns samlad inom historia, sociologi och filosofi utvidgas, konsolideras och spridas på europeisk nivå. Därför bör forskare från dessa olika fackområden bilda nätverk för att strukturera forskning och debatter på ett sätt som tydliggör vetenskapens roll i uppbyggnaden av det europeiska samhället och dess identitet. Framför allt bör följande betonas:

- Samspelet mellan vetenskap, demokrati och lagstiftning.

- Forskningen om etik inom vetenskap och teknik.

- Den ömsesidiga påverkan mellan vetenskap och kultur.

- Bilden av forskarna och deras roll.

- Högskolan – under ständig förändring

Stöd skall gå till lämpliga reformer som ger högskolan möjlighet att, tillsammans med industrin och samhället i stort, leva upp till sin roll som institution där kunskap genereras, sprids och utbyts (i linje med gemenskapens initiativ om högskolebaserad forskning). Tyngdpunkten läggs på

- att fastställa bättre ramvillkor för en effektivare högskoleforskning,

- att gynna etableringen av strukturerade partnerskap med näringslivet, med hänsyn till högskolans förmåga att styra forskningen, och

- att öka kunskapsutbytet mellan högskola och samhället som helhet.

Andra åtgärdsområdet: En stärkt potential och vidgade vyer

- Jämställdhet och forskning

Med utgångspunkt i riktlinjerna i kommissionens arbetsdokument, rådets slutsatser[23] och andra relevanta EU-strategier kommer ett ramverk för positiv särbehandling av kvinnor att ställas upp för att stärka deras roll i den vetenskapliga forskningen och förstärka jämställdhetsaspekten i forskning. Detta ramverk kommer att ligga till grund för politiska diskussioner, övervakning, samordning och stöd till forskning. Följande kommer att ingå:

- Förstärkning av kvinnors roll i vetenskaplig forskning.

- Jämställdhet inom forskning.

- Integrering av jämställdhetsaspekten i EU:s forskningspolitik och-program.

- Unga människor och vetenskap

Åtgärder skall utvecklas för att intressera fler människor för vetenskapliga yrken, gynna kontakter mellan generationer och öka kunskapsnivån i allmänhet när det gäller vetenskapliga frågor. Europeiska utbyten och samarbete kommer att inriktas på utbildningsmetoder inom vetenskapliga ämnen anpassade till en ung publik, stöd till lärare i vetenskapliga ämnen (koncept, material) och ökade kontakter mellan skola och yrkesliv. Dessutom kan stöd ges till sådana arrangemang med en bred europeisk dimension som för samman framstående forskare – i egenskap av förebilder – och lovande unga forskare. Frågor avseende grundforskning skall också undersökas med hänsyn till sociala sammanhang och kulturella värden. Följande tre aspekter står i fokus:

- Stöd till formell och informell utbildning i vetenskapliga ämnen i skolorna.

- Starkare koppling mellan utbildning i vetenskapliga ämnen och en vetenskaplig karriär.

- Forsknings-och samordningsåtgärder för nya undervisningsmetoder inom vetenskapliga ämnen.

Tredje åtgärdsområdet: Bättre kommunikation mellan vetenskap och samhälle

Denna verksamhet skall gynna effektiva kanaler för tvåvägskommunikation mellan allmänhet och forskare. Därigenom gynnas ett närmare samarbete och utbyte av metoder för bästa förfaringssätt mellan forskare och yrkesverksamma inom media. Samtidigt gynnas också deltagandet av bestämda målgrupper, såsom ungdomar, forskare som önskar kontakt med allmänheten och den vetenskapliga pressen. Insatserna kommer att inriktas på att

- tillhandahålla tillförlitlig och snabb information till fackpressen, inbegripet stöd till utvecklingen av en europeisk vetenskaplig presstjänst,

- genomföra utbildningar för att överbrygga klyftan mellan media och forskarsamfundet,

- främja den europeiska dimensionen hos vetenskapliga arrangemang som riktar sig till allmänheten,

- föra fram vetenskapen med hjälp av audiovisuella medier i form av europeiska samproduktioner och spridning av vetenskapliga program,

- gynna gränsöverskridande spetsforskning och vetenskapskommunikation genom eftertraktade forskarpriser, och

- forska fram förbättrade metoder och produkter för vetenskaplig kommunikation.

6. INTERNATIONELLT SAMARBETE

Syfte

För att EU skall vara konkurrenskraftigt och spela en ledande roll internationellt krävs en stark och sammanhängande internationell politik för vetenskap och teknik.

Den internationella politiken har två inbördes förbundna mål:

- Att stödja Europas konkurrenskraft genom strategiska partnerskap med tredjeländer på utvalda vetenskapsområden och knyta de bästa forskarna från tredjeländer till EU:s forskningsverksamhet.

- Att behandla särskilda problem som tredjeländer står inför eller som är av global natur, på grundval av ett gemensamt intresse och till ömsesidig nytta.

Tillvägagångssätt

För att tillsammans med bestämda tredjeländer (partnerländer i internationellt samarbete[24]) kartlägga och fastställa vilka prioriterade områden inom forskning av ömsesidigt intresse som skall genomföras genom särskilda åtgärder för internationellt samarbete inom det särskilda programmet Samarbete, kommer pågående strategidialoger och befintliga partnerskapsnätvärk med de olika regionerna i dessa tredjeländer att förstärkas. På så sätt skapas underlag som kan bidra till att dessa åtgärder genomförs. Genom stöd till mulitlateral samordning av nationella strategier och verksamheter på området för forskning och teknisk utveckling kommer samordningen av nationella program (medlemsstater, kandidatländer och associerade länder) att stödjas och därigenom sammanhållningen inom nationella verksamheter rörande internationellt vetenskapligt samarbete att förstärkas. Samarbetet med tredjeländer inom ramen för ramprogrammet kommer främst att avse följande grupper av länder[25]:

- Kandidatländer[26].

- Partnerländerna i Medelhavsområdet, länderna på västra Balkan liksom länder i Östeuropa, Kaukasus och Centralasien[27].

- Utvecklingsländer.

- Tillväxtekonomier.

De tematiskt orienterade forskningsåtgärderna för internationellt samarbete genomförs inom ramen för det särskilda programmet Samarbete. De internationella åtgärderna när det gäller den mänskliga potentialen genomförs inom ramen för det särskilda programmet Människor. Det internationella samarbetets horisontella stödverksamhet beskrivs i det här programmet. De internationella samarbetsåtgärderna inom ramen för de olika programmen kommer att underställas övergripande samordning.

Verksamhet

Den viktigaste verksamheten för utveckling av gemensamma strategier för internationellt vetenskapligt samarbete är följande:

- Regionala prioriteringar och fastställande av strategier för vetenskapligt och tekniskt samarbete

EU-samarbetet inom vetenskap och teknik för fastställande av prioriteringar kommer att utgå från en bred politisk dialog med partnerländerna och-regionerna med hänsyn till deras forskningskapacitet och sociokulturella villkor. Denna dialog om vetenskapligt och tekniskt samarbete skall äga rum på flera olika nivåer, t.ex. inom internationella forum (FN:s olika konventioner), institutionaliserade biregionala samtal[28], däribland möten Asien–Europa (ASEM), dialogen mellan Latinamerika, Västindien och EU (ALCUE), partnerskapen mellan Medelhavsområdet och västra Balkan, EU-AVS–länderna (länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet) och dialoger med östeuropeiska länder, länder i Kaukasus och Centralasien[29], samt bilaterala och multilaterala överenskommelser och informella tvärregionala möten mellan forskare och andra samhällsaktörer.

Förstärkning av biregionala/bilaterala dialoger för utarbetande av riktlinjer och ramar för det internationella samarbetet inom vetenskap och teknik kommer, liksom gemensam kartläggning av forskningsområden av ömsesidigt intresse, att ges högsta prioritet. Dessa dialoger utgör tillsammans med partnerskapen inom vetenskap och teknik det mest effektiva sättet att nå globala och ömsesidigt överenskomna mål när det gäller regionala och landsspecifika behov. Det internationella samarbetet på området för vetenskap och teknik inom ramprogrammet kommer att samordnas genom den integrerade forskningspolitik som blir resultatet av dessa dialoger och av avtal om vetenskap och teknik[30].

Initiativen kommer att genomföras genom särskild internationell samarbetsverksamhet varigenom de biregionala dialogerna kommer att utvecklas i nära samförstånd med medlemsstater, associerade länder och partnerländer i internationellt samarbete.

Denna prioritetssättning och formuleringen av samarbetspolitiken får direkta och mätbara effekter för övrig verksamhet som planeras i samband med det internationella samarbetet rörande vetenskap och teknik inom ramen för det särskilda programmet Kapacitetet. Dessa effekter utgörs av förstärkning och utveckling av avtal och partnerskap om vetenskap och teknik och en positiv synergieffekt för samordningen av nationell politik och verksamhet när det gäller internationellt samarbete på detta område.

Inom ramen för avtal om vetenskap och teknik och i enlighet med gjorda prioriteringar skall satsni