92. uppmanar rådet och kommissionen att som ett alternativ till sanktioner som kan drabba allmän-
heten omgående utveckla riktade sanktioner, inriktade på illegala tillgångar som ledarna för korrumperade
regeringar tillskansat sig, och att främja samordnade internationella ansträngningar för att återföra sådana
tillgångar till landet så snart som en verklig demokratiseringsprocess har inletts,
*
**
93. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas
regeringar och parlament, Europarådet, FN, regeringarna i kandidatländerna och regeringarna i de övriga
länder som nämns.
8. Årsrapport om de mänskliga rättigheterna i EU
A5-0050/2000
Europaparlamentets resolution om respekten för de mänskliga rättigheterna i Europeiska unionen
(1998-1999) (11350/1999 cdash C5-0265/1999 cdash 1999/2001(INI))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
Adash med beaktande av Europeiska unionens årliga rapport om respekten för de mänskliga rättigheterna i
Europeiska unionen (1998-1999) (11350/1999 Adash C5-0265/1999),
Adash med beaktande av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och de konventioner som
senare antagits i samma ämne,
Adash med beaktande av de grundläggande mänskliga rättigheterna som garanteras genom medlemsstaternas
författningar och genom den europeiska konventionen från 1950 om skydd för de mänskliga rättig-
heterna och de grundläggande friheterna samt av dess protokoll och de konventioner och stadgor som
senare antagits på detta område,
Adash med beaktande av Amsterdamfördraget och särskilt artiklarna 6, 7, 11, 29 och 49 i EU-fördraget och
artiklarna 13, 136 och 177 i EG-fördraget,
Adash med beaktande av Europadomstolens domar åren 1998-1999 och särskilt de viktigaste domarna om
utövandet av civila och politiska rättigheter,
Adash med beaktande av EG-domstolens rättspraxis under samma tidsperiod,
Adash med beaktande av parlamentets resolution av den 12 april 1989 om antagandet av förklaringen om de
grundläggande fri- och rättigheterna, och de resolutioner som därefter antagits i samma ämne(1),
Adash med beaktande av parlamentets resolution av den 16 september 1999 om utarbetande av en stadga
om grundläggande rättigheter(2),
Adash med beaktande av resultaten av den offentliga utfrågningen av kommissionens ledamot António
Vitorino den 3 september 1999,
Adash med beaktande av parlamentets resolution av den 27 oktober 1999 om resultatet av Europeiska rådets
möten i Tammerfors(3) den 15−16 oktober,
Adash med beaktande av resultaten från det forum om de mänskliga rättigheterna som organiserades den
30 november−1 december 1999,
(1) EGT C 120, 16.5.1989, s. 51, EGT C 240, 16.9.1991, s. 45, EGT C 94, 13.4.1992, s. 277, EGT C 241, 21.9.1992,
s. 67, EGT C 115, 26.4.1993, s. 178, EGT C 44, 14.2.1994, s. 103, EGT C 61, 28.2.1994, s. 40, EGT C 126,
22.5.1995, s. 75, EGT C 32, 5.2.1996, s. 88, EGT C 32, 5.2.1996, s. 102, EGT C 78, 18.3.1996, s. 31, EGT C 152,
27.5.1996, s. 57, EGT C 152, 27.5.1996, s. 62, EGT C 320, 28.10.1996, s. 36, EGT C 320, 28.10.1996, s. 268,EGT C 20, 20.1.1997, s. 170, EGT C 132, 28.4.1997, s. 31, EGT C 115, 14.4.1997, s. 92, EGT C 304, 6.10.1997,s. 55, EGT C 358, 24.11.1997, s. 37.
(
2) EGT C 54, 25.2.2000, s. 93.
(3) ”Texter antagna under sammanträdet”, punkt. 15.C 377/344 SV 29.12.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 16 mars 2000
Adash med beaktande av den första årsrapporten (1988) av det europeiska centret för övervakning av rasism
och främlingsfientlighet,
Adash med beaktande av årsrapporten för 1998 av den Europeiska ombudsmannen, särskilt beslutet om en
initiativundersökning 626/97/BB om bekämpandet av åldersdiskriminering vid rekrytering i den euro-
peiska institutionerna i enlighet med bestämmelserna om skydd av mänskliga rättigheter(1),
Adash med beaktande av de framställningar som inkommit under 1998 och 1999,
Adash med beaktande av Europarådets arbete på detta område och det arbete som utförs av berörda frivillig-
organisationer,
Adash med beaktande av sina resolutioner av den 16 mars 2000 om att bekämpa rasism, främlingsfientlighet
och antisemitism i kandidatländerna(2), om internationella mänskliga rättigheter och Europeiska unio-
nens politik för de mänskliga rättigheterna 1999(3) och om bekämpning av rasism och främlingsfient-
lighet i Europeiska unionen(4) samt om stadgan om grundläggande rättigheter i Europeiska unio-
nen(5),
Adash med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen,
Adash med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och
inrikes frågor och yttrandet från utskottet för framställningar (A5-0050/2000) och av följande skäl:
I. Ett nytt politiskt och juridiskt sammanhang
1. arlamentet påminner om att de mänskliga rättigheterna utgör en samling allmänna rättigheter som
sinsemellan hänger samman och som tillkommer alla människor,
2. konstaterar att granskningen av situationen för de mänskliga rättigheterna i Europeiska unionen
1998 och 1999 är en del av ett nytt juridiskt sammanhang som skapats genom att Amsterdamfördraget
trädde i kraft den 1 maj 1999,
3. konstaterar att man i det nya fördraget högtidligt förklarar att Europeiska unionen bygger på respekt
för de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och rättssäkerhet (artikel 6 i EU-fördraget) ochatt denna respekt är avgörande för om ett land skall få förbli medlem i unionen (artikel 7 i EU-fördraget)
eller ansluta sig till unionen (artikel 49 i EU-fördraget),
4. konstaterar att respekten för de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och rättssäker-
heten i konsekvensens namn även bör vara den vägledande principen för unionens politik vad gäller skap-
andet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, liksom för socialpolitiken, utrikespolitiken och poli-
tiken för utvecklingssamarbete (artikel 11 i EU-fördraget och artiklarna 136 och 177 i EG-fördraget) ochför institutionernas funktion,
5. konstaterar även att man i det nya fördraget uttryckligen erkänner att de mänskliga rättigheterna
omfattar de ekonomiska och sociala rättigheter som anges i den europeiska sociala stadgan från 1961,
reviderad 1996, och i 1989 års gemenskapsstadga om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter (arti-kel 136 i EG-fördraget),
6. noterar även att ett stycke i det nya fördraget ägnas åt principen om att alla medborgare skall
behandlas lika och om att man skall ”bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung,
religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning” (artikel 13 i EU-fördraget),
7. noterar slutligen att det nya fördraget erkänner alla medborgares rätt till tillgång till gemenskapens
handlingar och rätt till skydd när det gäller personuppgifter (artiklarna 255 och 286 i EG-fördraget),
8. slår därmed än en gång fast att samtliga dessa rättigheter, som motsvarar tankar som uttrycks i de
nationella konstitutionerna och i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna
och de grundläggande friheterna, och som utgör själva grunden för Europeiska unionen, bör ingå i eneuropeisk stadga om grundläggande rättigheter,
9. anser att det är absolut nödvändigt att dessa grundläggande rättigheter tillämpas enhetligt i Europe-
iska unionen och att de är så begripliga som möjligt, särskilt mot bakgrund av den kommande Stadgan om
grundläggande rättigheter som håller på att utarbetas,
(1) Rapport 1998 s. 268 ss.
(2) ”Texter antagna under sammanträdet av detta datum”, punkt 18.
(3) ”Texter antagna under sammanträdet av detta datum”, punkt 7.
(4) ”Texter antagna under sammanträdet av detta datum”, punkt 17.
(5) ”Texter antagna under sammanträdet av detta datum”, punkt 4.29.12.2000 SV C 377/345 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 16 mars 2000
10. välkomnar att rådet lagt fram Europeiska unionens första årliga rapport om de mänskliga rättig-
heterna, och ser det som en början, men beklagar ändå att rapportens innehåll enbart begränsas till kon-
stateranden,
11. hoppas innerligt att nästa rapport från rådet skall innehålla en detaljerad analys av hur situationen
angående de mänskliga rättigheterna utvecklats inom varje enskilt land i Europeiska unionen, och föreslår
att man i framtiden inför kontrollsystem och strategier för att öka respekten för dessa rättigheter, i enlighetmed artiklarna 6 och 7 i EU-fördraget,
12. välkomnar även att man den 30 november och den 1 december 1999 organiserade ett första forum
om de mänskliga rättigheterna, och önskar att rådet, kommissionen och Europaparlamentet skall knytas till
arbetet med nästa forum år 2000 och att Europaparlamentet då skall få spela en framträdande roll på detta
område,
13. konstaterar med tillfredsställelse att skyddet för de mänskliga rättigheterna inom Europarådets
arbete har stärkts ur institutionell synvinkel sedan man den 1 november 1998 inrättade en gemensam
och ständig domstol för de mänskliga rättigheterna, dit alla målsägare kan vända sig direkt,
14. hoppas ändå att den nya domstolen för de mänskliga rättigheterna som har upplevt en ansenlig
ökning av ärenden 1998 och 1999, och som för närvarande har mer än 6000 ärenden att behandla
skall lyckas hinna med sitt arbete och kunna påskynda förfarandena,
15. välkomnar att Europarådet numera har en kommissarie för de mänskliga rättigheterna, Alvaro Gil-
Robles, vars uppgift inte är juridisk utan att främja utbildning och medvetenhet om de mänskliga rättig-
heterna inom ramen för den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna,
16. beklagar att 11 av EU:s 15 medlemsstaterna på nytt nämnts i Amnesty internationals årsbok för
1999 på grund av allvarliga eller mindre allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna,
II. Situationen för de mänskliga rättigheterna i Europeiska unionen
Utövandet av medborgerliga och politiska rättigheter
17. erinrar om att den främsta logiska konsekvensen av respekten för de mänskliga rättigheterna är att
garantera utövandet av dem; uppmanar därför medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att garan-
tera att samtliga medborgare kan utöva sina civila och politiska rättigheter, och framför allt att effektivtbekämpa alla former av påtryckningar och skrämselkampanjer från organiserade grupper eller grupper-
ingar mot en fredlig yttrandefrihet,
18. anmodar medlemsstaterna att avskaffa straff som kan begränsa eller förbjuda fredligt utövande av
åsiktsfrihet, föreningsfrihet och mötesfrihet,
UTÖKAD RÖSTRÄTT OCH VALBARHET
19. önskar, för att de demokratiska principer som ligger till grund för Europeiska unionen skall respekt-
eras, att medlemsstaterna snarast möjligt skall anpassa sin lagstiftning så att även alla medborgare i länder
utanför EU som har bott inom unionen i mer än fem år skall ha rösträtt och vara valbara i kommunalval
och val till Europaparlamentet,
SKYDD FÖR NATIONELLA MINORITETER
20. uppmanar Belgien och Frankrike att utan dröjsmål underteckna, och Grekland, Nederländerna,
Luxemburg, Portugal och Sverige att utan dröjsmål ratificera 1995 års europeiska ramkonvention om
skydd för nationella minoritetsgrupper,
21. uppmanar Belgien, Grekland, Irland, Italien, Portugal, Sverige och Förenade kungariket att utan
dröjsmål underteckna, och Österrike, Danmark, Frankrike, Luxemburg och Spanien att utan dröjsmål rati-
ficera den europeiska konventionen om regionala språk och minoritetsspråk från 1998,C 377/346 SV 29.12.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 16 mars 2000
22. betonar på nytt att medlemsstaterna och EU har skyldighet att främja de nationella minoriteternas
ekonomiska, sociala och kulturella utveckling,
RESPEKT FÖR PRIVATLIVET
23. påminner om att rätten till respekt av privatlivet, hemfriden samt skydd av personuppgifter måste
ges rättsligt skydd; oroar sig därför över den ökade utbredningen av databanker,
RELIGIONS- OCH TROSFRISHET
24. konstaterar att personer som hör till EU:s nya minoriteter, som i dagens läge i och med invand-
ringen utgör en betydande befolkningsgrupp, inte i alla medlemsstater har möjligheter att utöva sin reli-
gion och yrkar på att medlemsstaterna garanterar lika sociala och institutionella rättigheter för samtliga
nya religiösa samfund i EU,
25. efterlyser skydd för samvetsfriheten och rätten till värnpliktsvägran av samvetsskäl,
26. uppmanar Grekland att fullt ut och snabbt sätta i kraft sin lagstiftning enligt vilken rätten till värn-
pliktsvägran av samvetsskäl erkänns,
Kränkningar utförda av offentliga myndigheter
UTÖVANDE AV VÅLD GENOM POLIS OCH FÄNGELSEPERSONAL
27. fördömer på nytt de tortyrhandlingar och de omänskliga, grymma eller förnedrande straff och
behandlingar som omhändertagna eller fängslade personer utsätts för av ordningsmakten eller av fång-vårdspersonal,
28. noterar att såväl Förenta nationernas kommission mot tortyr som Europarådets kommitté för för-
hindrande av tortyr och flera frivilligorganisationer i sina rapporter för 1998−1999 återigen tar upp
omänskliga och förnedrande behandlingar som utförs av ordningsmakten i vissa av Europeiska unionens
medlemsstater,
29. uppmanar Irland att ratificera FN-konventionen mot tortyr, och uppmanar Belgien, Irland och Stor-
britannien att göra den nödvändiga förklaring som avses i artikel 22 i konventionen, genom vilken de
erkänner FN:s kommission mot tortyr som behörig att ta emot och granska individuella klagomål,
BEHANDLINGEN AV FLYKTINGAR OCH INVANDRARE
30. uttrycker sin oro över de alltför vanliga och oacceptabla problem som hänför sig till de asylsökan-
des situation och som bland annat inbegriper att man hindrar personer tillgång till rättsliga asylförfaran-
den, och sin oro över den halvt systematiska interneringen av asylsökande i vissa medlemsstater, ofta under
oacceptabla förhållanden samt den brutala behandlingen av dessa i samband med tvångsutvisning, som i
vissa fall lett till döden,
31. yrkar att medlemsstaterna strikt skall tillämpa Geneve-konventionen av 1951 om flyktingars rätts-
liga ställning, dess protokoll av 1967 och de principer som utarbetats av den verkställande kommittén för
FN:s flyktingkommissaire,
32. yrkar att medlemsstaterna skall erkänna förföljelse grundad på könstillhörighet; påminner om att
Genèvekonventionen om flyktingars rättsliga ställning inte gör någon åtskillnad mellan olika offer för för-följelse, vare sig förföljelsen utövats av statliga organ eller någon annan,
33. beklagar att Europeiska rådet i Tammerfors begränsade sig till ett beslut om ett gemensamt tillväga-
gångssätt för asylförfaranden på europeisk nivå, i stället för att välja en väg med ett enda asylförfarande
och inväntar därför kommissionens förslag om ett enhetligt asylförfarande och en enhetlig status för samt-
liga som erhållit asyl inom EU,29.12.2000 SV C 377/347 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 16 mars 2000
34. uppmanar medlemsstaterna att i samband med utvecklandet av ett gemensamt asylsystem gå ett
steg längre än miniminivåer för harmonisering genom att anta höga skyddsnormer som grundval för fram-
tida asylinstrument,
35. understryker med kraft att i brist på harmonisering på kort sikt bör varje gemensamt tillvägagångs-
sätt för asylförfaranden i Europeiska unionen respektera de grundläggande principerna om att
Adash asylförfarandet bör vara tillgängligt för alla asylsökande,Adash de asylsökande skall ha rätt att bli opartiskt hörda och ha rätt att anföra suspensivt besvär, utom i de
fall då detta är klart omotiverat,
Adash innan en asylsökande utvisas till ”ett säkert tredje land” skall staterna försäkra sig om att han eller hon
får resa in och inte avvisas,
36. betonar nödvändigheten av att skapa en rättslig grund och anslå tillräckligt med budgetmedel för
den europeiska flyktingfond som inrättats på Europaparlamentets initiativ och att säkerställa att kostna-
derna faktiskt fördelas jämnt mellan EU:s medlemsstater; uppmanar medlemsstaterna att säkerställa en
balanserad användning av dessa medel för åtgärder i anslutning till mottagande, integrering och återvän-
dande till förmån för flyktingar, asylsökande och personer som åtnjuter såväl komplementärt som tempo-
rärt skydd,
RÄTTSLIGA MYNDIGHETERS BRISTER
37. känner oro över de ofta förekommande kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och de grund-
läggande friheterna som enligt Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna begås av medlemsstaterna
på det straffrättsliga området; uppmanar därför medlemsstaterna, särskilt Italien, att vidta alla de åtgärder
som krävs för att i så stor utsträckning som möjligt begränsa häktningstider, detta genom att påskynda
handläggningen och bedömningen av målen och genom att för alla medborgare garantera en så snabb ochrättvis rättsskipning som möjligt, uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att i ett juridiskt samar-
bete, sträva efter att anta ett antal europeiska minimiregler på detta område,
38. anser att personer som anhållits anklagade för att ha begått brott utanför sitt eget land, skall ha rätt
att förbereda sitt försvar inför en domstol, att lägga fram bevis och kalla in vittnen samt att tillåta över-
sättare och tolkar att underlätta deras försvar, och att detta är rättigheter som måste garanteras i alla
medlemsstater,
39. uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder gällande hantering av civilmål och brottmål, organi-
sation och teknisk utrustning inom rättsapparaten, personalutbildning och tillräcklig personalstyrka inom
rättsväsendets olika sektorer, så att man kan minska processtiderna till en rimlig nivå i enlighet med vad
som angivits av Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna och därmed respektera medborgarnas
grundläggande rättigheter,
40. rekommenderar medlemsstaterna att garantera domarnas och domstolarnas oberoende från den
verkställande makten, och att se till att domstolsutnämningar inte sker på politiska grunder,
KAMPEN MOT TERRORISM
41. påminner ytterligare en gång om de kränkningar av mänskliga rättigheter som terrorismen står för
och understryker vikten av samarbete mellan medlemsstaterna för att bekämpa denna,
42. anmodar rådet att ta fram de rättsliga åtgärder som krävs för att skapa största möjliga samordning i
kampen mot terrorism och en effektiv skyddsnivå med tanke på medborgarna; kräver också att rådet så
snart som möjligt godkänner åtgärder för lämplig skadeersättning till brottsoffer, i synnerhet till sådana
som fallit offer för terrorism, detta i enlighet med riktlinjerna i kommissionens meddelande om brottsoffer
i Europeiska unionen och parlamentets resolution om denna fråga,C 377/348 SV 29.12.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 16 mars 2000
Åtgärder mot socialt våld
BARNS RÄTTIGHETER
43. konstaterar, i samband med tioårsdagen av konventionen om barnets rättigheter, att 20% av barnen
i Europeiska unionen fortfarande lider av social utslagning enligt en rapport från ”Save the Children”, och
att barns rättigheter inte är tillräckligt tillvaratagna i medlemsstaternas lagar eller i gemenskapens lagstift-ning och åtgärdsprogram,
44. uppmanar medlemsstaterna att göra de fyra allmänna principer som konventionen grundas på (dvs.
att barnens intresse skall gå i första hand, att man skall se till barnens utveckling, verka för icke-diskrimi-
nering och främja barnens medverkan i samhällslivet) till den drivande kraften då barnens rättigheter skall
förbättras,
45. begär att medlemsstaterna förstärker sin lagstiftning i fråga om ökat skydd för barn vad gäller sex-
uellt utnyttjande, fysiskt och psykiskt våld och all slags diskriminering,
46. uppmanar medlemsstaterna att inte sätta minderåriga brottslingar i fängelse utom som en absolut
sista utväg,
47. uppmanar medlemsstaterna att låta sin strafflagstiftning gälla även då ett brott i form av sexuellt
övergrepp mot barn sker utanför det egna landet,
48. begär att regeringskonferensen på ett uttryckligt sätt integrerar barnets särskilda rättigheter i den
framtida stadgan om grundläggande rättigheter,
49. anser att rätten till familj innebär att man till fullo erkänner familjernas rätt till återförening,
JÄMSTÄLLDHET MELLAN MÄN OCH KVINNOR
50. konstaterar att arbetsvillkoren trots EU:s ansträngningar under lång tid fortsätter att utgöra en
grundläggande skiljelinje mellan män och kvinnor till nackdel för de senare, nämligen genom indirekt
diskriminering; begär att kommissionen inför en europeisk strategi som undanröjer denna ännu bestående
ojämlikhet i enlighet med artikel 141 i EG-fördraget; uppmanar kommissionen att uttryckligen koncentrera
sig på genomförandet av de existerande direktiv som berör jämställdhet och hanteringen av undantag motprincipen om lika behandling,
51. uppmanar kommissionen att med större noggrannhet övervaka det nationella genomförandet av
direktiven om lika behandling och där så krävs inleda överträdelseförfaranden i enlighet med artikel 226
i EG-fördraget,
52. understryker som en allmän regel att jämställdhet mellan män och kvinnor skall tillämpas på alla
plan enligt den princip som fastställs i artikel 3.2 i EG-fördraget,
53. uppmanar medlemsstaterna att öka kampen mot tvångsprostitution och mot den människohandel
som syftar till sexuellt tvångsutnyttjande,
54. påminner medlemsstaterna om att jämställdheten mellan män och kvinnor grundas på att var och
en har full kontroll över sin hälsa och sina rättigheter sexuellt och fortplantningsmässigt sett, detta utan
tvång, diskriminering eller våld, med den åtföljande tillgång till information och tjänster som detta kräver,
LIKA RÄTTIGHETER FÖR FUNKTIONSHINDRADE
55. konstaterar att funktionshindrade personer i olika grad fortfarande utsätts för diskriminering
runtom i Europeiska unionen på olika områden: vad gäller tillgång till varor och tjänster, tillträde till
byggnader och när det gäller allmänt accepterande såsom återspeglat i vissa människors attityder,29.12.2000 SV C 377/349 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 16 mars 2000
LIVSSTILAR OCH SAMLIVSFORMER
56. uppmanar medlemsstaterna att garantera lika rättigheter för ensamförsörjarfamiljer, ogifta par och
par av samma kön som till traditionella par och familjer, särskilt vad avser beskattningen, ekonomiska
förmåner, och sociala rättigheter,
57. noterar med tillfredsställelse att det juridiska erkännandet av samboende utan giftermål och obe-
roende av kön blir allt vanligare i väldigt många medlemsstater; uppmanar medlemsstaterna att Adash i den
mån detta inte redan skett Adash anpassa sin lagstiftning så att registrerade partnerskap för samboende av
samma kön erkänns och medför samma rättigheter och skyldigheter som registrerade partnerskap mellan
män och kvinnor, uppmanar de stater som ännu inte medger juridiskt erkännande att ändra sin lagstiftning
så att utomäktenskapligt samboende erkänns, anser följaktligen att det är nödvändigt att snabba framsteg
görs med avseende på ett ömsesidigt erkännande av de olika juridiska formerna av samboende som inteinnebär äktenskap samt av rättsligt reglerade äktenskap mellan personer av samma kön,
58. konstaterar likväl att europeiska medborgare fortfarande får utstå diskriminering och lidanden, i sitt
privatliv och i sitt yrkesliv, på grund av sin sexuella läggning; begär följaktligen att medlemsstaterna och de
berörda europeiska institutionerna snarast rättar till dessa missförhållanden,
59. beklagar att vissa medlemsstater fortfarande har kvar en bestämmelse i sin brottsbalk om den ålder
då samtycke till sexuellt umgänge äger giltighet som diskriminerar de homosexuella, liksom även andradiskriminerande bestämmelser, särskilt inom armén, fastän olika berörda mäniskorättsinstanser och Euro-
paparlamentet har fördömt dessa bestämmelser och upprepar därför sitt krav om avskaffande av dylika
bestämmelser,
60. konstaterar med tillfredsställelse att Förenade kungariket förbundit sig att ändra sin lagstiftning på
detta område, men konstaterar med stor oro att Österrike fortsätter att tillämpa artikel 209 i sin brottsbalk
vid trakasserier av homosexuella, uppmanar ännu en gång Österrike att avskaffa denna diskriminerande
bestämmelse och att omedelbart bevilja amnesti för och frige alla personer som sitter fängslade på grund
av denna bestämmelse,
BIOTEKNIK OCH SKYDD AV DEN MÄNSKLIGA VÄRDIGHETEN
61. anser att det är nödvändigt att fastställa etiska normer som grundas på respekten för människans
värdighet vid tillämpningen av biologi och läkarvetenskap,
62. påminner om den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och biomedicin och dess
tilläggsprotokoll enligt vilken varje individ har rätt till sin genetiska identitet och mänsklig kloning är och
måste förbli förbjuden; påminner likaledes om sin önskan att det inrättas en etisk kommitté inom Euro-
peiska unionen, som skall se till att människans värdighet garanteras då genteknik används,
63. uppmanar medlemsstaterna att ratificera konventionen och tilläggsprotokollet så snart som möjligt,
64. anser att rätten till frihet från diskriminering (vad gäller hälsovård, försäkringar, sysselsättning eller
annat) på grundval av en persons genetiska arv eller anlag är ytterst viktig och att de genetiska uppgifterna
om en person endast får överlåtas till en tredje part efter det att den berörda personen först informeratsom detta och gett sitt skriftliga samtycke därtill,
Skyddet av ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter
65. framhåller att de sociala och ekonomiska rättigheterna uttryckligen skall ingå bland de grundläg-
gande rättigheter som erkänns i den framtida stadgan om grundläggande rättigheter, tillsammans med fack-
föreningars rättigheter och enskildas rättigheter gentemot fackföreningar, yrkar på att bekämpandet av
analfabetism skall utgöra en prioritet eftersom det är en viktig faktor i bekämpandet av uteslutning; anser
att bekämpandet av analfabetism skall beröra barn likaväl som vuxna eftersom rätten till utbildning är en
av de grundläggande rättigheterna,
66. oroar sig angående det utbredda våldet på arbetsplatser som sträcker sig från mobbing och sexuella
trakasserier till allvarligt fysiskt våld,C 377/350 SV 29.12.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 16 mars 2000
67. noterar att Europeiska unionen fortfarande år 1999 har 15,5 miljoner arbetslösa, dvs. 9% av den
aktiva befolkningen, och att omkring 40 miljoner personer lever under fattigdomströskeln, trots att fattig-
dom och det utanförskap som följer därav är ovärdigt ett demokratiskt och utvecklat samhälle, yrkar på att
man erkänner de allra fattigaste människorna rätten till att hjälpa varandra och förena sig; anser att maninte borde ekonomiskt bestraffa de personer som deltar i frivillig verksamhet, såsom sker i vissa av EU:s
länder där föreningsaktivitet kräver ett tillstånd eller bestraffas,
68. begär därför att rätten till en anständig levnadsstandard, dvs. till tillräcklig social trygghet Adash och
därigenom skydd mot allvarlig (ekonomisk) fattigdom, bostad, adekvat hälsovård och god utbildning,
uttryckligen skall ingå i stadgan om grundläggande rättigheter,
69. uppmanar medlemsstaterna att genomföra en förebyggande strategi för att bekämpa den extrema
fattigdom som särskilt drabbar arbetslösa, kvinnor, hemlösa och bostadslösa personer och personer utan
uppehållstillstånd och som misskrediterar våra samhällen; denna strategi måste grunda sig på en effektivtillgång för alla till alla grundläggande rättigheter och bör planeras, genomföras och utvärderas i samarbete
med de befolkningsgrupper den berör,
De mänskliga rättigheterna i kandidatländerna
70. påminner om att Europeiska rådet i Köpenhamn tydligt angivit att ”kandidatlandet skall ha tillräck-
ligt stabila institutioner för att kunna garantera demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter samtrespekt för och skydd av minoriteter”,
71. gläder sig åt att den senaste kommissionsrapporten från oktober 1999 i stort betraktar de ansträng-
ningar som kandidatländerna gjort på området för de mänskliga rättigheterna som positiva, och att för-
hållandena i fråga om de mänskliga rättigheterna har förbättrats i synnerhet i Slovakien, särskilt för denungerska minoriteten, samt att dödsstraffet har avskaffats i flera andra länder,
72. beklagar likväl att rapporten uppger att:
Adash respekten för de mänskliga rättigheterna och rättigheter för minoriteter trots vissa framsteg förblir
mycket otillräcklig i Turkiet,
Adash regeringen i Rumänien ännu inte lyckats ge tillräcklig hjälp till de mer än 100000 föräldralösa barn
som anförtrotts åt vårdinstitutioner,
Adash att det zigenska folket fortfarande utsätts för social och ekonomisk diskriminering, så att nästan 80%
av romerna är arbetslösa och deras barn isolerade i egna skolsystem eller helt saknar tillgång till
utbildning,
73. anser att kommissionens kommande rapporter om kandidatländernas framsteg vad gäller de mänsk-
liga rättigheterna bör fästa större och mera systematisk uppmärksamhet vid:
Adash kvinnors rättigheter, eftersom mycket talar för att de pågående reformerna, i avsaknad av adekvat
kompensationspolitik, på ett oproportionerligt sätt placerar kvinnor i underläge,
Adash avsaknaden, i många kandidatländer, av en adekvat lagstiftning eller politik för att ta itu med det sex-
uella utnyttjande och våld som många barn utsätts för,
Adash rättigheter för de personer i kandidatländerna som vägrar vapen av samvetsskäl,
74. begär att skyddet av de mänskliga rättigheterna och respekten för minoriteterna i kandidatländerna
inte bara fortsätter att vara föremål för övervakning, utan att detta ges verklig prioritet i de förhandlingar
som för närvarande förs med kandidatländerna, och om nödvändigt görs till ett strikt villkor för fullföl-
jande av pågående ekonomiska program för dessa länder,
75. uppmärksammar att Turkiet har fått status som kandidatland, men betonar att anslutningsförhand-
lingar inte kan påbörjas förrän de kriterier om de mänskliga rättigheterna som fastslogs i Köpenhamn har
uppfyllts,29.12.2000 SV C 377/351 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 16 mars 2000
76. uppmanar kandidatländerna att ratificera Europarådets samtliga konventioner om mänskliga rättig-
heter och kräver att Bulgarien, Cypern, Estland, Ungern, Litauen och Rumänien avskaffar all straffrättslig
lagstiftning som medför diskriminering av lesbiska och homosexuella,
77. hävdar att Europeiska unionen kommer att anvisa anslutning av alla kandidatländer som i sin lag-
stiftning eller i praktiken inte garanterar att de mänskliga rättigheterna respekteras,
III. Medel för att förstärka skyddet av de mänskliga rättigheterna inom Europeiska unionen
1. En europeisk politik för de mänskliga rättigheterna
78. understryker, med hänsyn till föregående konstateranden och till de framsteg som måste göras för
att förbättra situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna inom EU, att själva trovärdigheten på
detta område för Europeiska unionen inför hela det internationella samfundet är avhängigt en föredömlig
respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen inom unionen och dess institutioner,
79. hoppas att de konkreta åtgärder som omnämns i del IV i Wien-förklaringen av den 10 december
1998 som syftar till att åstadkomma närmare samarbete mellan människorättspolitiken i medlemsstaterna
även skall gälla inom unionen,
80. bekräftar sitt stöd till utarbetandet av en europeisk stadga om de grundläggande rättigheterna, base-
rad på medlemsstaternas konstitutionella traditioner och de grundläggande rättigheter som garanteras
genom Europakonventionen från 1950 och senare konventioner samt rättspraxis från Europadomstolen
för de mänskliga rättigheterna och olika andra källor,
81. anser det ytterst viktigt att den framtida stadgan om grundläggande rättigheter blir rättsligt bindande
och verkställbar för att tillämpningen av denna skall bli effektiv; tror att denna stadga kommer att fylla sin
uppgift väl om den fastställer en högre skyddsnivå för medborgarnas rättigheter än den som anges i FN:s
allmänna förklaring om mänskliga rättigheter och Europeiska konventionen om skydd av de mänskliga
rättigheterna och de grundläggande friheterna,
82. anser, mot bakgrund av det nya juridiska sammanhang som följer av Amsterdamfördraget samt
inför ett eventuellt antagande av en europeisk stadga om grundläggande rättigheter och inrättandet av ettområde för fri rörlighet, säkerhet och rättvisa, att arbetet för de mänskliga rättigheterna inom EU inte
längre bör begränsas till endast rapporter och punktvisa sanktioner utan ingå i en verklig europeisk politik
för de mänskliga rättigheterna som skall gälla i EU:s samtliga medlemsstater,
83. välkomnar i detta hänseende de lagförslag som lagts fram av kommissionen för att under artikel 13
i EU-fördraget bekämpa olika former av diskriminering, såväl i vardagslivet som på arbetsplatsen, inklusive
dess förslag om att ta itu med diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung,
84. yrkar på att det skall inrättas ett europeiskt oberoende övervakningsorgan med ansvar för att effek-
tivt övervaka skyddet av personuppgifter och rätten till privatliv i enlighet med artikel 286 i EG-fördraget,
85. bedömer det följaktligen vara nödvändigt att kommissionen förfogar över de budgetmedel som
behövs för att man inom fem år skall kunna inrätta ett europeiskt område med frihet, säkerhet och rätt-
visa,
86. understryker vikten av att involvera de icke-statliga organisationerna i skyddet av de mänskliga rätt-
igheterna, något som är beroende av lämplig finansiering och ett välfungerande samarbete med kommis-
sionen och, vad kandidatländerna beträffar, med Europarådet, FN och OSSE,
2. Faktiskt ansvar för de mänskliga rättigheterna
87. betonar behovet av att fastställa en exakt rangordning för rättsreglerna samt en lämplig definition
och avgränsning av befogenheterna hos Europeiska gemenskapernas domstol, Europadomstolen för de
mänskliga rättigheterna och de nationella domstolarna, i syfte att undvika att olika rättsregler tillämpas,C 377/352 SV 29.12.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 16 mars 2000
88. uppmanar medlemsstaterna att ge EU status som juridisk person så att unionen kan ansluta sig till
Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,
89. understryker likaledes betydelsen av att förstärka det rättsliga samarbetet och anmodar medlems-
staterna att anta bestämmelser om att göra tidigare avtal om rättsligt samarbete, särskilt i fråga om delgiv-
ning och erkännande av rättsliga och utomrättsliga akter, till gemenskapsfrågor, för att se till att de euro-
peiska medborgarna åtnjuter ett väl fungerande rättssystem inom unionen,
90. uppmanar de medlemsstater som inte fullt ut deltar i denna politik att göra det, så att deras med-
borgare kan garanteras samma rättigheter,
91. understryker den viktiga roll som utskottet för framställningar under många år har spelat genom att
försvara medborgarnas rättigheter och bidra till medlemsstaternas genomförande av gemenskapslag-stiftningen, och uppmanar rådet att fullt ut bistå och delta i alla dess sammanträden där framställningar
från medborgarna behandlas, särskilt när det handlar om allvarliga överträdelser av gemenskapslag-
stiftningen från medlemsstaternas sida,
92. anser att man bör precisera vilken roll som rådets årsrapport om de mänskliga rättigheterna skall
spela och att den bör innehålla dels en europeisk analys av utvecklingen av de mänskliga rättigheterna,
inbegripet nationella minoriteters rättigheter, i de olika medlemsstaterna, dels strategier som gör det möj-
ligt att utveckla en nationell och europeisk politik med ökad samstämmighet inom detta område,
93. uppmanar medlemsstaterna att snabbt ratificera konventionen om inrättandet av en internationell
brottmålsdomstol, och att genomföra alla de bestämmelser som krävs för att de personer som begår brottmot mänskligheten inom en snar framtid inte skall kunna åtnjuta någon straffrihet på Europeiska unionens
territorium,
94. anser att Europeiska unionen skall överväga att inrätta en oberoende europeisk byrå för de mänsk-
liga rättigheterna, vilket förslogs vid Europeiska rådet i Köln; uppmanar kommissionen att undersöka om
det är praktiskt möjligt att inrätta en sådan byrå, eller att utvidga befogenheterna för det nuvarande euro-
peiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet,
95. föreslår att en sådan byrå systematiskt skulle övervaka människorättssituationen i Europeiska unio-
nen samt utvärdera hur de mänskliga rättigheterna integreras inom EU:s alla politikområden,
3. Utbildning och information
96. understryker den oersättliga roll som utbildning spelar för att skapa en anda av tolerans, och anmo-
dar medlemsstaterna och Europeiska unionen att främja projekt som syftar till att förbättra utbildningen i
medborgarkunskap,
97. välkomnar de viktiga insatser frivilligorganisationerna gör för att öka toleransen och den internatio-
nella förståelsen genom interkulturell verksamhet, utbytesprogram inom utbildningen och liknande,
98. uppmanar medlemsstaterna att förstärka utbildningen inom ordningsmakten och hos fångvårds-
personalen i fråga om respekt för de mänskliga rättigheterna och konflikthantering, och föreslår att den
framtida europeiska polishögskolan, vars inrättande beslöts vid Europeiska rådets möte i Tammerfors, får
ansvara för denna viktiga aspekt av utbildningen,
4. Ett större sammanhang
99. understryker att en förbättrad situation för de mänskliga rättigheterna, säkerhet för minoriteternas
rättigheter, avskaffande av diskriminering och bekämpning av våld, utslagning och fattigdom, också måste
ses i ett större sammanhang tillsammans med de europeiska målen för ekonomisk och social sammanhåll-
ning och främjande av en hållbar tillväxt, i enlighet med artikel 2 i EG-fördraget,
100. understryker att förekomsten av extremistiska partier och organisationer liksom de ideologier
dessa propagerar för utgör ett hot mot respekten för de mänskliga rättigheterna, kampen mot rasism och
främlingsfientlighet samt mot demokratin i allmänhet; uppmanar EU-institutionerna att vara extra upp-
märksamma på detta,29.12.2000 SV C 377/353 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 16 mars 2000
101. önskar att nästa betänkande från Europaparlamentet baserar sig på obestridliga och objektivt kon-
trollerbara kriterier, som till exempel den exakta situationen vad gäller, och åtgärder vidtagna för, efterlev-
naden av rättigheter som erkänns i den nationella lagstiftningen i varje enskilt land, tillkortakommanden
vad gäller respekt för dessa rättigheter såsom de framgår av domslut fällda av domstolar i varje enskiltland, och en medlemsspecifik analys av varje fällande dom som Europadomstolen för mänskliga rättigheter
i Strasbourg avgett, detta betänkande bör även bygga på FN-organens insatser vad gäller övervakningen av
de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter,
*
**
102. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, och till medlems-
staternas och kandidatländernas regeringar och parlament.
9. Västsahara
B5-0246, 0253, 0262, 0272 och 0278/2000
Europaparlamentets resolution om Västsahara
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
Adash med beaktande av sina tidigare resolutioner om Västsahara, nämligen sin resolution av den 14 januari
1999(1) och sin rekommendation till rådet av den 10 mars 1998(2),
Adash med beaktande av de senaste händelserna i förbindelse med självbestämmandeprocessen i Västsahara,Adash med beaktande av ordförandeskapets förklaring av den 21 juni 1999 i Europeiska unionens namn,Adash med beaktande av resolutionerna 1204 av den 30 oktober 1998, 1215 av den 17 december 1998 och
1282 av den 14 december 1999 och 1292 av den 29 februari 2000 från FN:s säkerhetsråd,
A. Freden, stabiliteten och möjligheterna till ekonomisk integration och utveckling i Maghreb beror i stor
utsträckning på en snabb och rättvis lösning av konflikten i Västsahara på grundval av de internatio-
nella resolutionerna.
B. Ett fullständigt genomförande av FN:s fredsplan, som omfattar anordnandet av en folkomröstning om
självbestämmande, förblir det bästa sättet för att uppnå fred i området.
C. FN och närmare bestämt FN:s trupper i Västsahara (MINURSO) har gjort stora ansträngningar för att
identifiera de röstberättigade i denna folkomröstning, men trots detta kvarstår det allvarliga problem
på detta område.
D. Den ständiga uppskjutningen av folkomröstningen om självbestämmande är oroande och kan utgöra
ett hot mot stabilitet, säkerhet och fred i Maghreb.
E. Houstonavtalen från 1997 är mycket viktiga instrument för ett effektivt genomförande av FN:s freds-
plan.
F. Det är nödvändigt att Europeiska unionen stöder FN i arbetet med att anordna en folkomröstning om
självbestämmande i Västsahara.
G. Europeiska unionen måste stödja FN och James Bakers roll som medlare i egenskap av generalsekrete-
rare Kofi Annans särskilda sändebud till Västsahara, och måste fortsätta att bevilja humanitärt bistånd
till de västsahariska flyktingbefolkningarna.
(1) EGT C 104, 14.4.1999, s. 112.
(2) EGT C 104, 6.4.1998, s. 29.C 377/354 SV 29.12.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 16 mars 2000