EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 15.07.1997 
KOM(97) 2003 slutlig 
Kommissionens yttrande 
over Rumaniens ansokan 
om medlemskap i Europeiska unionen 

Innehill 
A. INLEDNING 
a) F6rord 
Ansokan om medlemskap 
Bakgrund till yttrandet 
Y ttrandets innehall 
b) F6rbindelserna mellan Europe!~ka union en och Ruminien 
Historiskt och geopolitiskt sammanhang 
Rumaniens Polens standpunkt betraffande Europeiska unionen 
A vtalsforbindelser 
Strategin infor anslutningen 
Handelsforbindelser 
Allman bedomning 
B. KRITERIER FOR MEDLEMSKAP 
1. Politiska kriterier 
1.1 Demokrati och rattsstat 
Parlamentets och den lagstiftande maktens organisation 
Bedomning av hur parlamentet fungerar 
Den verkstallande maktens organisation 
Bedomning av hur den verkstallande makten fungerar 
Den domande maktens organisation 
Bedomning av hur den domande makten fungerar 
1.2 Minskliga rittigheter och skydd av minoriteter 
Medborgerliga och politiska rattigheter 
Ekonomiska, sociala och kulturella rattigheter 
Minoriteters rattigheter och skydd 
1.3 Allman bedfimning 
2. Ekonomiska kriterier 
2.1 Den ekonomiska situationen 
Bakgrund 
Liberalisering 
Stabilisering av ekonomin 
Strukturomvandling 
Den finansiella sektom 
Ekonomisk och social utveckling 
2.2 Ekonomin infor medlemskapet 
Inledning 
Overgangen till fungerande marknadsekonomi 
F onnaga att hantera konkurrens och marknadskrafter 
Framtidsutsikter och prioriteringar 
2.3 Allmln bed6mning 
3. F6rmAga att pita sig skyldigheterna i samband med ett medlemskap 
3.1 En grlnsl6s inre marknad 
De fyra frihetema 
-Den allmanna ramen 
-Fri rorlighet for varor 
-Fri rorlighet for kapital 
-Fri rorlighet for tjanster 
2 
-Fri rorlighet for personer 
-Allman bedomning 
Konkurrens 
3.2 Ny teknik och framtidsfragor 
Informationssamhallet 
Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfragor 
F orskning och teknisk utveckling 
Telekommunikation 
Den audiovisuella sektom 
3.3 Ekonomiska och fiskala fragor 
Den ekonomiska och monetara unionen 
Beskattning 
Statistik 
3.4 Politiken inom olika sektorer 
Industri 
Jordbruk 
Fiske 
Energi 
Transport 
Sma och medelstora fdretag 
3.5 Ekonomisk och social sammanhallning 
Sysselsattning och sociala fragor 
Regionalpolitik och sammanhallning 
3.6 Miljo ocb livskvalitet 
Miljo 
Konsumentskydd 
3. 7 Rattsliga och inrikes fragor 
3.8 Utrikespolitik 
Handel och intemationella ekonomiska fdrbindelser 
Utvecklingssamarbete 
Tull 
Den gemensamma utrikes-och sakerhetspolitiken 
3.9 Finansiella fragor 
Finansiell kontroll 
Budgetkonsekvenser 
4. Den offentliga forvaltningens formaga att tillampa gemenskapens regelverk 
4.1 Den offentliga forvaltningens organisation 
4.2 Administrativ och rftttslig kapacitet 
4.3 Allmlln bedi>mning 
C. SAMMANFATTNING OCH SLUTSATS 
Bilagor 
Parlamentets sammansattning 
Den inre marknaden: Atgarder enligt vitboken 
Statistik 
3 
SWEDEN 
GERMANY RUSSIA 
BELARUS 
UKRAINE 
.......... ·_ 
. tii'.:;i:;:;:;:;::;::­
.-:-:::~=====~===:=:diiiI!'.I ~i:li::::::::::::::!:::::::I 
·.:::·rttt?III~=~=~ttt?~=~t/t=~-
--=-=-=-=--:===-====~=======:Q===================== =:=:=:=:=:::::=:=:::=:=:=:=:=:=:=: 
··::=:{IlIIIII!IIII\Il!l!I~IItf !~IIl!l!~l;i; 
-.-:--·-=-======~=~=~=~=~=~=~=~=~==~==~~=~=~=~=~=}~=~=~=~=~=~=~=~=~=~=~=: 
____ .,. ..... , .......... ______ .. ___ ,.. ___ ,...,..,. ... 

A. INLEDNING 
a) Forord 
Ansokan om medlemskap 
Rumanien lamnade in sin ansokan om medlemskap i Europeiska unionen den 22 juni 
1995 och ministerradet beslutade den 17 juli 1995 att tillampa det forfarande som 
foreskrivs i artikel O i fordraget, enligt vilken kommissionen skall horas. 
Mot denna bakgrund avger kommissionen detta yttrande som svar pa den begaran som 
framlades vid Europeiska radets mote i Madrid i december 1995 om att kommissionen 
skulle lagga fram sitt yttrande sa snart som mojligt efter regeringskonferensen, som 
inleddes i mars 1996 och avslutades i juni 1997. 
Bakgrund till yttrandet 
Rumaniens ansokan om medlemskap behandlas samtidigt med ansokningar fran nio 
andra associerade lander. Rumaniens anslutning skall ses som ett led i en historisk 
process i vilken landema i Central-och Osteuropa efter mer an 40 ar forenar sig med 
resten av kontinenten och ansluter sig till det omrade av fred, stabilitet och valstand som 
unionen utgor. 
Europeiska radet drog foljande slutsats i Kopenhatnn ijuni 1993: 
"De associerade lander i Central-och Osteuropa som sa onskar skall bli medlemmar i 
unionen. Anslutning kommer att aga rum sa snart ett land kan pata sig de skyldigheter 
som ett medlemskap medfor och uppfyller de ekonomiska och politiska villkoren. Ett 
medlemskap forutsatter att 
-kandidatlandet har uppnatt en institutionell stabilitet som garanterar demokrati, 
rattssakerhet, manskliga rattigheter och respekt for och skydd av minoriteter, 
-det finns en fungerande marknadsekonomi samt formAga att hantera konkurrens och 
marknadskrafter inom unionen, 
landet kan pata sig de skyldigheter som foljer med ett medlemskap och ansluta sig till 
mAlen for den politiska, ekonomiska och monetara unionen.Unionens formaga att ta 
emot nya medlemmar, utan att takten i den europeiska integrationen blir lidande, ar ocksa 
en viktig faktor som ligger i bade unionens och kandidatlandemas allmanna intresse." 
I denna fdrklaring redogjordes i detalj for de politiska och ekonomiska kriteriema for 
behandlingen av ansokningama om anslutning fran de associerade central- och 
osteuropeiska landema. 
Europeiska rAdet hanvisade vid sitt mote i Madrid i december 1995 till behovet av att 
inom ramen for strategin infor anslutningen "skapa forutsattningar for en gradvis och 
harmonisk integrering av dessa stater, sarskilt genom att 
-utveckla marknadsekonomin, 
-anpassa de administrativa strukturema, och 
-skapa stabila ekonomiska och monetara fdrhallanden". 
Kommissionen analyserar i sitt yttrande Rumaniens ansokan separat men med 
iakttagande av samma kriterier som tillampas for de andra ansokningar om vilka den 
4 
skall avge yttranden samtidigt. Darigenom respekteras den onskan som Europeiska radet 
uttryckte i Madrid, namligen att en likvardig behandling av alla ansokande lander 
garanteras. 
Yid sidan av de enskilda yttn:tndena lagger kommissionen inom ramen for sitt 
meddelande "Agenda 2000" for radet aven fram en allman bedomning av 
anslutningsansokningarna och sina rekommendationer betraffande en strategi for 
framgangsrik utvidgning av unionen. Samtidigt lagger den fram en bedomning av 
utvidgningens konsekvenser for unionens politik. 
Yttrandets innehall 
Yttrandet ar upplagt med beaktande av slutsatsema fran Europeiska radets mote 
Kopenhamn. I yttrandet ingar 
-en beskrivning av forbindelsema mellan Rumanien och unionen fram till nu, sarskilt 
inom ramen for associeringsavtalet, 
-en analys av situationen vad galler de politiska forhallanden som Europeiska radet 
namner ( demokrati, rattssakerhet, manskliga rattigheter, skydd av minoriteter), 
-en bedomning av Rumaniens situation och framtidsutsikter vad galler de ekonomiska 
forhallanden som Europeiska radet namner (marknadsekonomi, formaga att hantera 
konkurrens ), 
-en analys av Rumaniens formaga att pa.ta sig de skyldigheter som ett medlemskap 
medfor, dvs. att anta unionens regelverk i form av fordraget, sekundarratten och 
politiken pa olika omraden, och slutligen 
-en allman bedomning av Rumaniens situation och mojligheter att uppfylla villkoren 
for medlemskap i unionen och en rekommendation betraffande 
anslutningsforhandlingarna. 
I samband med bedomningen av Rumanien med hansyn till de ekonomiska kriteriema 
och till landets formaga att anta regelverket har kommissionen ocksa gjort en bedomning 
av framtidsutsiktema: den har forsokt uppskatta vilka framsteg som rimligen kan 
forvantas fran Rumaniens sida under de narmaste aren, fore anslutningen, med beaktande 
av att ocksa sjalva regelverket kommer att fortsatta att utvecklas. Av denna anledning ar 
yttrandet inriktat pa ett medellangt tidsperspektiv pa omkring fem ar, utan att detta 
innebar en forhandsbedomning av den faktiska tidpunkten for anslutningen. 
Yid utarbetandet av yttrandet har kommissionen erhallit en mangd upplysningar om 
Rumaniens situation fran de rumanska myndighetema, och manga andra 
informationskallor har ocksa anvants, daribland medlemsstatema och ett stort antal 
intemationella organisationer. 
5 
b) Forbindelserna mellan Europeiska union en och Rumanien 
Historiskt och geopolitiskt sammanhang 
Rumanien stracker sig fran Svarta havet och Donaudeltat i sydost till Karpatema, som 
genomskar landet i nordvast och loper genom en stor del av landet i nord-sydlig riktning. 
Landet har en yta pa 237 500 km2 och en befolkning pa 22,7 miljoner. 
Rumanien grundades som sjalvstandig stat 1859 genom unionen mellan Valakiet och 
Moldova. Under fdrsta varldskriget anslot sig Rumanien till Ententemaktema och 
ockuperades av Osterrike-Ungem, J'urkiet och Bulgarien. Vid uppgorelsen efter kriget 
aterfick Rumanien Bukovina och Transsylvanien. Under andra varldskriget ockuperades 
Bessarabien och Bukovina av Sovjetunionen, och Rumanien tvingades ocksa aterlamna 
Transsylvanien till Ungem och Dobrudsja till Bulgarien. Efter kriget aterfick Rumanien 
Transsylvanien och delar av Bukovina genom Parisfdrdraget fran 194 7. 
Vid det laget hade kommunistpartiet kommit till makten i Rumanien. Ar 1965 blev 
Nicolae Ceaw;escu partiledare och senare president. Fran och med 1960-talet holl 
Rumanien en viss distans till Sovjetunionen vad galler utrikespolitiken, darav landets 
medlemskap i COMECON, Intemationella valutafonden och Varldsbanken. Ceaw;escus 
inrikespolitik var daremot grundad pa fdrtryck, skrack och manipulation. I slutet av 1989 
brot uppror ut bade inom partiet och bland allmanheten, vilket ledde till att Ceauc;escu 
avsattes och avrattades i december samma ar. 
Efter fria val i maj 1990 antogs en ny fdrfattning i december 1991, och med stod av 
_denna holls parlaments- och presidentval 1992 (vid vilka de tidigare kommunistema 
aterfick makten). Det forsta egentliga maktskiftet kom efter foljande val 1996. Under 
denna tid har Rumanien ocksa arbetat hart for att normalisera fdrbindelsema med 
grannlandema och ingatt avtal med Ungem och Ukraina om erkannande av gr;;inser och 
garanterande av minoriteters rattigheter. 
Rumaniens ~tandpunkt betraffande Europeiska unionen 
Rumanien lamnade in sin ansokan om medlemskap i EU den 22 juni 1995, tillsammans 
med en nationell fdrberedelsestrategi och en fdrklaring undertecknad av republikens 
president och senatens och deputeradekammarens ordfdrande samt av premiarministem 
och ledama for alla politiska grupperingar som ar representerade i parlamentet. I 
forklaringen ges uttryck for Rumaniens politiska vilja att inrikta sig pa konsolidering och 
utveckling av rattsstaten, politisk pluralism, maktfordelning, fria val, respekt for de 
manskliga rattighetema och infdrande av marknadsekonomi, allt i enlighet med 
Europeiska unionens principer. 
Maktskiftet i november 1996 och de reformer som den nya regeringen inlett gor 
fdrberedelsema for "den euroatlantiska integrationen" till ett prioriterat mal for 
Rumaniens utrikespolitik. Detta kommer tydligt fram i president Emil Constantinescus 
fdrklaring vid Jacques Santers besok i Bukarest den 10 april 1997: "For Rumanien utgor 
den europeiska och euroatlantiska integrationen en av de viktigaste politiska 
prioriteringama, det enda framtidsperspektiv som overensstammer med vart lands 
nationella intressen, tradition och stravanden. Rumanien maste finna sin plats bland de 
demokratiska landema pa den europeiska kontinenten -detta ar <let viktigaste och mest 
6 
bd.dskande bland vara mal. Den europeiska integrationen kommer visserligen att 
medfora stora anstrangningar -ekonomiska, lagstiftningsmassiga och institutionella -for 
att genomfora strukturreformema, men vi ar pa vag mot malet och kommer att fortsatta 
vart arbete. Sjalva karnan i dessa anstrangningar, den yttersta inneborden av att infora 
gemenskapens regelverk, ligger dock i att anta de demokratiska varderingarna, respekten 
for de manskliga och medborgerliga rattighetema. Respekten for dessa varderingar och 
deras befastande ar for Ruma.men det yttersta syftet med den europeiska integrationen. 
For oss innebar Europeiska unionen namligen framfor allt att vi oppnar oss mot denna 
struktur av j amvikt och harmoni, som inordnar kontinentens mikrokosmos och 
makrokosmos under den europeiska civilisationens gemensamma overbyggnad, under 
vilken vi kan bli allas jamlike och samtidigt, med vardighet, forbli oss sjalva." 
Avtalsfflrbindelser 
Rumanien var det forsta land i Ost-och Centraleuropa som knot avtalsmassiga 
forbindelser med EG, i form av ett avtal om ett allmant preferenssystem 1974 och ett 
avtal om industriprodukter 1980. Diplomatiska forbindelser mellan EU och Rumanien 
upprattades 1990. Ett handels-och samarbetsavtal undertecknades 1991 efter Rumaniens 
atergang till ett demokratiskt styre. Detta avtal ersattes med ett Europaavtal, som tradde i 
kraft i februari 1995. Handelsbestammelsema i avtalet bade genom ett interimsavtal tratt 
i kraft redan i maj 1993. Handeln med vin omfattas av ett parallellt avtal som loper ut vid 
utgangen av 1997. 
Europaavtalet utgor nu den rattsliga grunden for Rumaniens forbindelser med Europeiska 
unionen. Syftet med avtalet ar att skapa en struktur for en politisk dialog, framja en 
utvidgning av handeln och de ekonomiska forbindelsema partema emellan, skapa en 
grund for gemenskapens ekonomiska och tekniska stod till Rumanien och skapa en 
lamplig struktur for Rumaniens gradvisa integration i unionen. Genom avtalets 
institutionella bestammelser inrattas en mekanism fr genomforande, forvaltning och 
overvakning av forbindelsema pa alla omraden. Underkommitteer undersoker fragor av 
teknisk natur. Associeringskommitten bestaende av hoga tjansteman ar ett forum for 
diskussioner dar man ofta finner losningar pa problem som uppstar inom ramen for 
avtalet. Associeringsradet pa ministerniva foljer utvecklingen av forbindelsema over lag 
och ger en mojlighet till genomgang av Rumaniens framsteg 1 
anslutningsforberedelsema. 
For att starka regeringens politik och beslutsforfaranden i fragor som hor samman med 
den europeiska integrationen inrattade regeringen en avdelning for europeisk integration 
som i januari 1997 upphojdes till ett ministerium understallt premiarministem. En 
ministerkommitte med premiarministem som ordforande ger rad i integrationsfragor och 
bistas av avdelningen for europeisk integration. Ministeriema ar fortfarande ansvariga for 
verkstallandet av sina respektive delar av Europaavtalet och forberedelsema infor 
anslutningen, bl.a. tillnarmning av lagstiftningen. Avdelningen for europeisk integration 
har haft ansvaret for att utarbeta den nationella strategin for genomforande av 
kommissionens vitbok om den inre marknaden och har darvid samratt med de 23 
arbetsgruppema for europeisk integration. 
Strategin infor anslutningen 
Genomforande av Eurovaavtalet och vitboken 
7 
Genomforandet av Europaavtalet sker till storsta delen enligt den tidsplan som anges i 
avtalet. Associeringsradet har sammantratt pa ministerniva en gang varje ar, och 
associeringskommitten har sammantratt tva ganger pa hogre tjanstemannaniva. En 
gemensam parlamentarisk associeringskommitte bestaende av europeiska och rumanska 
parlamentsledamoter har motts vid fyra tillfallen. En organisation bestaende av nio 
tvarvetenskapliga underkommitteer har ocksa inrattats och har paborjat sitt arbete. 
Vad galler vissa bestammelser i avtalet har ikrafttradandet fordrojts. 
Tillampningsforeskriftema for konkurrens mellan foretag, som skulle ha tratt i kraft 
1996, borjade galla forst 1997, och regleringen av statligt stod har arum inte fastslagits. 
Handelsbestammelsema i avtalet genomfors enligt tidsplanen utan nagra storre problem. 
De rumanska myndighetema har inte aberopat nagon av avtalets handelspolitiska 
skyddsbestammelser. Europeiska kommissionen inledde 1996 ett 
antidumpningsforfarande betraffande somlosa ror, och preliminara tullar har tillampats 
sedanjuni 1997. 
De viktigaste fragor som for narvarande diskuteras inom ramen for Europaavtalet ar 
tillnarmning av lagstiftningen och strategin inror anslutningen, makroekonomiska 
framsteg, handelsfragor, deltagande i gemenskapsprogram, certifierings- och 
standardiseringsfragor samt samarbetet inom den tredj e pelaren. 
I kommissionens vitbok om den inre marknaden fran 1995 anges den lagstiftning som 
kandidatlandema bor inforliva och genomfora for att tillampa gemenskapens regelverk 
samt faststalls de element som ar avgorande for genomforandet av den inre marknaden 
(fas 1-atgarder) och som bor uppmarksammas i forsta hand. Rumanien har fast stor vikt 
vid detta arbete. Regeringen antog i december 1995 en detaljerad strategi for antagande 
av gemenskapens regelverk. Samtidigt uppmanade den breda sektorer inom samhallet att 
engagera sig i processen, namligen fackforeningar samt olika sammanslutningar och 
branschforbund inom naringslivet. 
Europaavtalet genomfdrs i allmanhet utan problem, trots vissa fdrseningar. Den 
ekonomiska liberaliseringen framskrider langsamt och ingen verklig reform av 
fdrvaltningen har annu genomfdrts, vilket har gjort det svart att utnyttja avtalets alla 
mojligheter, men den nya regeringen arbetar for att fdrbattra situationen. 
Den strukturerade dialogen 
Rumanien har deltagit i den strukturerade dialogen och prioriterat denna i samband med 
anslutningsrorberedelsema. Rumanien har lamnat uppgifter om sin reformpolitik och har 
uttryckt onskemal om en fdrstarkning av dialogen. lnom ramen for dialogen har 
Rumfulien spelat en viktig roll i arbetet for att aterskapa stabilitet i fore detta Jugoslavien. 
Rumaniens tilldelning for 1996 uppgick till 118,4 miljoner ecu. For perioden 1990-1996 
uppgick anslagen till 731 miljoner ecu. De viktigaste sektorerna for vilka Phare-medel 
har anvants ar jordbruk; utbildning, forskning och utveckling; infrastruktur; den privata 
sektom, omstrukturering och privatisering. 
8 
Ruma.men har ingen gemensam grans ( varken landgrans ell er grans till havs) med nagon 
av EU:s medlemsstater. lngen region i Rumanien ar darfdr berattigad att delta i Phares 
program for samarbete over gransema mellan centraleuropeiska lander och EU­
medlemsstater. Ar 1996 avtalades dock om ett gransoverskridande program som galler 
gransen till Ungem och som omfattar projekt gallande ekonomisk utveckling, transport, 
miljo och den tredje pelaren. 
Ruma.men har haft svarigheter att genomfdra programmen pa grund av att det saknas ett 
tydligt engagemang for en reform av politiken, sarskilt inom jordbruket och industrin. 
Atagandena har dock natt upp till en rimlig niva. 
Deltag,ande i g,emenskavsvrog,ram 
Rumanien kommer fran och med 1997 att delta i programmen Socrates, Leonardo och 
Ungdom for Europa. Landet forbereder ocksa sitt deltagande i LIFE, SA VE och diverse 
sociala program. 
Handelsforbindelser 
Exporten fran EU till Rumanien uppgick 1995 till 3,8 miljarder ecu, en okning fran 1,2 
miljarder ecu 1990. EU:s import fran Rumanien uppgick 1995 till 3,4 miljarder ecu, 
jamfdrt med 1,6 miljarder ecu 1990. Rumaniens handel med andra central- och 
osteuropeiska lander utvecklas inte lika snabbt. Textilier ar den viktigaste exportartikeln 
och produkter for den latta industrin den viktigaste importvaran i handeln med EU. 
Problemen i utvecklingen av den bilaterala handeln hanger huvudsakligen samman med 
reglerings- och forvaltningsfragor, t.ex. utfardandet av exportlicenser samt 
certifieringskrav. Rumansk lagstiftning som inforts pa senare tid bor dock bidra till att 
den senare typen av svarigheter overvinns, och de aterstaende rumanska 
exportbegransningama skall enligt planema vara avskaffade i januari 1998. 
Allman bedomning 
Sedan 1989 har fdrbindelsema mellan Rumanien och EU utvecklats i positiv riktning. 
Det har funnits fa viktiga politiska hinder, aven om Rumanien bor skarpa kontrollen vid 
gransema. Takten i Rumaniens framsteg i integrationsarbetet har angivits av de 
ekonomiska och politiska reformema i landet, och har storts av att landet administrativa 
strukturer fortfarande ar svaga. 
9 
B. KRITERIER FOR MEDLEMSKAP 
1. Politiska kriterier 
Vid Europeiska rMets mote i Kopenhamn faststalldes ett antal "politiska" kriterier for 
de central-och osteuropeiska kandidatlandemas anslutning: landema skall ha "stabila 
institutioner som utgor en garanti for demokrati, rattssakerhet, manskliga rattigheter 
och respekt for och skydd av minoriteter". 
For att kunna utfora den begarda bedomningen har Europeiska kommissionen anvant 
sig av manga informationskallor: de rumanska myndighetemas svar pa det 
frageformular som kommissionen skickade ut i april 1996, bilaterala 
upp:foljningsmoten, analyser fran medlemsstatemas ambassader och kommissionens 
delegation, bedomningar som gjorts av intemationella organisationer (sarskilt 
Europaradet och OSSE), rapporter fran icke-statliga organisationer osv. 
I denna analys gars en systematisk undersokning av de viktigaste aspektema av 
statsmak:temas organisation och satt att fungera och av mekanismema for skydd av de 
grundlaggande rattighetema. Analysen ar inte enbart en rent formell beskrivning utan 
ett forsok att bedoma hur demokratin och rattsstaten i sjalva verket fungerar. 
Denna bedomning avser situationen i juni 1997. Det gars ingen grundlig genomgang 
av tidigare forandringar eller forandringar som eventuellt aviserats for framtiden, aven 
om avsikten att reformera en viss sektor oftast har tagits i beaktande vid 
bedomningen. Laget inom forvaltningen namns bara kort har och utvecklas vidare i 
kapitel 4. 
1.1 DEMOKRATI OCH RATTSSTAT 
Genom en folkomrostning antogs 1991 en ny forfattning i Rumanien vilken 
markerade overgangen till parlamentarisk demokrati. De rumanska institutionema 
fungerar normalt och de olika myndighetema respekterar kompetensfordelningen och 
samarbetar sinsemellan. 
Parlamentets och den Iagstiftande maktens organisation 
Parlamentet bestar av tva kamrar, deputeradekammaren och senaten, vilka bestar av 
343 respektive 143 ledamoter. Dessa valjs pa fyra ar i proportionella val med en 
smdpartisparr pa 3 %. Minoritetema forfogar over 15 reserverade platser i 
deputeradekammaren. 
Enligt artikel 89 i forfattningen kan presidenten upplosa parlamentet om detta inte 
godkanner regeringen inom en tidsfrist av 60 dagar och efter att minst tva tidigare 
forsok har misslyckats. Parlamentet kan inte upplosas oftare an en gang om aret. Det 
kan inte upplosas om det bara aterstar sex manader av presidentens mandat eller under 
belagrings- eller undantagstillstand. 
10 
Parlamentsledamotema atnjuter sedvanlig immunitet. Varje kammare kan uppratta 
undersokningskommissioner genom beslut av en tredjedel av <less medlemmar. V arje 
grupp toretrads i en sadan kommission proportionellt efter dess totala rostetal i 
respektive kammare. 
Rumanien har ett flerpartisystem vilket avspeglades i deltagandet av 5 7 partier i 
valkampanjen infdr parlamentsvalen 1996. Politiska partier som far mer an 2 % av 
rostema i valen ar berattigade till finansiellt stod fran staten och de partier som 
representeras i parlamentet far ett storre stod an de andra. 
10 bis 
Den lagstiftande makten ar jamnt fordelad mellan parlamentets tva kamrar vilket innebar 
att de var och en kan blockera lagstiftningsprocessen. Initiativratten tillkommer saval 
kammare som regering. 250 000 medborgare kan ocksa lagga fram ett lagrorslag for 
parlamentet dock med undantag av rorslag rorande skatter, utrikesfragor och amnesti. 
Med tillampning av artikel 114 i forfattningen kan regeringen trada i parlamentets stalle 
och utfarda undantagslagar med stod av parlamentets bemyndigande. Det forefaller som 
om regeringen i sarskilt stor utstrackning tillampar denna regel ( en tredjedel av den forra 
regeringens foreskrifter antogs enligt detta forfarande ), inbegripet pa grundlagsomradet 
som i princip ar undantaget fran detta rorfarande. 
Genom tillampning av artikel 90 i forfattningen kan presidenten efter samrad med 
parlamentet anordna folkomrostning om fragor som ar av nationellt intresse. 
Grundlagsandringar maste antas genom folkomrostning for att vara giltiga ( artikel 14 7 .3 i 
forfattningen). Rumanien har hittills aldrig anvant forfarandet for folkomrostning sedan 
forfattningen tradde i kraft. 
BedQmning av hur parlamentet fungerar 
Valen i november 1996 var fria och rattvisa trots vissa organistionssvarigheter. For rorsta 
gangen sedan 1947 mojliggjordes ett verkligt maktskifte. 
Parlamentet fungerar pa ett tillfredsstallande satt. Dess befogenheter respekteras och 
oppositionen deltar pa normalt vis i dess arbete. 
Den verkstiillande maktens organisation 
President valj genom allmanna majoritetsval i tva omgangar for en mandatperiod pa fyra 
ar med moj lighet till om val en gang. Kandidatema skall ha stod av minst 100 000 
rostberattigade och vara over 35 ar. Utover de uppgifter som normalt ankommer pa en 
statschef spelar presidenten en viktig roll i institutionemas arbete och i landets politik. 
Regeringen ar ansvarig infor parlamentet som kan avsatta den genom ett majoritetsbeslut 
i de bada kamrama. Regeringen bestar av en premiarminister och ministrar vilka utnamns 
av presidenten efter parlamentets godkannande. 
Ministrama ar individuellt ansvariga enbart i straffrattsligt hanseende. I artikel 108 i 
forfattningen foreskrivs atalsforfarandet mot dem (pa initiativ av kamrama eller 
presidenten, provas av hogsta domstolen). Regeringen haller pa att utarbeta ett lagforslag 
om ministramas ansvar under deras tjansteutovning. 
Den statliga forvaltningen ar uppdelad i enheter som kallas "judet" ( 41 i antal plus 
Bukarest som likstalls med en "judet") dar en landshovding samordnar de statliga 
forvaltningamas verksamhet och sakerstaller kontrollen av de lokala forvaltningamas 
beslut vilka han kan hanskjuta till domstol for provning. De lokala fdrvaltningarna har 
beslutande forsamlingar som valjs bade pa "judet"-niva (41 judetrad plus 
kommunalfullmaktige i Bukarest) och i samhallen, stader och kommuner (2 686 rad). 
Ordfdranden for varj e ')udet" och borgmastaren valj s genom allmanna val. 
"Judet"-raden samordnar kommunalfullmaktiges verksamhet. Borgmastaren ansvarar for 
den verkstallande makten pa kommunal niva. Borgmastaren ar ansvarig infor kommun­
och regionfullmaktige. Landshovdingen kan avsatta de lokalt folkvalda i handelse av 
11 
forsumlighet eller korruption. En lag fran 1996, som andrades 1997, skarper reglema om 
denna befogenhet vilken tidigare gav upphov till visst maktmissbruk (133 borgmastare 
och 98 kommunalrad avsattes mellan 1992 och 1995). 
Den rumanska forvaltningen har inga allmanna regler for ambetsmans stallning och -?-i 
vilka de anstalldas rattigheter och skyldigheter faststalls. Regeringen kommer att anta 
lagar om insyn i forvaltningen som for narvarande saknas. 
Forsvaret, sakerhetstjansten och polisen star under civil kontroll. Polistjanstemannen, 
vilka har stallning som militarer i Rumanien, lyder under militardomstolama. Dessa 
iakttar dock vissa procentuella rattssakerhetsgarantier och sista instans ar hogsta 
domstolens militara avdelning. Vad galler forsvaret skall hogsta forsvarsradet understalla 
vissa beslut parlamentet for godkannande enligt lag nummer 39/90. Nagon kontroll av 
hur besluten tillampas gors dock inte. 
Bedomnio& av bur den verkstiillande makten fungerar 
De centrala statliga institutionema fungerar normalt och presidenten spelar en viktig roll i 
deras arbete. Det lokala sjalvstyret hammas av att det inte finns nagra tjansteforeskrifter 
for de kommunala tjanstemannen samt av de lokala forvaltningamas begransade 
finansiella resurser. Dessutom har nagon ordning for den kommunala egendomen 
fortfarande inte upprattats. Den nya regeringen har redan antagit en lag som skarper och 
klargor de lokala befogenhetema. Den haller pa att utarbeta ett lagforslag om den lokala 
budgeten som bor trada i kraft i borjan av 1998 samt en lag om kommunala egendom. 
La.get for den statliga forvaltningen ar fortsatt svart. A vsaknaden av tj ansteforeskrifter for 
statstjansteman och de mycket laga lonema utgor besvarliga problem. Politiseringen av 
vissa tjanster i forvaltningen har dessutom i det forflutna gynnat utvecklingen av 
korruption. Den nya regeringen har for parlamentet lagt fram tj ansteforeskrifter for den 
offentliga forvaltningen vilka bland annat innehaller stranga straffbestammelser mot 
korruption. 
I den rumanska polisen har det forekommit fall av overgrepp som inte alltid har lett till 
pafoljder samt fall av korruption. Sakerhetstjansten fortsatter att ha sarskilt stora 
befogenheter sarskilt avseende klassificering av offentliga handlingar, telefonavlyssning 
och husrannsakan. Lagens otydlighet avseende deras befogenheter inom detta omrade ar i 
hog grad orsak till denna situation. Den nya regeringen har for avsikt att reformera denna 
lagstiftning for att forstarka parlamentets kontroll av sakerhetstjanstens verksamhet, 
sarskilt genom upprattandet av ett parlamentsutskott som skall ha till uppgift att folja upp 
den yttre underrattelsetjanstens verksamhet. 
Den domande maktens or2anisation 
Det rumanska rattsvasendets oberoende stallning i forhallande till ovriga organ har 
gradvis forstarkts. Salunda galler regeln om oavsattlighet for domare som utnamns av 
presidenten och omfattar idag 80 % av domama medan de ovriga 20 % annu inte ar 
ordinarie domare. Domama styrs av domarkarens hogsta rad dar justitieministem ar 
ordforande och som bestar av domare och aklagare (5 aklagare av radets 15 ledamoter) 
som valjs av parlamentet pa fyra ar. 
Den verkstallande makten har befogenhet att overvaka domamas verksamhet genom ett 
inspektionsorgan som lyder under justitieministem. Dessutom ar domamas loner 
12 
fortfarande laga, aven om de ar bland de hogsta jamfdrt med andra statstjansteman, vilket 
leder till att mAnga av dem overgar till mer lonsamma juristyrken i den privata sektom. 
Aklagarmyndigheten, styrd av riksaklagaren vilken utnamns av presidenten, lyder under 
justitieministem. Aklagama har lAngtgaende befogenheter och riksaklagaren kan bland 
annat begara ny provning av ett slutligt domstolsavgorande antingen pa eget initiativ eller 
pa begaran av justitieministem under olika fdrutsattningar rorande saval brottmal som 
tvistemal. Samtidigt ar en stor del av aklagarens verksamhet undantaget rattslig kontroll. 
Forvaltningsbeslut kan provas av allmanna domstolar som har sarskilda avdelningar for 
denna fraga. 
Den rumanska fdrfattningen har inrattat en "folkets advokat" som fyller den uppgift som 
normalt ankommer pa en justitieombudsman. Hans befogenheter och resurser for att 
utfdra sina uppgifter ar dock inte klart faststallda. 
Forfattningsdomstolen som inrattades 1992 bestar av 9 ledamoter som utses for en 
nioarsperiod som inte kan fdrlangas. Presidenten, deputeradekammaren och senaten 
utnmnner var och en tre medlemmar till domstolen. Pa begaran av olika offentliga organ 
(presidenten, deputeradekammarens eller senatens ordfdrande, regeringen, hogsta 
domstolen, 50 ledamoter av deputeradekammaren eller 25 senatorer) utovar domstolen 
fdrhandskontroll over lagamas fdrenlighet med fdrfattningen. Den kan ingripa i efterhand 
pa begaran av varje berord person i samband med rattsligt forfarande som angar honom. 
Ett beslut om ofdrenlighet med fdrfattningen blir dock utan verkan om parlamentet med 
tva tredjedelars majoritet bekraftar sin ursprungliga omrostning (artikel 145 i 
fdrfattningen) vilket kraftigt minskar effekten av domstolens kontroll. 
Bedomuiu2 av bur den domande makten fun2erar 
Det rumanska rattsvasendet fungerar inte pa tillfredsstallande vis. Domstolarna ar 
overbelastade och handlaggningstidema ar mycket lAnga. Brist pa kvalificerade domare 
(23 % av tjanstema ar for narvarande obesatta), brist pa resurser, komplicerade 
fdrfaranden och mAnga nya regler som maste tillampas, bidrar till att forklara denna 
situation. Den nya regeringen har darfdr lagt fram ett lagfdrslag om en reform av 
fdrhallandet mellan de verkstallande myndighetema och aklagarmyndigheten for att oka 
dennas sjalvstandighet bland annat vad galler mojligheten att vacka atal. Samtidigt 
planerar man att inom kort hoja lonema (vilka redan hojdes kraftigt i slutet av 1996) och 
oka de personalresursema i de rumanska rattsvasendet. 
Det faktum att fdrfattningsdomstolens beslut under alla omstandigheter kan 
ogiltigfdrklaras genom ett beslut fattat med tva tredjedelars majoritet i parlamentet utgor 
ett stort hinder for en reell konstitutionell kontroll i Rumanien. 
1.2 MANSKLIGA RATTIGHETER OCH SKYDD AV MINORITETER 
Rumanien har infort inhemsk lagstiftning for att sakerstalla att manskliga rattigheter och 
minoriteters rattigheter respekteras. Dessa rattigheter skyddas ocksa genom 
intemationella konventioner, framst Europeiska konventionen om skydd for de manskliga 
rattighetema och de grundlaggande frihetema, samt de viktigaste tillaggsprotokollen till 
denna konvention. Denna konvention med protokoll tillhor gemenskapens regelverk 
enligt artikel F i Fordraget om Europeiska unionen; varje stat som onskar ansluta sig till 
Europeiska unionen maste fdrst ha ratificerat konventionen. 
13 
Rumanien bar varit medlem av Europaradet sedan oktober 1993 och ratificerade i juni 
1994 Europeiska konventionen om skydd for de manskliga rattighetema och de 
grundlaggande frihetema samt de fiesta av tillaggsprotokollen. Rumanien ger ocksa 
enskilda ratt att vanda sig till Europadomstolen for de manskliga rattighetema om de 
anser att deras rattigheter enligt konventionen har krankts. 
Rumanien har ratificerat konventionen mot tortyr och ramkonventionen om 
minoriteters rattigheter. Daremot har landet endast undertecknat Europeiska sociala 
stadgan. Rumanien har aven ratificerat alla de viktigare FN-konventionema om 
manskliga rattigheter. 
Medborgerliga och politiska rittigbeter 
Den rumanska forfattningen tillforsakrar alla medborgare moj ligheten att vanda sig till 
rattsvasendet for att gora sina rattigheter gallande. Som stod till denna princip finns 
det en relativt valutvecklad allman rattshjalp. Villkoren for den rattsliga kontrollen av 
polisens verksamhet ar dock inte tillrackliga for att en enskild medborgare som anser 
sig krankt skall ha mojlighet att vacka talan infor domstol pa grund av mycket 
restriktiva bestammelser avseende polistjanstemannens ansvarighet. Det nya forslaget 
om allmanna regler om poliskarens stallning och ansvar innebar inga storre 
forbattringar av denna situation som innebar nastan detsamma som ,straffrihet. 
Dodsstraffet avskaffades helt 1989. 
Ratten att inte bli godtyckligt arresterad stoter pa vissa problem. En person kan inte 
hallas frihetsberovad mer an 24 timmar utan beslut av aklagare eller domstol. Det 
finns dock undantag fran denna regel, sarskilt for minderariga. Dessutom kan domaren 
besluta om frihetsberovande for en tidsperiod pa 30 dagar. Den frihetsberovade kan 
vanda sig till domstol under denna period for att ansoka om att bli frislappt. De 
rattsliga myndighetema tillampar dock haktning alldeles for ofta. 
Alla medborgare over 18 ar har rostratt. 
F oreningsfriheten och ratten till fredliga demonstrationer ar ocksa garanterade i den 
rumanska forfattningen och kan utovas utan problem. Det finns idag nasta 12 000 
icke-statliga organisationer i Rumanien. 
Yttrandefriheten i Rumanien avspeglas i mediemas mangfald bade vad galler press 
och radio-och TV-kanaler (2 rikstackande statliga kanaler, 10 privata kanaler och 
manga kanaler som distribueras genom kabelnat eller via satellit). I forfattningen 
fdrbjuds censur. Strafflagens bestammelser om ryktesspridning och fortal kan utgora 
ett effektivt medel for att begransa yttrandefriheten men tanke pa de stranga straff som 
journalister riskerar. Den nya regeringen har tillkannagjort sin avsikt att i detta 
avseende se over strafflagens bestammelser. Pressen kan aven utsattas for ekonomisk 
paverkan pa grund av den dominerande stallning som det statliga foretaget LETEA 
har vad galler distribution av tidningspapper. Vad galler de audiovisuella mediema 
bar det i det fdrflutna rapporterats om vissa inblandningar fran regeringens sida vad 
galler forvaltningen av de statliga kanalema. 
Aganderatten ar idag skyddad och expropriation far ske uteslutande om det ar i det 
allmannas intresse och mot en skalig forhandsersattning. Utlandska medborgare kan 
aga jord i Rumanien under forutsattning att den ar avsedd for ekonomisk verksamhet. 
14 
Ersattning till personer som avhants sin egendom av kommunistregimen pAgar och har 
kommit mer eller mindre lAngt beroende pA vilket omrAde det ror. Egendom som tillhorde 
judiska medborgare har Aterstallts. Ett lagforslag om aterstallande av egendom som 
tillhorde minoriteter har lagts fram. Den egendom som tidigare tillhorde den grekisk­
katolska kyrkan horde inom kort kunna Aterstallas tack vare ett avtal som ar under 
forhandling med den ortodoxa kyrkan. 
Respekten for privatlivet hotas av sakerhetstjanstens stora makt som medger att den 
under vissa omstandigheter kan gora husrannsakan och utfora telefonavlyssning utan att i 
forvag ha utverkat ett domstolsbeslut. 
Situationen for asylsokande tycks bekymmersam pA grund av att dessa inte alltid far 
tillfredsstallande tillgAng till domstolsprovning och bostader. Sarskilt tidsfristen pA 1 0 
dagar for att ansoka om asyl forefaller for kort. 
Flera organisationer rapporterar om omansklig och fomedrande behandling frAn polisens 
sida. Detta problem ar sarskilt orovackande eftersom Rumanien inte har infort lampliga 
bestammelser for att bestraffa sadana handlingar. La.get i fangelsema ar ocksA svart aven 
om det pA senare tid har forbattrats. 
Vad galler respekten av principen om likhet infor lagen kan homosexuella utsattas for 
overgrepp pA grund av den oklarhet som rader av begreppet "forargelsevackande 
beteende" vilket med stod av artikel 200 i strafflagen anvands for att bekampa 
homosexuella handlingar. 
Bamets rattigheter var lange en mycket kanslig fraga i Ruma.men. Sedan 1970 har landet 
haft ett nativitetsbeframjande system som, i avsaknad av lampliga mekanismer for stod 
till den biologiska familjen och placering i fosterhem, uppmuntrade till att overge bamen 
till statliga barnhem dar bamen levde under forskrackliga forhallanden. Mer an 100 000 
barn berors och denna siffra kan vara arum hogre for de senare aren. Infor denna situation 
som stod i direkt strid mot vissa intemationella Maganden som Rumanien gjort (sarskilt 
konventionen om bamets rattigheter frAn 1989), agerade Europeiska unionen sarskilt 
genom PHARE-programmet inom vilket nastan 70 miljoner ecu avsattes for att finansiera 
ett visst antal atgarder. 
Situationen kan snart komma att forbattras eftersom den nya roman.ska regeringen har 
antagit tva undantagsforordningar som dels genom nya bestammelser avskaffar det gamla 
systemet som inrattades genom lag nr 3/70 och dels forbattrar adoptionsmojlighetema 
genom ett system som skall forvaltas pa "judet" -niva. Bambidrag och andra hjalpatgarder 
till formru1 for familjer som lever under svru-a llirhMlanden har okats. 
Ekonomiska, sociata och kulturella rilttigbeter 
Ratten till existensminimum och social trygghet foreskrivs i forfattningen. 
Facklig frihet garanteras utom i den offentliga sektom. De fackliga organisationemas 
befogenheter vad galler kollektiva forhandlingar och de garantier som beviljas de fackligt 
anslutna forefaller inte tillrackliga. Cirka 40 % av arbetstagama ar fackligt anslutna i 
Rumanien och de fiesta av de fackligt anslutna omfattas av 4 fackforbund. 
Strejkratten ar erkand med undantag av de sektorer som av regeringen betraktas som 
varande av "allmant intresse" ( offentlig sektor och vissa statliga foretag av strategisk 
15 
betydelse) och regeringen kan aven av andra sektorer krava ett minimun av tj anster ( en 
tredjedel av tjanstema skall fungera). I praktiken har dock de offentligt anstallda redan 
strejkat utan att drabbas av sanktioner. I andra sektorer forhindras ofta mojligheten till 
strejk av skyldigheten att forst vanda sig till ett forlikningsorgan innan arbetet kollektivt 
kan upphora. Dessutom betraktas mruiga strejker av domstolama som olagliga. 
Utbildnings- och religionsfrihet garanteras i Rumanien. 
Minoriteters rittigheter och skydd 
Minoritetema utgor mellan 13 % och 15 % av den rumanska befolkningen med en klar 
overvikt for ungrare (7,8 %) och romer (zigenare) som utgor mellan 5 och 7 % av 
befolkningen beroende pa berakning. 
Skydd av minoriteter sakersta.11s i forsta hand i Rumanien genom vissa intemationella 
avtal. Landet ratificerade namligen Europaradets ramkonvention om nationella 
minoriteter i maj 1995. Rumanien har aven anammat Europaradets parlamentariska 
forsamlings rekommendation nummer 1201 vilken inte ar juridiskt bindande, vid 
undertecknandet av det bilaterala avtalet med Ungem i september 1996. Pa Rumaniens 
begaran ingar dock en anmarkning i avtalet om att undanta erkannande av de kollektiva 
rattighetema enligt denna rekommendation. 
Minoritetema i Rumanien omfattas av regler for sarskild representation i parlamentet (se 
ovan) och i den nya regeringen finns en avdelning for minoriteter for vilken ministem 
frrui UDMR (ungerska minoritetspartiet) ansvarar. Sedan 1993 sker samrad pa nationell 
niva med minoritetsradet om de fragor som beror minoriteter och detta rad kan 
genomfora undersokningar av de klagomal som hanskjutits till det. Bestammelsema i 
artikel 236 i strafflagen om straff for alla som sjunger en utlandsk nationalsruig eller 
hissar en utlandsk flagga, kan uppfattas som riktade mot minoriteter. 
Vad galler den ungerska minoriteten har situationen forbattrats betydligt forst genom 
undertecknandet i september 1996 av det bilaterala avtalet med Ungem och sedan genom 
den nya regering som kom till makten i vilken UDMR deltar med tva ministrar. En ny lag 
kommer snart att ersatta utbildningslagen frrui juni 1995 vilken begransade mojlighetema 
till undervisning i minoriteters sprak och starkte rumanskans stallning i undervisningen 
men som aldrig har tillampats. Darfor fortsatter minoritetema i Rumanien att som 
tidigare kunna fa undervisning pa deras eget sprak. Personer som tillhor minoriteter bar 
aven mojlighet med stod av en ny forordning att uttrycka sig pa sitt eget sprak i sina 
kontakter med myndigheter och fa folkbokforingshandlingar utfardade pa detta sprak i 
samhallen dar de utgor mer an 20 % av befolkningen. Detta beror for tillflillet nastan 1 
624 samhallen i Rumanien varav 1 379 bestar av den ungerska minoriteten. 
Det bor anmarkas att romema (zigenama) som utgor en mycket stor del av befolkningen 
(mellan 1, 1 till 1,5 miljoner personer beroende pa berakning) utsatts for mruiga 
diskrimineringar i det dagliga livet och ofta ar offer for valdshandlingar antingen av 
polisen eller av enskilda personer vilka inte blir bestraffade for det. Deras sociala 
situation ar mycket besvarlig aven om de sociologiska och kulturella faktorema spelar en 
viss roll vid sidan av den diskriminering som de utsatts for av den ovriga befolkningen. 
Det ar viktigt att regeringen utvecklar de integrationsatgarder som den bar tillkannagjort 
for att verkligen ta hansyn till de svarigheter som denna befolkning har. 
16 
I detta avseende bor man skaffa sig battre kunskap om denna befolknings verkliga 
situation och gora en tillfdrlitlig uppskattning av hur mAnga romer (zigenare) som bor i 
Rumanien och deras sociala situation (arbetsloshet, halsostatistik, utbildningsniva) om 
vilket det idag inte finns nagra exakta uppgifter tillgangliga. 
1.3 Allmln bed6mning 
Rumanien har imattat demokratiska institutioner vilka nu :torefaller stabila. 
Institutionerna behover befastas ytterligare genom storre respekt for rattsstatens 
principer i verksamheten pa alla nivaer i statsapparaten. Det fria och rattvisa valet i 
november 1996 innebar ett verkligt maktskifte. 
Vad galler respekten for de grundlaggande rattigheterna finns fortfarande en del 
brister, aven om de atgarder som antagits och ataganden som gjorts av den rumanska 
regeringen sedan november 1996 ar positiva. Stora anstrangningar fdrtjanar annu att 
goras vad galler arbetet med att bekampa korruptionen, fdrbattra det satt pa vilket 
rattsvasendet fungerar och skyddet fdr enskilda individer gentemot polisen och 
sakerhetstjansten samt i samband med brottmal. 
Aven om den ungerska minoriteten fdrefaller vara val integrerad med hansyn till att 
dess situation fdrbattrats nyligen fdrefaller sa inte vara fallet for romerna (zigenarna) 
som utgor en betydande minoritet i landet. 
De reformer som inletts i fraga om skydd av barn som placerats pa bamhem utgor 
ett stort framsteg men de har annu inte hunnit ge resultat. 
Den fdrbattring som skett nyligen till foljd av att en ny regering tilltratt tyder pa att 
Rumanien haller pa att uppfylla de politiska villkor som faststalldes vid Europeiska 
radets mote i Kopenhamn. 
17 
2. Ekonomiska kriterier 
Vid bedomningen av Rumaniens ekonomiska situation och framtidsutsikter utgar 
kommissionen sarskilt fran Europeiska radets slutsatser fran motet i Kopenhamn i juni 
1993, i vilka det anges att ett medlemskap i unionen forutsatter att "det finns en 
fungerande marknadsekonomi samt formaga att hantera konkurrens och marknadskrafter 
inom unionen". 
I denna del av yttrandet ges saledes en kortfattad oversikt over den ekonomiska 
situationen och bakgrunden och darefter en genomgang av Rumaniens framsteg i fraga 
om de viktigaste inslagen i den ekonomiska overgangen (liberalisering av pris-och 
handelssystemet, stabilisering av ekonomin, strukturomvandling, reform av den 
finansiella sektom) samt av landets ekonomiska och sociala utveckling. Slutligen ges en 
allman bedomning av landets situation i forhallande till de kriterier som fastlagts av 
Europeiska radet och en genomgang av framtidsutsikter och prioriteringar for det 
fortsatta reformarbetet. 
2.1 Den ekonomiska situationen 
Bakgrund 
Rumanien, med en befolkning pa 22,6 miljoner, hade 1995 en bruttonationalprodukt 
(BNP) som uppgick till 93 miljarder ecu (uttryckt i kopkraftsparitet). Landets befolkning 
motsvarar 6,5 % av unionens befolkning, medan ekonomin endast motsvarar omkring 
1,5 %. Landets BNP per capita ar cirka. 24 % av unionens genomsnitt. Den 
genomsnittliga manadslonen ar uppskattningsvis 65 ecu (mars 1997). 
Rumanien ar en av de ursprungliga medlemmama i Varldshandelsorganisationen. 
Rumanien blev medlem av Centraleuropeiska frihandelsavtalet den 1 juli 1997. 
Framsteg i den ekonomiska overgangen 
Nar Ceauc;escus regim foll i Rumanien i slutet av 1989 var landet ett av de Central-och 
osteuropeiska lander vars institutioner och ekonomiska, rattsliga och sociala infrastruktur 
minst liknade de i en marknadsekonomi. Rumaniens ekonomi hade genomgatt ett sarskilt 
svart artionde. I ett bestamt men olyckligt forsok att betala av landets utrikesskuld hade 
myndighetema inlett en tvangsexportsatsning och ett kraftiga nedskarningar av importen 
som ledde till brist pa mycket valbehovliga insatsvaror for landet. Prestigeprojekt med 
liten ekonomisk utdelning upptog en vasentlig del av bruttonationalprodukten. I borjan 
av nittiotalet utgjorde Comecons sammanbrott, Gulfkriget och Jugoslaviens upplosning 
enorma pafrestningar utifran som drabbade landet i en tid av stort politiskt kaos. 
Efter det att Ceauc;escus stortats i december 1989 befann sig Rumanien i en djup 
ekonomisk och social kris. Under flera Ar kunde inte tillracklig politisk vilja uppbadas i 
landet for att besluta om och genomfora framgangsrika reformer. Ar 1990 praglades av 
forvirring med akut ekonomisk upplosning som forvarrades av att lag och ordning brot 
samman och att arbetama i mycket stor utstrackning uteblev fran arbetet. De bagge 
reformprogrammen 1991 och 1992 som, aven om de var overgripande, inte genomfordes 
fullt ut urartade. Forst i och med det program som inleddes i slutet av 1993 gjordes 
pAtagliga framsteg: stramare penningpolitik, okad skattedisciplin, minskad inflation och 
18 
snabbare foretagsrefonn bidrog alla till att tillvaxten tog fart pa nytt. Under slutet av 
1995 och borjan av 1996 saktade refonnarbetet emellertid ner. 
Myndighetema inledde faktiskt nya refonnprogram fl.era ganger, men overgav dem efter 
endast nagra manader pa grund av ett okande politiskt motstand. Allmanhetens stod for 
reformema varierade darefter. I borjan av overgangen var allmanhetens stod starkt, men 
minskade sedan vasentligt pa grund av okade kostnader till foljd av denna overgang och 
okade sedan ater nar det stod klart att den vag med delvisa reformer som foljts mellan 
1989 och 1996 inte var framkomlig. 
Den inneboende motsagelsen i denna strategi atgardades helt forst efter parlaments- och 
presidentvalen i november 1996 i och med att den nya regeringen utformade ett 
genomgripande program for makroekonomisk stabilisering och strukturella reformer och 
borjade genomfora detta. 
Till foljd av detta befinner sig Rumanien i en marklig situation. Den privata sektom stod 
1996 for 52 % av bruttonationalprodukten samtidigt som ekonomin fortfarande 
domineras av forlustbringande statsagda monopol och foraldrade foretag. Om de atgarder 
som tillkannagavs i borjan av 1997 genomfors effektivt kommer emellertid den rumanska 
ekonomin att vara helt annorlunda i slutet av 1997. 
Utllindska direktinvesteringar 
De utlandska. direktinvesteringama ar sma for ett land av Rumaniens storlek. I slutet av 
1996 uppgick de samlade utlandska direktinvesteringama till endast 1, 1 miljarder 
amerikanska dollar (kalla: Europeiska banken for ateruppbyggnad och utveckling). Under 
de forsta overgangsaren intog investerare en forsiktig hallning med hansyn till landets 
mycket osakra ekonomiska och politiska situation och detta forstarktes av en del ledande 
politiska krafters ovilja att godta utlandska investeringar. Forst 1994 borjade de utlandska 
direktinvesteringama oka igen. Emellertid har de inte varit tillrackliga for att ha en 
betydande inverkan pa ekonomin. Den nya regeringen har aktivt uppvaktat utlandska 
investerare vilket innebar en klart forandrad politik. Utlandska investerare har nu ratt att 
aga mark och i juni 1997 antogs en nodfallsforordning genom vilken aterforing av kapital 
forenklas och stodatgarder avseende utlandska investerare fortydligas. 
Ekonomisk struktur 
J ordbruk ar en betydande nanng i Rumanien. Den svarade for ungefar 20 % av 
bruttoforadlingsvardet 1996 och denna andel har fortsatt att oka sedan 1990. Andelen 
sysselsatta inom denna sektor ar mycket stor intemationellt sett och uppgar till mer an en 
tredjedel av hela den aktiva befolkningen. Denna andel har okat under overgangsperioden 
vilket ar ett tecken pa sektoms roll nar det galler att suga upp arbetskraft som blivit 
overflodig i andra sektorer. Produktiviteten i jordbruks- och livsmedelssektom ar 
fortfarande lag. Den privata sektoms andel av jordbruksproduktionen uppgick till 87 % 
1996. 
Den refonn som genomfordes 1991 ledde till en uppstyckning av marken. 
Aganderattigheter var illa definierade och huvudparten av alla jordbrukare tilldelades 
endast tillflillig aganderatt och till foljd av detta innebar osakerhet kring aganderattigheter 
att enskilda individer for narvarande inte kan varken salja mark eller anvanda den som 
sakerhet. Den nya regeringen har emellertid forbundit sig att anta en ny marklag fore juni 
19 
1998 i vilken aganderattigheter skall klargoras och grunder for en konkurrenskraftig 
marknad for mark faststallas. Markforsaljning ar nu mojlig. 
Det finns inte tillrackligt med kapitaltillgangar for omstrukturering och modernisering. 
Utvecklingen av en privat jordbrukssektor hammas av en otillracklig mekaniseringsgrad 
och brist pa tillrackliga stodfunktioner och krediter. Emellertid bor nedlaggningen av de 
mest ineffektiva statsagda jordbruken, en snabb privatisering, minskningen av riktade 
krediter och liberaliseringen av handels- och prisordningar uppmuntra till en effektivare 
jordbruksproduktion. 
Viktiga indikatorer pa den ekonomiska strukturen 
( alla uppgifter gall er for 1996 savida annat inte anges) 
Befolkning miljoner 
BNP per capita ecu (KK.S) (1995) 
i % av genomsnittet for EU-15 % (1995) 
J ordbrukets andel av 
bruttoforadlingsvardet % ( 1995) 
sysselsattningen % (1995) 
Bruttoutlandsskuld/BNP % 
Export av varor och tjanster/BNP % (1995) 
Ackumulerade utlandska direktinvesteringar miljarder ecu 
* ecu per capita 
Kallor: Kommissionen, nationella kallor, EBRO 22,6 
4100 
24 
19,9 
34,4 
25 
27 
1,1 
50 
* Ackumulerade utlandska direktinvesteringar omraknade enligt vaxelkursen vid 
utgangen av 1996 (1 ecu=l, 25299) 
Industrin svarar for mer an en tredj edel av bruttoforadlingsvardet. Denna andel har 
minskat snabbt under de senaste aren och overensstammer nu mer med nivaema i EU. 
Andelen sysselsatta inom industrin ar fortfarande ungefar lika stor men har minskat i 
absoluta tal. lndustristrukturema har emellertid inte forandrats mycket sedan 1989. 
Industrin domineras fortfarande av samma mycket stora statsagda foretag som 
upprattades av den tidigare regimen under perioden av tvangsindustrialisering och som 
kannetecknas av att de ar mycket energikravande, har lag produktivitet och 
formanstilltrade till statlig finansiering. Jamforelsevis god tillgang pa billig energi och 
ramaterial och den hoga prioriteringen av utvecklingen av tung industri har lett till en 
specialisering pa sektorer sasom olja och petrokemisk industri som inte overensstammer 
med RumMiens naturliga forutsattningar eller komparativa fordelar. Den privata sektoms 
andel av industriproduktionen ar fortfarande liten (24 % 1996) och har inte okat mycket 
de senaste aren ( den var 20, 7 % 1995). 
Manga av de stora foretag som dominerar industrisektom ar fortfarande ineffektiva och 
olonsamma och utgor en betydande orsak till makroekonomisk instabilitet. Den nya 
regeringen har beslutat att vidta drastiska atgarder, inbegripet nedlaggning av en del av 
de mest olonsamma foretagen, omstrukturering, privatisering och avskaffande av riktade 
krediter. 
20 
SmA-och medelstora privata foretag har varit ganska dynamiska, sarskilt inom sektom 
Hitt industri sAsom livsmedelsforadling, textilier och mobleltillverkning. De smA-och 
medelstora foretagens tillvaxt och privatiseringsprocessen har emellertid endast inverkat 
marginellt pA sysselsattningsstrukturen i industrisektom. I slutet av 1994 arbetade mer an 
60 % av den sammanlagda arbetskraften i foretag med fler an 1 000 anstallda och 
statsagda foretag svarade for mer an 84 % av den totala sysselsattningen trots att de 
endast utgjorde 6,5 % av det totala antalet foretag. Aven om laget har forandrats nagot 
sedan dess utgor det faktum att arbetskraften ar koncentrerad till ett fatal, stora och 
ineffektiva foretag ett betydande hinder for omstruktureringen av industrin. Den sociala 
kostnaden som oundvikligen sammanhanger med denna process har ofta anvants som ett 
argument for att senarelagga de nodvandiga forandringarna. 
Produktiviteten har okat stadigt sedan 1994. Denna forbattring har huvudsakligen a.gt rum 
i smA-och medelstora foretag. 
Rumanien var en av de central-och osteuropeiska ekonomier som var minst inriktat pA 
tjanstesektom. Tjanster svarade for mindre an 20 % av bruttonationalprodukten under 
1980-talet. Denna sektor har okat snabbt sedan 1989, vilket framst beror pA en 
blomstrande privat foretagsamhet inom detaljhandel och turism. Tjanster svarade for 
ungefar 36 % av bruttoforadlingsvardet 1996 och den privata sektom svarade for mer an 
tre fj ardedelar av detta. 
Enligt rumanska uppskattningar svarar den informella sektom kanske for ungefar 20-30 
% av bruttonationalprodukten. Den hoga marginalskatten pa inkomster av arbete samt de 
hoga sociala avgiftema har gjort att ett ansenligt antal personer antingen undviker den 
officiella ekonomin eller soker andra, icke officiellt uppgivna, inkomstkallor. 
Liberalisering 
Prissystem 
Ett program i etapper for prisliberalisering inleddes i slutet av 1990. De fiesta 
konsumentsubventionema togs bort 1993 nar aven antalet konsumtionsvaror som 
omfattades av direkt priskontroll minskades kraftigt. I slutet av 1995 omfattades 3 % av 
konsumtionsvarorna och tjanstema, ungefar 7 % av industriproduktema och mer an 27 % 
av ravaror och basmaterial av kontrollerade priser. I borjan av 1997 beslutade den nya 
regeringen att ytterligare komplettera prisliberaliseringen genom att begransa antalet 
produkter med kontrollerade priser till mindre an 20 stycken. (huvudsakligen priser pa 
allmannyttiga tjAnster och varor och energi). I synnerhet liberaliserades prisema pA ett 
antal nyckelprodukter fran jordbrukssektom i mars 1997. 
Handelspolitik 
Liberaliseringen av utrikeshandelsordningen har skett ganska snabbt och den var i stort 
sett genomford i slutet av 1992. Den inleddes 1990 med avskaffandet av monopolet pa 
utrikeshandeln. Redan 1991 gavs foretag, och i viss utstrackning aven allmanheten, 
ratten att inneha och handla med utlandsk valuta. Export-och importlicenser avskaffades 
till storsta delen 1992 nar en ny tullkodex infordes. Ett drag i Rumaniens handelspolitik 
bar varit det stora antalet diskretionara och tillfalliga tullnedslittningar, sm-skilt i form av 
tullkvoter ( dvs. avvikelser fran de "foreskrivna" importnivaema" genom tillampning av 
21 
lagre tillsatser eller tullbefrielse for forutfaststallda varumangder). Ungefar halften av 
Ruma.mens import (matt i varde) omfattades 1995 av sarskilda ordningar som till stor del 
satte landets importtullbindningar ur spel. Betydande handelsrestriktioner infordes 1996 
(inbegripet avvikelser fran bastullsatsema, exportfdrbud och exportkvoter) i ett fdrsok att 
minska det okande underskottet i utrikeshandeln. Vissa atgarder overensstammer inte 
med Europaavtalet avseende handelsforbindelsema mellan EU och Rumanien. 
Den nya regeringen har emellertid forbundit sig att infora en ny tullkodex under 1997 
som kommer att oka oppenheten och insynen i handelsordningen. Myndighetema avser 
sarskilt att avskaffa alla exportforbud och kvoter till 1998. Redan i maj 1997 har de 
vasentligt minskat den extema tullen for jordbruksprodukter. Ruma.men kommer att bli 
medlem i det Centraleuropeiska frihandelsavtalet den 1 juli 1997. 
Valutaordning 
Vaxelkurssystemet har liberaliserats · i stor utstrackning. Den gamla ordningen med fl era 
vaxelkurser upphavdes i slutet av 1991 nar de "officiella" och "kommersiella" kursema 
slogs samman. Darefter har marknaden emellertid kannetecknats av administrativa 
ingripanden. I augusti 1994 upprattades en interbankmarknad for valuta, men i mars 1996 
inforde myndighetema betydande kontroller vilket ledde till att internationella langivare 
(inbegripet EU och Intemationella valutafonden) drog in sitt finansiella stod. En stor 
skillnad uppstod mellan den officiella pariteten och de privata vaxelkontorens kurser. 
Kontrollen av valutamarknaden ledde till att den nationella valutan overvarderades, vilket 
i sin tur bidrog till att halla nere kostnadema for energiimporten for de stora och 
energikravande statsagda fdretagen. 
Den nya regeringen liberaliserade valutamarknaden pa nytt 1997. Samtliga banker 
aterfick sina tillstand att driva handel med utlandsk valuta och andra hinder togs bort. 
Skillnadema mellan officiella och inofficiella kurser forsvann, valutan anpassade sig till 
en mer realistisk niva och transaktionsvolymema pa interbankmarknaden okade 
vasentligt. 
For narvarande har Rumanien endast en begransad form av konvertibilitet for 
bytesbalans- och kapitalbalanstransaktioner. Antagandet av artikel VIII i Intemationella 
valutafondens (IMF) stadgar, och foljaktligen av en mer langtgaende konvertibilitet, 
forutsatter att de kvarvarande administrativa restriktionema atgardas och att en hogre 
niva pa de officiella reservema sakerstalls. 
Stabilisering av ekonomin 
Den inre situationen 
Tillvaxttakten for Rumaniens bruttonationalprodukt 1995 var rekordhog och uppgick i 
reala termer till 7, 1 %. Trots minskad arbetsloshet 1996 var emellertid den 
makroekonomiska utvecklingen mindre god. Tillvaxten minskade till 4, 1 %, inflationen 
okade till 56,9 % i slutet av december och det totala offentliga budgetunderskottet okade 
kraftigt till 3,9 % av bruttonationalprodukten (och 8,3 % av bruttonationalprodukten med 
avseende pa det faktiska budgetunderskottet, vilket inbegriper ett antal dolda utgifter och 
faktiska subventioner fran Rumaniens centralbank). Bruttonationalprodukten i reala 
tem1er uppgick till 88 % av 1989 ars niva. 
22 
Den makroekonomiska politiken har inte alltid foljt en rak kurs. Perioder med en 
restriktiv politik som ligger bakom flertalet av de positiva resultaten i termer av 
makroekonomisk stabilisering har foljts av perioder nar politiken varit mindre stram pa 
grund av patryckningar fran intressegrupper. lnfcir valet i november 1996 fordes en 
mindre stram penning- och skattepolitik. Till foljd av detta blev den nya regeringen 
tvungen att forutom strukturella reformer vidta drastiska stabiliseringsatgarder som bor 
leda till en tillfallig ekonomisk atstramning 1997. 
Viktiga ekonomiska trender 1994 199S 1996 
Real BNP-tillvaxt % 3,9 7,1 4,1 
Inflationstakt 
ru-ligt genomsnitt % 136,7 32,3 38,8 
december till december % 61,7 27,8 56,9 
Arbetsloshet vid ru-ets slut % 8,1 8,0 6,3* 
ILO:s definition 
Den offentliga sektoms finansiella i %av BNP -2,0 -2,6 -3,9 
sparande i % av BNP -1,4 -4,6 -5,8 
Bytesbalanssaldo % 76,6 73,9 85 
Skuld/export i %av BNP 1,1 1,0 1,5 
Inflode av utUindska direktinvesteringar 
Kallor: Kommissionen, nationella kallor, EBRO 
• Reg1strerad arbetslOshet 
Den externa situationen 
Bade handels- och bytesbalansen har uppvisat underskott sedan 1990. 
Bytesbalansunderskottet pa 1,8 miljarder ecu 1996 var det storsta nagonsin. 
Forsamringen av den extema situationen beror pa flera olika faktorer. Delvis beror den pa 
en okad import av kapitalvaror till foljd av den starka ekonomiska aterhamtningen. Detta 
ar inte en negativ utveckling eftersom importerat kapital okar produktionskapaciteten. 
Forsamringen aterspeglar emellertid aven allvarliga strukturella svagheter sasom en 
markant okning av importen av konsumtionsvaror samt av branslen och ramaterial som 
framst anvands i de oreformerade sektorema av ekonomin som kannetecknas av att de 
har ett lagt foradlingsvarde och ar mycket energikravande. Den overvarderade valutan 
inverkade negativt pa exporten 1996. De stabiliseringsatgarder som infcirdes i borjan av 
1997 bor ha en positiv inverkan pa handelsbalansen (vilket redan aterspeglas i siffroma 
fcir fcirsta kvartalet), men en negativ inverkan pa handelsvolymen (sarskilt vad galler 
importen vilket framgru-av utvecklingen under de fcirsta manadema av 1997). 
Rumaniens utlandsskuld ar fortfarande relativt lag men har okat snabbt under den senaste 
tiden. I slutet av 1996 uppgick den kort-och medelfristiga utlandsskulden till 5,5 
miljarder ecu. Skuldtjansten (0,95 miljarder ecu 1996) tar for narvarande inte nagra storre 
resurser i ansprak men situationen kan snabbt bli mer problematisk med hansyn till 
Rumaniens kortfristiga skuldprofil. 1995 lyckades Rumiinien genom en rad syndikerade 
Ian ater fa tilltrade till den intemationella privata finansmarknaden. Rumanien har av de 
storre intemationella kreditvarderingsinstituten aven tilldelats en relativt god 
kreditvardighet och till detta bidrog sannolikt den laga nivan pa Rumaniens utlandsskuld. 
Rumanien lanade 1, 1 miljarder ecu pa den intemationella kapitalmarknaden 1996 och det 
23 
finns ett stort intresse fran affarsbanker och investeringsbanker att gora affarer med 
Rumanien. Regeringen satte ett tak for den kommersiella upplaningen utomlands pa 3 ,2 
miljarder amerikanska dollar for 1997. 
Vaxelkursen har aterspeglat den ojamna makroekonomiska politiken. En period av relativ 
stabilitet fran slutet av 1993 till mitten av 1995 foljdes av en politik med konstlad 
overvardering. Detta har nu forandrats och i borjan av 1997 har en hastig depreciering av 
den nationella valutan tillatits. 
Strukturomvandling 
Utrikeshandel 
Utrikeshandeln har i stor utstrackning omdirigerats fran de foma Comecon­
handelspartnema till Vasteuropa. Handeln med EU:s medlemsstater svarade for ungefar 
halften av Rumaniens utrikeshandel 1996. Handeln med Tyskland, Frankrike och Italien 
har varit sarskilt dynamisk aven om den laga efterfragan i en del av de storre EU­
landema inverkat negativt pa Rumaniens export. Ryssland, och aven i viss utstrackning 
en del utvecklingslander i Mellanostem och Asien, ar emellertid fortfarande betydande 
handelspartner for Rumanien. 
Handelns varusammansattning haller pa att genomga en liknande anpassning. Sedan 
1990 har Rumanien sakta men stadigt minskat sin traditionella export av mineraliska och 
kemiska produkter samt verkstadsprodukter. Minskningen av de forstnamnda aterspeglar 
forekomsten av alltmer bindande importrestriktioner. Tillverkningsindustrins 
exportminskning beror daremot till stor del pa sammanbrottet for handeln mellan 
Comecon-landema som lett till minskad efterfragan fran de traditionella partnema i det 
foma ostblocket. Under de senaste aren har exporten fran textil-och laderindustrin okat 
vasentligt liksom traprodukter (massa, papper och mobler). Pa importsidan svarar 
mineraliska produkter och branslen for en allt storre del av den sammanlagda importen 
(nagot mindre an en fjardedel 1996). Aven importen av textil-och laderprodukter har 
okat vasentligt. 
Det ar svart att avgora om handelns varusammansattning kommer att vara densamma 
aven pa medellang sikt. A ena sidan kommer exporten av mycket energikravande 
produkter troligen att fortsatta att minska, vilket bor ses som en positiv utveckling. A 
andra sidan sammanhanger den okade handeln med textil-och laderprodukter till stor del 
med passiv foradling, vilket grundar sig pa laga enhetsarbetskostnader. 
Arbetsmarknad 
Den rumanska arbetsmarknaden kannetecknas av en markant omfordelning av 
sysselsattningen till forman for jordbrukssektom. Denna sektor forefaller ha overtagit en 
stor andel av den arbetskraft som frigjorts genom minskningen av industrisektom. Aven 
det dramatiskt okade antalet egenforetagare har bidragit till att begransa den negativa 
inverkan av konjunkturnedgangen. Arbetslosheten minskade vasentligt mellan borjan av 
1995 och slutet av 1996 (nar den uppgick till 6,3 % enligt officiella rumanska 
berakningar som inte foljer Intemationella arbetsorganisationens metod) men enligt 
prognos kommer den att oka till mer an 10 % i slutet av 1997 till foljd av inforandet av 
det nya ekonomiska programmet. Arbetsloshetsnivan kan mycket val koinma att vara hog 
under de kommande aren om omstruktureringen av de stora statsagda foretagen fortsatter. 
24 
Arbetsproduktiviteten har stadigt okat (matt som bruttonationalprodukt per anstalld) 
sedan 1993. Orsaken till detta ar snarare en minskning av overtalig arbetskraft och 
minskad franvaro an en effektiv omstrukturering av produktionsprocessen i de manga 
stora industriforetagen. 
Offentliga finanser 
Skattepolitiken och skatteinstitutionema har genomgAtt vasentliga forandringar sedan 
borjan av omvandlingen. Storre andringar har syftat till att anpassa skattesystemet till en 
ny och decentraliserad ekonomi, omdefiniera prioriteringen av utgifter och forbattra 
budgetforvaltningen. I juli 1993 infordes en mervardesskatt som ersatte den tidigare 
omsattningsskatten. Skatten pa foretagens lonefonder ersattes med en loneskatt i slutet av 
1993. I augusti 1994 utfardades en ny lag om vinstskatt. 
Systemet for social trygghet har forbattrats markant. En arbetsloshetsfond inrattades 1990 
och pensionema indexreglerades delvis. Det stora problem som kvarstar galler systemets 
langsiktiga finansiella barkraft. 
Aven om Rumanien lyckades ha overskott i budgeten under 1980-talet har 
skattesituationen forsamrats vasentligt sedan 1991. Det totala offentliga 
budgetunderskottet uppgick till 3,9 % av bruttonationalprodukten 1996 (5,7 % av 
bruttonationalprodukten pa bokforingsmassiga grunder) och det egentliga 
budgetunderskottet okade till 8,3 % av bruttonationalprodukten. F orsamringen av de 
offentliga finansema aterspeglar det okande stodet till de ineffektiva forlustbringande 
sektorema i ekonomin (sarskilt jordbruket och "regies autonomes"). Den nya regeringen 
har forbundit sig att minska budgetunderskottet till 3, 7 % av bruttonationalprodukten 
1997 (inbegripet sadana utgifter som tidigare inte ansags inga i budgeten) och for att en 
forbattring ska kunna aga rum ar det av avgorande betydelse med en framgAngsrik 
omstrukturering av foretagssektom och en privatisering av de stora och medelstora 
statsagda foretagen. 
Foretagssektorn: Privatisering och omstrukturering av foretag 
Utvecklingen av den privata sektom har varit langsam men beaktansvard. Den privata 
sektom svarade for 52 % av bruttonationalprodukten 1996. Det finns tvA orsaker till att 
den privata sektom bar vuxit, namligen att egendom overforts fran den statliga sektom 
och att nyforetagandet okat. Under de senaste fem aren har sammanlagt ungefar 750 000 
privata foretag registrerats, varav ungefar en tredjedel ar sma familjeforetag. 
Privatiseringen ar ganska langt framskriden vad galler sma foretag och jordbrukssektom. 
Detta ar inte fallet i samma utstrackning vad galler industrin, sarskilt inte for stora 
foretag. OmrAden sasom energi och telekommunikationer berors fortfarande knappt alls 
av den privata sektom. Den privata sektom svarade for mindre an 25 % av 
industriproduktionen 1996. Den laga privatiseringstakten och den begransade tillgangen 
pa krediter utgor liksom i de fiesta ekonomier i omvandling det huvudsakliga hindret for 
en ytterligare utveckling av den privata sektom. 
Med hansyn till att privatiseringen till storsta delen skett genom att foretagen kopts av de 
anstallda/fdretagsledningen har inverkan pa de stora och medelstora foretagens resultat 
hittills varit begransad. I slutet av maj 1997 hade endast 840 av de 3 257 stora och 
medelstora foretag som bjods ut till privatisering 1991 privatiserats. 
25 
Under det nya styret har en ambitios plan for privatisering och omstrukturering av fdretag 
lagts fram. Det officiella malet ar att privatisera 50 stora och medelstora fdretag i veckan 
fran och med den 1 mars 1997, snabbt lagga ned en del av de storsta statsagda 
forlustbringande foretagen och att omvandla de fiesta av de s.k. "regies autonomes" till 
affarsdrivande foretag. Dessutom kommer inte nagra minimipriser att sattas vid 
auktioner, vilket bor paskynda privatiseringsprocessen. 
Den finansiella sektorn 
Det banksystem som infordes i Rumanien i december 1990 hade tva nivaer. Rumaniens 
centralbank ansvarade for de traditionella centralbanksfunktionema under det att dess 
affarstransaktioner overfordes till fyra statsagda affarsbanker. Darefter har banksystemet 
genomgatt betydande forandringar. I slutet av 1996 fanns 40 banker i Rumanien, 
inbegripet 9 filialer eller dotterbolag till utlandska banker. Trots planer pa att oka 
bankprivatiseringen domineras sektom fortfarande av statsagda banker varav en del har 
en stor and el osakra Ian i sina portfolj er. Den pagaende omstruktureringsprocessen i 
foretagssektom kan komma att orsaka vissa banker problem nar en del av deras 
foretagskunder avvecklas. 
Segmenteringen och koncentrationen ar fortfarande hog i banksektom bade vad galler in­
och utlaning. Var och en av de stora bankema betj anar till storsta delen en sarskild del av 
marknaden utan att motas av nagon storre konkurrens. Fem statsagda banker svarar for 
mer an tva tredjedelar av de samlade tillgangatna och for mer an tre fjardederar av den 
kommersiella utlaningen. 
Lagstiftningen avseende den rumanska centralbankens tillsyn av bankema ar relativt 
utvecklad. For narvarande pagar en omdefiniering av dess filialers roll, vilket anses vara 
av vasentlig betydelse for att forbattra tillsynen. Den rumanska riksbankens 
tillsynsavdelning haller pa att utokas med bistand av storre utlandska centr,albanker. 
Grundlaggande lagstiftning avseende bankers obestand kommer att inforas och sundhets­
och redovisningsregler haller pa att anpassas till intemationella normer. Aven om 
centralbanken ar formellt oberoende och underordnad parlamentet har den tidigare utsatts 
for viss grad av inblandning fran regeringens sida. Yid upprepade tillfallen har 
patryckningar utovats pa centralbanken inte hara i vaxelkursfragor utan aven vad galler 
tillsyn, tillstandsgivning och krishantering. Det tydligaste exemplet pa detta ar de 
sarskilda krediter som centralbanken beviljade de forlustbringande statsagda fdretagen 
och j ordbruksfdretagen. 
De monetara myndighetema overgick gradvis fran direkta instrument for monetar 
kontroll (kredittak) till mer marknadsinriktade sadana. For narvarande inbegriper 
centralbankens instrument refinansieringskrediter, rantesatser och minimikrav avseende 
reserver. I april 1995 inrattades ett multilateralt clearingsystem. Affiirsbankema uppmans 
aktivt att infora nya betalningsinstrument aven om likvida medel fortfarande anvands vid 
de fiesta transaktionema. 
Ungefiir 40 fdrsakrings- och aterforsakringsbolag ar registrerade i Rumanien. Sektom 
domineras emellertid fortfarande av tre statsagda foretag. En officiell fondbors inledde 
sin verksamhet i slutet av 1995 och i september 1996 oppnade en privat 
andrahandsmarknad (RASDAQ) dar det handlas med aktier fran 
massprivatiseringsprogrammet. Emellertid ar finansmarknadema annu outvecklade, 
antalet foretag som ar noterade pa fondborsen mycket litet, volymema ar relativt sma och 
26 
kraven avseende uppgiftslamnande fortfarande mycket oklara (sarskilt vad galler 
RASDAQ). 
Ekonomisk och social utveckling 
Socia/a indika,torer 
Rumanien har en relativt ung befolkning. Ungefar 66 % var yngre an 44 ar 1995. Detta ar 
en foljd av den tidigare regimens politik att starkt uppmuntra till barnafodande och denna 
politik inbegrep generosa ekonomiska formaner for barnfamiljer, lagforbud mot aborter 
och preventivmedel och kraftfulla pafoljder for overtradelser av dessa lagar. Efter 1990 
minskade fodelsetalen dramatiskt i och med att denna politik officiellt overgavs. Minskad 
fertilitet och okad emigration har bidragit till en befolkningsminskning pa sammanlagt 
500 000 personer sedan 1991. 
Rumanien har fortfarande en hog spadbarns- och modradodlighet som kraftigt overstiger 
de genomsnittliga talen for EU och de andra landema i Central-och Osteuropa. Detta ar 
ett bevis pa den relativa forsamringen av halsovardssystemet. Rumanien har bland de 
lagsta utgiftsnivaema for halsovard bland landema i Europa (3 ,9 % 1991 ). Ett stort antal 
rumanska hushall lever under existensminimum (9 % enligt en inofficiell berakning). 
Grundutbildningen ai: allmant sett god och laskunnigheten hog. Pabyggnadsutbildningen 
ar emellertid av tradition starkt inriktad pa yrkesutbildning och fl gar vidare till hogre 
utbildning. Sedan 1989 har emellertid antalet studenter vid hogskolor och universitet okat 
vasentligt, troligen till fdljd av att intradesbegransningarna tagits bort och pa grund av 
den kraftigt okade ungdomsarbetslosheten. 
Regionala och sektoriella skillnader 
Av Rumaniens befolkning bor 10 % i Bukarest dar levnadsstandarden ar mycket hoife an 
det nationella genomsnittet. Arbetslosheten ar lagre i Bukarest och dess invanare har 
mycket battre tillgang till halsovard och andra offentliga tjanster an i ovriga landet. Detta 
sammanhanger med den relativt diversifierade ekonomiska strukturen, en betydande 
tjanstesektor (som vaxer) och narvaron av manga utlandska investerare. 
Historiskt sett har vissa regioner i landet (Bukarest, Galati, Transylvanien) varit mer 
industrialiserade an de andra. Under efterkrigstidens tvangsindustrialisering beslutade 
myndighetema anlagga de nya industricentren i alla regionema och ofta med foga hansyn 
tagen till den regionala ekonomins komparativa fordelar (till exempel stalkomplexet i 
Calarasi). For narvarande ar vissa regioner fortfarande mycket specialiserade pa tung 
industri och nagra stader ar nastan belt beroende av en industri eller ett stort kombinat 
(till exempel Resita). 
Rumanien kannetecknades 1994 av mycket stora skillnader i sysselsattningsniva. 
Regioner med en sysselsattningsniva over genomsnittet inbegriper aven omraden med 
fdraldrade tunga industrier (Caras-Severin, Dolj och Olt i soder samt Galati, Iac;i och 
Bacau i nordost) eller mindre industrialiserade omraden (Tulcea, Vaslui och Botosani i 
nordost). 
27 
2.2 Ekonomin iofdr medlemskapet 
lnledning 
Europeiska radet i Kopenhamn 1993 faststallde de villkor som de associerade landema i 
Central-och Osteuropa maste uppfylla for att kunna anslutas till unionen. De ekonomiska 
kriteriema ar 
• fcirekomsten av en fungerande marknadsekonomi, och 
• form!gan att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen. 
Dessa kriterier hanger samman. For det forsta kommer en fungerande marknadsekonomi 
att battre kunna hantera konkurrenstryck. For det andra gall er med tanke pa medlemskap 
i unionen att den fungerande marknaden utgors av den inre marknaden. Utan integration i 
den inre marknaden skulle ett medlemskap i EU forlora sin ekonomiska motivering, bade 
for Rumanien och for dess partner. 
For ett kandidatland ar det foljaktligen vasentligt att anta gemenskapens regelverk, 
sarskilt i fraga om den inre marknaden, och att varaktiw: forbinda sig att uppfylla 
medlemskapets ekonomiska skyldigheter. Detta oaterkalleliga atagande ar nodvandigt for 
att sakerstalla att alla delar av den utvidgade inre marknaden aven i fortsattningen 
kommer att omfattas av gemensamma regler. 
Formagan att anta regelverket har manga aspekter. A ena sidan maste Rumanien vara i 
stand att uppfylla medlemskapets ekonomiska skyldigheter, sa att den inre marknaden 
fungerar friktionsfritt och rattvist. A andra sidan forutsatter Rumaniens formaga att fullt 
ut dra nytta av den inre marknadens konkurrenstryck att det grundlaggande ekonomiska 
klimatet ar gynnsamt samt att landets ekonomi ar flexibel och forfogar over en tillracklig 
mangd manskliga och fysiska resurser, sarskilt infrastruktur. Om detta inte finns kommer 
vissa grupper i samhallet sannolikt att betrakta konkurrenstrycket som alldeles for 
intensivt, och det kommer att stallas krav pa skyddsatgarder, som i fall de genomfors 
skulle undergrava den inre marknaden. 
Ett kandidatlands formaga och beslutsamhet att anta och genomfora regelverket kommer 
att vara av avgorande betydelse, eftersom de fordelar och nackdelar som foljer kanske 
kommer att spridas ojamnt over tiden och over olika branscher och samhallsgrupper. En 
brett baserad samstammighet om vilka forandringar av den ekonomiska politiken som 
kravs till foljd av ett medlemskap i unionen samt en historia som visar att Iandet 
konsckvent genomfort ekonomiska reformer trots tryck frfm intressegrupper minskar 
risken for att landet inte kommer att kunna uppfylla medlemskapets ekonomiska 
sky ldigheter. 
Vad galler de offentliga myndighetema forutsatter ett medlemskap i unionen att det finns 
en administrativ och rattslig formaga att overfora och genomfora den omfattande tekniska 
Iagstiftning som behovs for att undanroja hinder for fri rorlighet inom unionen och 
sakerstalla att den inre marknaden fungerar. Dessa aspekter undersoks i kommande 
kapitel. Vad galler enskilda foretags konkurrenskraft ar konsekvensema av att regelverket 
antas avhangiga av foretagens formaga att anpassa sig till det nya ekonomiska klimatet. 
28 
Overgangen till fungerande marknadsekonomi 
En marknadsekonomi forutsatter att j amvikt mellan utbud och efterfragan bestams av 
marknadskraftemas fria vaxelverkan. En marknadsekonomi fungerar nar ratt;systemet, 
inbegripet reglema for aganderatt, ar pa plats och kan genomdrivas. Marknadsekonomins 
prestationsformaga underlattas och forbattras genom makroekonomisk stabilitet och en 
viss grad av samstammighet om grunddragen i den ekonomiska politiken. En 
valutvecklad finansiell sektor och avsaknad av betydande hinder for marknadstilltrade 
och -uttrade bidrar till att hoja ekonomins effektivitet. 
Rumanien har gjort enorma framsteg sedan borjan av overgangen, aven om landet arum 
inte kan anses ha en fungerande marknadsekonomi. Prisema har i stor utstrackning 
liberaliserats och de huvudsakliga handelshindren har undanrojts. Rumanien ar emellertid 
fortfarande ett land som kannetecknas av en hog grad av statlig inblandning i ekonomin. 
Aganderatten och overforing av aganderatt ar annu inte helt faststalld for atminstone en 
produktionsfaktor, namligen mark. Tillsynsorgan haller fortfarande pa att inrattas och 
deras formaga att sakerstalla att lagstiftningen efterlevs och genomfors maste utvecklas. 
Politiken avseende ekonomiska fragor har inte alltid varit konsekvent. Till foljd av detta 
har utvecklingen mot makroekonomisk stabilitet inte alltid varit jamn. De senaste aren 
bar kannetecknats av mycket varierande resultat vad galler tillvaxt, inflation och 
arbetsloshet. De ekonomiska aktorema anser inte alltid nodvandigtvis att den 
makroekonomiska miljon ar tillrackligt stabil for att befordra det sparande och de 
investeringar (bade inhemska och utlandska) som kravs. 
Om det overgripande program for makroekonomisk stabilisering och strukturella 
'reformer som tillkannagavs av de styrande i borj an av 1997 genomfors fullt ut kommer 
de att medfora en genomgripande omvandling av Rumaniens ekonomi och skapa grunden 
for en sund tillvaxt under de kommande aren. Men genomforandet av programmets 
grundlaggande delar, sarskilt vad galler omstrukturering, kommer att ta manga ar. Det ar 
annu for tidigt att bedoma om programmet kommer att genomforas fullt ut och med 
framgang. Dessutom tyder den ojamna reformutvecklingen och den makroekonomiska 
instabiliteten under de senaste aren pa att en del ekonomiska aktorer annu inte forefaller 
att helt ha anslutit sig till reformema. En del inflytelserika grupper som forlorar pa de 
nuvarande reformema begar fler statliga ingripanden i ekonomin, fler kontrollerade priser 
och en atergang till gamla metoder for ekonomisk styrning. En klar och bred 
samstammighet om strategin pa medellang sikt mellan de mest betydande ekonomiska, 
sociala och politiska kraftema ar en viktig forutsattning for att befiista de 
marknadsmekanismer som haller pa att inforas i alla sektorer av ekonomin. 
For att Rumanien framgangsrikt ska kunna fullfolja sin omvandlingsprocess och 
forbereda sig infor ett medlemskap i EU maste landet annu genomfora manga detaljerade 
och sammansatta atgarder. Att genomforandet av Europaavtalet framskrider val bor bidra 
till att en fungerande marknadsekonomi uppnas och sakerstalla en forhallandevis smidig 
overgang till ett medlemskap i unionen. Detta forutsatter ett styr-och forvaltningssystem 
som kan uppfylla detta mal. For att en marknadsekonomi ska kunna fungera effektivt 
kravs en oppen, konsekvent och effektiv tillampning av lagstiftningen och forvantningar 
fran de ekonomiska aktorema pa att detta kommer att vara fallet. I Rumanien har den 
offentliga forvaltningen ( vilket i detta fall inbegriper tillsyns-och overvakningsorgan 
och beslutsfattande organ) fortfarande en del kvar att gora innan de uppnar en effektiv 
29 
tillampning av lagstiftningen efter det att den antagits. Tidigare har de utlandska 
investerama sarskilt utpekat rattssystemets oforutsagbara utveckling och de olika 
tolkningama av dubbelbeskattningsavtalen som hinder for att gora affarer i Rumanien. 
Den finansiella sektom som utgor ett vasentligt inslag i en modem marknadsekonomi har 
hittills inte spelat sin roll som finansiell intermediar pa ett tillfredsstallande satt. Den 
finansiella sektoms barkraft maste starkas genom ytterligare privatisering och inforandet 
av en effektiv tillsyn. Sa snart privatiseringen och tillsynen av banksektom ar helt 
genomford kommer banksektom att kunna bidra till att en finansiell disciplin infors i 
foretagssektom. En lag rorande privatisering av banker antogs nyligen. 
Privatiseringen och en oppnare utrikeshandel har bidragit till en battre fungerande 
konkurrens. Trots detta finns allvarliga begransningar for fritt till-och uttrade vad galler 
viss ekonomisk verksamhet. Privata satsningar i sektorer sasom energi och 
telekommunikationer ar nastan obefintlig trots de klara fordelar detta skulle medfo~a i 
form av nytt kapital och kunnande. Andringar har emellertid inletts helt nyligen. Tva 
GSM-mobiltelefonisystem har inlett sin verksamhet och myndighetema har beslutat att 
avveckla Rumanska oljebolaget. Franvaron av marknadsmekanismer inom stora delar av 
jordbrukssektom har lett till hoga priser, betydande protektionism och ineffektivitet. 
Trots att radikala ref01mer genomforts med hj alp av de intemationella finansiella 
instituten maste betydande omstruktureringar och manga investeringar genomforas under 
manga ar for att anpassa denna sektor till den europeiska marknaden och 
varldsmarknaden. 
Formaga att hantera konkurrens och marknadskrafter 
Det ar svart, nagra ar fore ett eventuellt medlemskap och innan Rumanien har antagit och 
genomfort den storre delen av gemenskapens lagstiftning, att bilda sig en definitiv 
uppfattning om landets formaga att uppfylla detta kriterium. Det ar dock mojligt att 
faststalla vissa drag i landets utveckling som kan ge viss vagledning om den sannolika 
formagan att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen. 
Detta forutsatter en stabil makroekonomisk ram inom vilken enskilda ekonomiska aktorer 
kan fatta beslut i ett klimat som kannetecknas av en rimlig grad av forutsagbarhet. Det 
maste finnas en tillracklig mangd manskliga och fysiska resurser, inbegripet infrastruktur, 
som utgor grunden for enskilda foretags formaga att anpassa sig till det okade 
konkurrenstrycket pa den inre marknaden. Foretag maste investera for att hoja sin 
effektivitet, sa att de bade kan konkurrera pa hemmamarknaden och dra nytta av de 
stordriftsfordelar som foljer av tilltradet till den inre marknaden. Denna 
anpassningsformaga kommer att vara desto storre, ju mer foretagen har tillgang till 
investeringskapital, ju hogre skicklighet deras arbetskraft har och ju mer framgang de har 
vad galler innovationer. 
Vidare kommer en ekonomi att battre kunna uppfylla medlemskapets skyldigheter, ju 
hogre grad av ekonomisk integration med unionen som uppnas fore anslutningen. Ju mer 
ett land redan ar integrerat med unionen, desto mindre ar den ytterligare omstrukturering 
som ett medlemskap kraver. Nivan pa den ekonomiska integrationen ar relaterad till bade 
spannvidden i och volymen av handeln med medlemsstatema. De direkta fordelama av 
tilltradet till den inre marknaden kan ocksa vara storre i de sektorer dar det finns en 
ganska betydande andel sma foretag, eftersom dessa foretag i relativt hogre grad paverkas 
av hinder for handeln. 
30 
V ad galler Rumanien forsvA.ras en bedomning av konkurrenskraften pa grund av de 
storre reformer som nyligen inletts. Formagan att klara konkurrenstryck beror inte 
enbart pa ekonomins befintliga struktur utan aven pa hur denna kommer att utvecklas pa 
kort och medellang sikt. I detta avseende uppvisar Rumanien en motsagelsefull bild. 
Den befintliga ekonomiska strukturen visar pa mycket allvarliga strukturella svagheter 
samtidigt som de reformer som inleddes i borjan av 1997 kan fa en mycket positiv 
inverkan pa relativt kort tid, sarskilt om privatiseringen genomfors snabbt och man far 
tillgang till utlandska direktinvesteringar. Emellertid behover bade industri- och 
jordbrukssektom genomga betydande strukturomvandlingar for att kunna klara 
konkurrensen inom unionen. 
Den nuvarande industriella basen ar i mycket stor utstrackning, dock inte helt, beroende 
av sektorer som ar mycket energikravande eller mycket beroende av importerat 
ramaterial eller som har varit foremal for kapacitetsnedskarningar inom unionen. Med 
hansyn till Rumaniens arbetskraftskostnader och yrkesutbildade arbetskraft ar det inte 
nodvandigtvis en dalig strategi att landet specialiserar sig pa dessa sektorer 
(metallbearbetande industri, kemiska produkter, varvsindustri, verkstadsindustri), under 
forutsattning naturligtvis att produkterna ar anpassade till behoven, normema och 
kvalitetskraven pa marknaden i vast. For narvarande behovs stora insatser i detta 
avseende. Manga av de stora statsagda foretagen har dessutom fatt statliga stod vilket 
forsenat, eller till och med motverkat, en nodvandig anpassniug och modemisering. De 
nuvarande strukturella reformema bor syfta till att omstrukturera de mycket stora 
statsagda kombinaten som i sitt nuvarande tillstand skulle ha mycket svart att klara 
konkurrenstrycket fran sina konkurrenter i vast. 
En diversifiering av den industriella basen till lattare industri, vilket skulle innebara ett 
stort antal nya sma-och medelstora foretag och mer utlandskt kapital och kunnande, 
skulle gora det lattare for Rumanien att anpassa sig till omstruktureringen av de stora 
foretagen. Den latta industrin ar redan val utvecklad inom en del sektorer (tra, lader, 
textilier) och har uppnatt goda resultat pa exportmarknaden. 
Aven om jordbruket forsummats under de senaste Artiondena utgor det en betydande 
potentiell komparativ fdrdel for Rumanien som fore andra varldskriget var en betydande 
exportor till den europeiska marknaden och varldsmarknaden. Men 
modemiseringsprocessen i jordbrukssektorn har precis inletts och kommer att krava en 
politik som syftar till att stimulera investeringar bade inom jordbruket och 
li vsmedelsindustrin. 
De utlandska direktinvesteringama har varit laga for ett land av Rumaniens storlek. I 
slutet av 1996 uppgick de sammanlagda utlandska direktinvesteringama till 50 ecu per 
capita. Med nagra fa betydande undantag har de utlandska direktinvesteringama inte 
vasentligt bidragit till modemiseringen av varken industrin eller jordbruket. Detta innebar 
att produktionen i manga sektorer fortfarande ar beroende av gammal och foraldrad 
teknik. Det kravs ett mycket storre inflode av utlandska direktinvesteringar for att de 
rumanska producentema skall kunna klara konkurrensen fran EU-varor av hog kvalitet 
och som uppfyller stranga krav samt forbattra kompetensnivan inom ekonomin. 
Nivan pa de utlandska direktinvesteringarna sammanhanger aven med den teknologiska 
nivan i ekonomin. For narvarande lagger de privata foretagen ut mycket litet pa forskning 
31 
och utveckling. Grundforskningen bedrivs fortfarande till storsta delen av statliga 
laboratorier, ofta i samband med militara program. Den huvudsakliga delen av 
forskningen och den tekniska utvecklingen bedrivs av statsagda foretag. Den begransade 
tillgangen pa offentliga medel innebar att foretagen maste finansiera en allt storre del av 
sin FoTu eller vanda sig till utlandska partner. Utlandska direktinvesteringar ar faktiskt 
ett snabbare satt att hoja den teknologiska utvecklingsnivan genom den teknologi som 
ingar i industriella processer och i produktions/ledningssystem. 
For narvarande tyder den relativt laga teknologiska utvecklingsnivan pa en komparativ 
fordel for de industrier dar det ar lag standard pa manga av produktionsfaktorema. 
Dessutom har den storsta delen av Rumaniens industri annu inte paborjat sin 
modemisering och forbattringen av sina produktionsfaktorer. Under dessa 
omstandigheter skulle den storsta delen av ekonomin inte vara i stand att klara 
konkurrenstrycket fran den inre marknaden. 
I en marknadsekonomi utgor den finansiella sektom aven en viktig forutsattning for att 
oka landets konkurrenskraft genom att hjalpa till med att skilja ut vilka foretag som ar 
barkraftiga eller inte och genom att skapa de villkor som kravs for att barkraftiga foretag 
ska kunna blomstra. I detta avseende ar situationen i Rumanien inte tillfredsstallande. 
Sektom ar for svag, bemangd med osakra Ian och domineras av statsagda banker. 
Tillgangen pa riskkapital ar samre for privata sma och medelstora foretag an for Stora 
statsagda foretag. Det ar ont om kort-och medelfristiga Ian och finansiering av eget 
kapital. De atgarder som vidtagits under de forsta manadema 1997, sasom inledandet av 
privatiseringsprocessen for de statsagda bankema och modemiseringen av den 
grundlaggande lagstiftningen, bor under forutsattning att de genomfors till fullo 
emellertid leda till att den finansiella sektom i Rumanien forstarks vasentligt. 
Den ekonomiska tillvaxten och modemiseringen forutsatter att en fungerande 
transportinfrastruktur byggs upp samt att Rumaniens manskliga kapital forbattras genom 
battre halsovard och utbildning. Med hansyn till det daliga utgangslaget kommer de 
anstrangningar som for narvarande gors pa dessa tre omraden troligen inte att vara 
tillrackliga for att ge Rumanien den grund som behovs for att landet inom den narmaste 
framtiden skall kunna konkurrera pa den inre marknaden. 
Rumanien har ett antal betydelsefulla fordelar sasom 
sitt geografiska lage i korsningen av manga handelsvagar och sarskilt det faktum att 
fran Rumanien kan de Centraleuropeiska marknadema nas sjovagen, 
sin befolkningsstorlek som ar fordelaktig for industrier med stordriftsfordelar, 
sin relativt unga befolkning, vilket tyder pa ett stort behov av kapitalvaror, och 
sina laga arbetskraftskostnader. 
Samtliga dessa faktorer kan gora Rumanien till en stark exportbas for att vinna tilltrade 
till dess mindre grannlanders marknader, sarskilt med avseende pa konsumtionsvaror. 
Under de senaste aren har produktiviteten okat avsevart och den forvantas oka annu mer i 
framtiden. Fackforeningama har som ett led i det nya programmet godtagit en sankning 
av indexregleringen av de nominella lonerna, vilket bor sakerstalla att de reala lonema 
forblir jamforelsevis U\ga. Aven om Rumaniens arbetskraftskostnader kommer att oka i 
forhallande till dess konkurrenter pa grund av vaxelkursens oundvikliga tendens till 
32 
appreciering pa medellang sikt sa kommer detta troligen inte att ske snabbt med 
hansyn till att valutan nyligen kraftigt apprecierats i reala termer. 
Rumanien har omorienterat en stor del av sin handel till EU. Handeln med EU var 
svag under 1996 och den kommer troligen att sa forbli under nasta ar eller sa eftersom 
konjunkturnedgangen i Rumanien inverkar negativt pa handeln volymmassigt. Detta 
tyder pa att den ekonomiska integrationen med unionen for narvarande ar relativt lag 
och att om Rumanien utsattes for trycket fran den inre marknaden pa ett tidigt stadium 
sa skulle detta innebara en betydande chock for den rumanska ekonomin. 
Framtidsutsikter och prioriteringar 
Den makroekonomiska stabilitet som Rumanien relativt framgangsrikt uppnadde 1995 
och 1996 vilade pa en bracklig grund. Med hansyn till att de strukturella reformerna 
framskred mycket langsamt var den hoga tillvaxttakten under denna period varken 
barkraftig eller forenlig med malet att integrera Rumanien med den europeiska 
ekonomin och varldsekonomin. Denna diagnos lag till grund for det program som 
utarbetades av den nya regeringen som valdes i november 1996. 
Det program for makroekonomisk stabilisering och strukturella reformer som 
tillkannagavs i februari 1997 utgor ett mycket ambitiost forsok att pa relativt kort tid 
radikalt omvandla de gamla ekonomiska strukturema och skapa grunden for en fullt 
fungerande marknadsekonomi. Detta ar emellertid endast ett forsta steg i ratt riktning 
och mycket aterstar att gora. 
En stabil och forutsagbar makroekonomisk ram ar den forsta grundlaggande 
forutsattningen for att skapa grunden for en barkraftig tillvaxt och modemisering av 
den makroekonomiska sidan av ekonomin. En stram penning- och finanspolitik pa 
medellang sikt kommer att vara av avgorande betydelse i detta avseende och bor bidra 
till att undvika att man aterigen far en hog och varierande inflation. Under forsta 
manadema 1997 har inflationen okat snabbt (med 174 % pa arsbasis i maj), vilket 
aterspeglar liberaliseringen av de kontrollerade prisema och anpassningarna av 
relativprisstrukturen. Aven om inflationen pa manadsbasis redan borjat minska 
kraftigt kommer det att bli en utmaning for det nya styret att minska denna siffra till 
mycket lagre nivaer under de nastkommande aren. 
En strikt kontroll av de offentliga finansema innebar ett antal fordelar. Genom att 
minska inflationsforvantningarna och avskaffa omodema och ineffektiva offentliga 
program kommer valbehovliga offentliga resurser att frigoras till investeringar pa 
viktiga omraden (t.ex. utbildning, halsovard och infrastruktur). 
Pa medellang sikt kan den vaxande utlandsskulden komma att vara en faktor som ger 
upphov till makroekonomisk instabilitet. En vaxande utlandsskuld bor inte i sig vara 
en kalla till oro, under fdrutsattning att landet har tillrackligt med utlandsk valuta for 
att betala den med. Detta galler i synnerhet om valutan harror fran en dynamisk export 
och om det befintliga bytesbalansunderskottet finansieras pa ett sunt satt, sarski It 
genom ett regelbundet inflode av langsiktiga utlandska direktinvesteringar. A ven om 
den nya regeringens politik bor vara en hjalp i detta avseende uppfyller Rumanien 
annu inte dessa villkor fullt ut. 
33 
Det nya rumanska styret har redan insett vilken betydande roll de utlandska investerarna 
och intemationella finansiella instituten har for att deras reformer framgangsrikt ska 
kunna genomforas. For att ateruppratta de intemationella investerarnas och langivarnas 
fortroende och sakra deras investeringar pa medellang sikt i Rumanien kravs en stabil 
makroekonomisk ram, ett varaktigt och trovardigt atagande vad galler de strukturella 
reformema, en tydlig och bred politisk samstammighet om strategin pft medellang sikt 
och ett fortsatt stod for reformema hos befolkningen. Dessa villkor ar absolut nodvandiga 
for att minska den politiska och ekonomiska osakerheten i syfte att skapa grunden for en 
framgangsrik investeringsplanering. 
I det nya ekonomiska programmet planeras betydande strukturella reformer inom nastan 
samtliga sektorer av ekonomi, vilket inbegriper reform av den finansiella sektom, 
foretagsomstrukturering, jordbruk och valutamarknaden. Viktiga Atgarder har redan 
genomforts, dvs. att 
valutamarknaden ar nu nastan helt avreglerad, 
ett antal forlustbringande, stora statsagda foretag har lagts ner, 
privatiseringen har okat, och 
prisema pft de fiesta insatsvaror har anpassats till en intemationell nivft. 
Dock kravs ytterligare reformer utover dem som redan identifierats i de foregftende 
avsnitten, for att forbereda landet infor ett medlemskap i EU. 
Den finansiella sektom kannetecknas fortfarande av ett mycket stort antal statligt 
kontrollerade banker som fortfarande ar kansliga for moraliska pfttryckningar och vars 
verksamhet inte alltid ar helt oppen for insyn. Den yttersta malsattningen bor vara att 
tillhandahalla en lamplig ram for finansiella intermediarer och sakerstalla att nya aktorer 
kan fa tilltrade till sektom, bMe i form av nya foretag och utlandskt deltagande. 
Ytterligare atgarder kravs i syfte att omstrukturera och privatisera de statsagda 
affarsbankema. Snabbheten och effektiviteten i betalningssystemet bor forbattras. 
Upprepade forsok att alagga de statsagda foretagen skattedisciplin, sarskilt "regies 
autonomes" har stott pa svarigheter. Programmen for foretagsomstrukturering och 
ekonomisk aterhamtning har inte kunnat genomforas effektivt pa grund av avsaknad av 
(antagande och genomforande av) nodvandig lagstiftning. En effektiv foretagsledning 
maste inforas for de statsagda foretag som inte ska privatiseras. 
Mer allmant sett behover Rumanien utveckla en effektivare ledningskultur genom att 
skapa en kader av foretagsledare som har utbildning i marknadsekonomiska 
foretagsledningsmetoder, forbattra bankemas och investeringsfondemas overvakning vad 
galler deras Ian och investeringar, sakerstalla mer oppenhet vad galler det ekonomiska 
uppgiftslamnandet och ett aktivare deltagande fran aktieagarnas sida. For att forbereda 
ekonomin for att fungera i en marknadsekonomisk miljo ar det i detta avseende av 
avgorande betydelse att privatiseringsprogrammet genomfors under de kommande aren. 
Den offentliga sektoms formaga att genomfora strukturella reformer maste anpassas till 
de grundlaggande dragen i en marknadsekonomi. Sarskilt genomforandet av 
gemenskapens regelverk kommer att stalla krav pa nya kunskaper. 
Att befasta det institutionella och rattsliga ramverket for en marknadsekonomi utgor en 
viktig deli skapandet av en miljo dar det stora antal smaforetag som grundats under de 
senaste aren likval som privata foretag i allmanhet kan blomstra. Det ar inte 
34 
forvanansvart att en del av de drag som aterfinns i mognare marknadsekonomier ar nagot 
underutvecklade. I synnerhet behover de regelsystem forstarkas som gor det mojligt for 
en marknadsekonomi att fungera val. Pa en grundlaggande niva innebar detta att 
sakerstalla att aganderatt och affarskontrakt kan forverkligas utan svarigheter. 
Formodligen kommer utvecklingen pa detta omrade att ske stegvis eftersom det tar tid att 
utarbeta en effektiv handelsrattslig lagstiftning. 
Utover denna grundlaggande men avgorande aspekt vad galler den rattsliga ramen finns 
ett behov av en effektiv konkurrenspolitik. De rattsliga mekanismema har inforts. En lag 
om konkurrens antogs i april 1996 och ett konkurrensrad har upprattats. Efter det att 
privatiseringen av de mest betydande foretagen ar genomford maste Rumanien 
sakerstalla en lamplig miljo avseende regelsystem/konkurrens for dessa foretag och att 
potentiella konkurrenter i full utstrackning ges tilltrade till marknaden. 
Rumaniens daliga transport- och telekommunikationsinfrastruktur utgor en allvarlig 
flaskhals for ekonomins tillvaxtmojligheter pa medellang sikt. En battre infrastruktur 
kommer att leda till en fdrbattring av produktionsfaktoremas totala produktivitet. Den 
kommer att bidra till att underlatta och oka handeln med grannlander pa bade nara och 
langt hall. Den kommer aven att gora det lattare for Ruma.men att dra fordel av och fa 
transportinkomster till fdljd av sitt strategiska geografiska lage i korsningen av manga 
regionala handelsvagar. 
Att forbattra kvaliteten pa det manskliga kapitalet ar aven det en grundlaggande 
forutsattning for att fa ekonomin att utvecklas pa medellang sikt. I detta avseende finns 
tre inbordes beroende aspekter, namligen att reformera halsovarden i syfte att forbattra 
folkhalsan for hela befolkningen, bygga ut och anpassa den hogre och den tekniska 
utbildningen och utarbeta och genomfora en aktiv arbetsmarknadspolitik som kan bidra 
till att snabbt ge arbetslosa ett antal grundlaggande kunskaper som kravs i den nya 
ekonomiska miljon. Den sistnamnda aspekten ar sarskilt relevant vad galler omraden som 
domineras av en enda industri som ska laggas ner eller omstruktureras i betydande 
utstrackning. 
2.3 Allman bedomning 
Rumanien har gjort stora framsteg i fraga om att infora en marknadsekonomi. 
Omlaggningen av den ekonomiska politiken till foljd av regeringsskiftet nyligen har 
inneburit en forandring till det battre, men mycket aterstar annu att gora. Visserligen ar 
prisema nastan helt liberaliserade men aganderatten till mark ar annu inte helt sakerstalld, 
rattsystemet ar fortfarande brackligt och den ekonomiska politiken ar inte alltid enhetlig . 
Ytterligare anstrangningar kravs for att befasta det rattsliga och administrativa ramverket 
och atgarda ihallande makroekonomisk obalans i syfte att sakerstalla en stabil miljo. 
Rumanien kommer att ha svart att hantera unionens konkurrenstryck och marknadskrafter 
pa medellang sikt. Rumanien har pa senaste tiden gjort framsteg vad galler att forbattra 
ekonomins konkurrenskraft, sarskilt genom att atgarda betydande snedvridningar genom 
att till exempel atgarda de laga energiprisema, paskynda privatiseringen och borja lagga 
ner stora statsagda foretag som ar olonsamma. En stor del av Rumaniens industri ar 
emellertid foraldrad och jordbruket maste modemiseras. Aven den laga FoTu-nivan och 
arbetskraftens laga kunskapsniva tyder pa att den rumanska ekonomin ar i behov av 
varaktiga strukturella reformer under flera Ar. 
35 
3. Formaga att pita sig skyldigheterna i samband med medlemskapet 
Vid Europeiska radets mote i Kopenhamn angavs bland kriteriema for anslutning 
formagan att "pata sig de skyldigheter som foljer med ett medlemskap och ansluta sig till 
malen for den politiska, ekonomiska och monetara unionen". 
Genom sin ansokan om medlemskap pa grundval av fordraget har Rumanien 
reservationslost godtagit unionens grundlaggande syften, inbegripet dess politik och 
instrument. I detta kapitel behandlas Rumaniens formaga att fullgora de skyldigheter som 
foljer med ett medlemskap, dvs. att anta den rattsliga och institutionella struktur 
(regelverket) genom vilken unionen forverkligar sina mal. 
Unionens utveckling har medfort att regelverket gradvis har blivit allt mer omfattande, 
och det utgor nu en storre utmaning for framtida anslutningar an vad som var fallet i det 
forflutna. Rumaniens formaga att genomfora regelverket kommer att vara avgorande for 
<less mojligheter till ett framgangsrikt medlemskap i unionen. 
I de foljande avsnitten granskas inom varje storre omrade av unionens verksamhet 
nulaget och framtidsutsiktema for Rumaniens del. Utgangspunkten for beskrivningen och 
analysen ar en kort sammanfattning av regelverket, med uppgifter om Europaavtalets och 
vitbokens bestammelser dar dessa ar relevanta. Slutligen gors for varje 
verksamhetsomrade en kortfattad bedomning av Rumaniens formaga att pa medellang 
sikt fullgora de skyldigheter som foljer med ett medlemskap. 
3.1 En griinslos inre marknad 
Unionens inre marknad definieras i fordragets artikel 7a som ett omrade utan inre granser 
dar fri rorlighet for varor, personer, tjanster och kapital sakerstalls. Den inre marknaden, 
som ar av central betydelse for gemenskapens integrationsprocess, har som grund en 
oppen marknadsekonomi dar det skall rada full konkurrens och ekonomisk och social 
sammanhallning. 
Ett effektivt genomforande av de friheter som ar inskrivna i fordraget forutsatter inte hara 
att viktiga principer respekteras, som till exempel principen om icke-diskriminering och 
principen om omsesidigt erkannande av nationella bestammelser -sa som dessa principer 
uttolkats av domstolen -utan ocksa en samtidig och effektiv tillampning av en rad 
specifika gemensamma bestammelser. Syftet med dessa specifika bestammelser ar 
sarskilt att garantera sakerhet och folkhalsa, miljoskydd och konsumentskydd, bevarandet 
av allmanhetens fortroende inom tjanstesektom och garantier for att personer som utovar 
vissa specialiserade yrken har lampliga kvalifikationer, samt vidare att vid behov infora 
eller samordna vissa reglerings- och overvakningsmekanismer, mekanismer som innebar 
att alla de kontroller och systematiska inspektioner som behovs for att sakerstalla att 
reglema foljs sker inom marknaden och inte nar de nationella gransema passeras. 
Det ar viktigt att gemenskapslagstiftningen inforlivas effektivt med nationell lagstiftning, 
men an viktigare ar att den genomfors korrekt i prak:tiken av lampliga administrativa och 
rattsliga strukturer i medlemsstatema och att den foljs av foretagen. Detta ar nodvandigt 
36 
for att kunna etablera det omsesidiga fortroende som kravs for att den inre marknaden 
skall fungera. 
Detar viktigt att detta kapitel lases tillsammans med framfor allt de kapitel som handlar 
om socialpolitik, miljo, konsumentskydd och politiken for specifika sektorer. 
De fyra friheterna 
Kandidatlandema skall ta over gemenskapens regelverk stegvis enligt foljande 
upplaggning: 
-Associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och 
Rumanien tradde i kraft den 1 februari 1995. For de fyra frihetema och tillnarmningen av 
lagstiftningen foreskrivs sarskilt i avtalet en omedelbar eller stegvis tillampning av vissa 
omsesidiga eller icke omsesidiga skyldigheter nar det galler framfor allt etableringsratt, 
nationell behandling, frihandel, immaterialrattigheter och offentlig upphandling. 
-I den vitbok, KOM (95) 163 slutlig, anges riktlinjer som ar avsedda att hjalpa 
kandidatlandema att forbereda sig infor integrationen med den inre marknaden och i 
dessa riktlinjer anges en snavare definition av den berorda lagstiftningen. Dar anges de 
omraden och "nyckelatgarder" som direkt inverkar pa den fria rorligheten for varor, 
tjanster, kapital och personer och redovisas de forutsattningar som kravs for att de skall 
kunna tillampas, daribland de rattsliga och organisatoriska strukturema. Tjugotre av 
gemenskapens aktivitetsomraden tas upp i vitboken och atgardema i fraga delas upp i tva 
faser allt efter prioritetsgrad; en arbetsplan faststalls salunda for perioden infor 
anslutningen. T AIEX ("Technical Assistance and Information Exchange Office" -
kontoret for tekniskt stod och informationsutbyte) inrattades for att lamna kompletterande 
och riktat tekniskt bistand inom de lagstiftningsomraden som tacks av vitboken. En 
databas over lagstiftningen har nyligen upprattats av T AIEX. 
-Anslutningen till Europeiska unionen innebar att kandidatlandema maste inforliva och 
genomfora hela gemenskapens regelverk. I detta avseende bor understrykas att den 
handlingsplan for den inre marknaden som lades fram infor Europeiska radet i 
Amsterdam anger de prioriterade atgarder som ar nodvandiga for att med hansyn till 
inforandet av den gemensamma valutan forbattra den inre marknadens funktion i ett EU 
med femton medlemsstater. Detta kommer med nodvandighet att innebara successiva 
forandringar av regelverket. 
Den allmanna ramen 
Foretagen skall, oavsett verksamhetsomrade, kunna utova sin verksamhet pa grundval av 
gemensamma regler. Dessa gemensamma regler ar viktiga, for de faststaller den allmanna 
ramen for hur ekonomin skall fungera och darmed de allmanna 
konkurrensforutsattningarna. Inom detta omrade aterfinns, forutom konkurrensreglema 
(statliga foretag, statsstod) och beskattningsreglema som tas upp i andra avsnitt i detta 
yttrande, bestammelsema om oppnandet av offentlig upphandling av anlaggningsarbeten, 
varor och tjanster, om harmonisering av bestammelsema pa det immaterialrattsliga 
omradet (inklusive Europapatent) och om harmonisering av bestammelsema om 
bolagsratt och redovisningsratt, vidare bestammelsema om skydd av personuppgifter 
samt om overforing av lagforing och erkannande av domar (konventioner med stod av 
artikel 220 i fordraget). 
37 
Oversikt 
Offentlig upphandling regleras genom forordning 12/1993 om offentlig upphandling och 
offentliga investeringar, i vilken de till~pliga forfarandena anges. 
Intellektuell och koinmersiell aganderatt regleras genom lagen om patent (1992), lagen 
om halvledare (lag 16/1996), lagen om upphovsratt och dartill angransande ratter (lag 
8/96) och lagen om monsterskydd (lag 129/1992). 
Rumanien kommer att ansoka om anslutning till Miinchenkonventionen fore utgangen av 
1997. Allteftersom den inhemska lagstiftningen anpassas planerar Rumanien att tilltrada 
relevanta konventioner som fdrvaltas av Varldsorganisationen for immaterialratt. 
Rumanien ar medlem av avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialratter 
(TRIPs) som kommer att tillampas fullt ut i detta avseende fran och med den 1 januari 
2000. 
Bolagsratten regleras genom lag 31/1990, andrad i juli 1996. Flera olika foretagstyper 
erkanns, namligen foretag med , personligt ansvar (handelsbolag och kommanditbolag) 
och foretag utan personligt ansvar ( aktiebolag och kommanditaktiebolag). Det finns 
ungefar 500 000 foretag. Aktiema kan vara antingen innehavaraktier eller aktier stallda 
till en viss person. Detsamma galler fdr obligationsemissioner. 
1 foretag utan personligt ansvar ar aktieagamas ansvar begransat till deras kapitalinsats. 
Sammansattningen pa och skyddet for foretagets kapital, inbegripet minimikapitalet, ar 
reglerat i lag. F ordringsagamas rattigheter ar skyddade, sarskilt genom lagen om 
omorganisation och forenklat konkursforfarande (64/96). Det finns ett obligatoriskt 
foretagsregister i vilket alla foretag skall vara registrerade och som skall innehMla alla 
grundlaggande uppgifter om foretagen. 
Pa omradet for redovisningslagstiftnin,g har en standardiserad kontoplan inforts. 
Finansministeriet har upprattat de officiella normema. Ministeriema och de statliga 
organisationema kan med forhandstillstand av finansministeriet utarbeta sarskilda normer 
fdr vissa industribranscher. Det finns inga normer for koncernredovisning. 
Rakenskapsgranskningen regleras genom forordning 65/94 avseende forbundet for 
godkanda revisorer. 
Rumanien har ingen allman lagstiftning om skydd av personuppiifler. Ett lagfdrslag 
haller pa att utarbetas. 
Bedftmning av nuUlget och framtidsutsikterna 
Den rumanska lagstiftningen om offentlig upphandling ar inte fdrenlig med 
gemenskapslagstiftningen. Generellt sett utgor inte lagstiftningen tillracklig grund for att 
bedoma om olika direktivs rackvidd iakttas, sarskild vad galler tjanster. 
Gemenskapsbestammelsema avseende vatten, energi, transporter och telekommunikation 
ingar inte i den rumanska lagstiftningen. I Rumanien tillampas en allman nationell 
formansordning for varor och tjanster vars varde understiger 1,5 respektive 7 miljarder 
lei. Strukturema for genomforande och kontroll av tillampningen av normema omfattar 
sex ministerier och ar tungrodda. Eftersom forfarandena ar langsamma och ineffektiva 
38 
kan de klagandes rattigheter inte garanteras. A ven om vissa andringar i syfte att uppna 
harmonisering med gemenskapsdirektiven planeras har ingen tidsplan framlagts. 
Vad galler intellektuell iiganderiitt har betydande anstrangningar gjorts for harmonisera 
lagstiftningen och overensstammelse med Miinchenkonventionen ( 1973) och 
gemenskapsdirektiven ar sakerstalld i sin helhet. 
Ytterligare anstrangningar kravs vad ga!ler varumarken, genomforande vid gransema och 
sadana intyg om tillaggsskydd som ar nodvandiga pa vissa omraden. For detta andamal 
planeras nya lagfdrslag for 1996/97 vad galler de tva fdrsta aspektema och llir 1998 vad 
galler den sistnamnda aspekten. 
Vad galler foretagslag ar den nationella lagstiftningen i stora drag forenlig med det forsta, 
andra, tredje, elfte och tolfte direktivet. Genom de ytterligare andringar som planeras fore 
1998 kommer den rumanska lagstiftningen att bli helt forenlig med 
gemenskapsdirektiven. 
Ett ambitiost arbetsprogram avseende bade redovisning och rev1S1on har inletts, 
inbegripet andringar av gallartde forordningar samt nya forordningar och normer. De 
fiesta andringama kommer att inforas under 1997. De planerade andringama har till syfte 
att uppna full overensstammelse med direktiven om redovisning, men andringsforslagen 
finns annu inte tillgangliga. Vissa overgangsproblem avser det praktiska genomfdrandet 
av de nya reglema, inbegripet brist pa utbildade kamrerer och revisorer, och det llirefaller 
inte troligt att dessa problem kan losas pd medellang sikt. 
Pd omradet llir skydd av data syftar det lagforslag som haller pa att utarbetas till att gora 
den rumanska lagstiftningen forenlig med gemenskapens ramdirektiv. I detta lagllirslag 
foreskrivs sarskilt inrattandet av en oberoende kontrollmyndighet med uppgift att utova 
tillsyn over lagstiftningens tillampning. Anslutning till Europaradets konvention nr 108 
planeras aga rum under 1999. 
Pa privatrattens omrade ar det att marka att Luganokonventionen om domstols behorighet 
och om verkstallighet av domar pa privatrattens omrade for narvarande inte ar oppen for 
Rumanien. Framsteg maste fdrst goras med avseende pa skydd av civila intressen. 
Slutsats 
Rumanien maste gora sarskilt stora anstrangningar for att uppna overensstammelse med 
gemenskapsnormema pd omrfldet llir offentlii upphandline, 
Den lagstiftning som genomllirts pa omradet for int~llektuell aeanderatt visar pa 
Rumaniens vilja att uppna overensstammelse med gemenskapens regelverk. 
Genomllirandet av denna lagstiftning bor emellertid noga overvakas. 
Vad galler fdretaislae bor Rumanien utan storre problem kunna inforliva gemenskapens 
regelverk i sin lagstiftning. Det finns inte tillrackliga upplysningar om det pagaende 
arbetet vad galler redovisnini och revision for att gora en narmare bedomning av i vilken 
utstrackning den rumanska lagstiftningen overensstammer med gemenskapens regelverk 
eller i vilken man det ar mojligt for Rumanien att uppna detta pa medellang sikt. 
39 
Hannoniseringen med gemenskapens lagstiftning vad galler skydd av data ar annu inte 
genomford. 
Fri rorlighet for varor 
Fri rorlighet for varor forutsatter en avveckling av atgarder som begransar handeln, alltsa 
inte bara tullar och kvantitativa handelsbegransningar utan ocksa alla atgarder med 
motsvarande verkan, dvs. atgarder som ar direkt eller indirekt tillampliga for nationella 
eller importerade produkter och som har protektionistiska verkningar. For att garantera fri 
rorlighet for varor inom omraden dar de tekniska foreskriftema inte ar hannoniserade ar 
det, enligt de principer som slogs fast i domen i malet Cassis de Dijon, av grundlaggande 
betydelse att principen om omsesidigt erkannande av nationella regler tillampas och att 
principen att de nationella kraven skall begransas till krav som ar rimliga i forhallande till 
de efterstravade mllen accepteras. 
Europeiska gemenskapen har utvecklat den "nya metoden" for hannoniseringsarbetet, ett 
tillvagagangssatt som bygger pa en forsiktig balans mellan offentliga organ och privata 
oberoende organ och dar Europeiska gemenskapens lagstiftning och europeiska 
standarder spelar skilda, kompletterande roller. I stallet for att patvinga tekniska losningar 
begransar sig EG-lagstiftningen till att faststalla grundlaggande krav som produktema 
skall uppfylla. Produkter som tillverkats i overensstammelse med europeisk standard 
skall forutsattas uppfylla de grundlaggande kraven, men anvandandet av europeiska 
standarder ar inte det enda sattet att intyga att forenlighet med de uppstallda kraven 
foreligger. Den "nya metoden" fungerar tillsammans med den "globala metoden" for 
produktcertifiering som reglerar ratten att satta "CE-market" pa en produkt. For andra 
produkter sasom farmaceutiska produkter, kemikalier, motorfordon och livsmedel, foljer 
EG:s direktiv det traditionella regleringsmonstret och innehaller fullt detaljerade regler. 
De fria rorligheten for varor forutsatter alltsa aven att vissa gemenskapsbestammelser om 
harmonisering inforlivas. Tillampningen av de harmoniseringsbestammelser som galler 
skyddet av balsa och sakerhet bor harvidlag foljas med stor uppmarksamhet, vilket 
forutsatter att det inrattas lampliga system och organisatoriska losningar pa saval 
foretags- som myndighetsniva. 
Bland de s.k. "overgripande" direktiv som ar nodvandiga for att den granslosa marknaden 
skall fungera kan sarskilt namnas direktivet om allman produktsakerhet och direktivet om 
skadestandsansvar for produkter med sakerhetsbrister. Bestammelsema om allman 
produktsakerhet behandlas i det avsnitt som behandlar konsumentskyddet. 
De bestammelser som ar specifika for jordbruksprodukter (iakttagandet av veterinara och 
fytosanitara krav) redovisas i detalj i det avsnitt som galler jordbruket. 
Oversikt 
I februari 1997 tillkannagav Rumanien en total prisliberalisering vilket innebar att det 
tidigare systemet med kontrollerade priser avskaffades och att aven v:alutamarknaden i 
praktiken liberaliserades. Vissa basprodukter ar emellertid fortfarande reglerade (bl.a. 
oljederivat, brod osv.) i syfte att mojliggora en mer gradvis anpassning. 
40 
Liberaliseringen av exporten, som i vissa fall omfattas av restriktioner (licenssystem, 
tillstand och till och med exportforbud), kommer att vara helt genomford senast 1998 i 
enlighet med vad som anges i associeringsavtalet. 
I enlighet med lag 21/1996 har befogenhetema pa omradet for prisreglering nu overforts 
till Konkurrensbyran som lyder under Finansministeriet. 
Vad galler tillnarmningen av lagstiftningen faststalldes regeringens lagstiftningsplan 
1995. Rumanien tillampar sina inhemska kvalitetsregler pa importerade produkter och 
principen om automatiskt godkannande av CE-market erkandes nyligen (april 1997). 
Nagra tillampningsforeskrifter med avseende pa certifiering som foljer de nya principerna 
har annu inte utarbetats. 
Vad galler de strukturer som ar nodvandiga for tillampningen av gemenskapens regelverk 
har Rumanien inrattat tva nya institutioner 1992, inbegripet Rumanska 
standardiseringsorganisationen och Byran for opartisk matning. Rumanska 
standardiseringsorganisationen ar medlem bade av Europeiska organisationen for 
standardisering (CEN) och Europeiska organisationen for standardisering inom elomradet 
(CENELEC). 
Bedftmning av nuliiget och framtidsutsikterna 
Punktskattesystemet leder till diskriminering till fonnan for den inhemska produktionen 
(alkohol, tobak osv.). 
Rumanien har inte gjort nagra storre framsteg hittills vad galler tillnarmning av 
lagstiftningen. En del av de grunder som kravs for att infora gemenskapens lagstiftning 
har lagts, men den allmanna rattsliga ramen, sarskilt vad galler standardisering och 
bedomning av overensstammelse, uppfyller inte EU:s principer. Den lagstiftningsplan 
som regeringen utarbetade 1995 ar inte tillrackligt omfattande i forhallande till den 
lagstiftning som anges i Vitboken och forefaller inte vara konsekvent i sin helhet. 
Nya lagforslag avses syfta till en godtagbar overensstammelse. Inom bilsektorn bor de 
relevanta direktiven ha antagits 1998. Genomforandet kan emellertid droja annu langre 
och man kan komma att begara en overgangsperiod vad galler EG:s direktiv om utslapp. 
Arum farre framsteg har gjorts hittills inom sektorerna for livsmedel, farmaceutiska 
produkter och kemikalier. Processen forefaller att overlag framskrida relativt langsamt. 
Det bar aven beaktas att sekundarlagstiftning ofta kravs i syfte att genomfora det 
allmanna rattsliga ramverket. Standardiseringsarbetet gar langsamt och hindras av att det 
inte finns en klar atskillnad mellan frivilliga och obligatorisk standarder. Ett visst antal av 
de standarder som galler i Rumanien uppges motsvara Europeiska standarder. 
I Rumanien har annu inte den nodvandiga atskillnaden gjorts vad betraffar reglering, 
ackreditering, standardisering och produktcertifiering. Det ar den privata sektorn som 
huvudsakligen bor ansvara for de bagge sistnamnda. Standardisering, ackreditering och 
produktcertifiering utfors till exempel av den rumanska standardiseringsorganisationen 
som ar en del av forskningsministeriet. Det ar minist~riet som bor ansvara for 
marknadsovervakningen, men det saknar samordning, utrustning och lamplig personal. 
Ministeriet paverkas aven av den radande allmanna ekonomiska situationen. 
41 
Den rumanska lagstiftningen avseende skadestandsansvar for produkter ar inte forenlig 
med gemenskapsbestammelsema. For narvarande finns inga tecken pa en eventuell 
andring av gallande lagstiftning. 
Vad galler de omraden som ar reglerade pa nationell niva men inte omfattas av nagon 
gemenskapsharmonisering saknas emellertid uppgift om i vad man gemenskapsrattens 
principer om fri rorlighet for varor tillampas i Rumanien. Forklaringen ar framfor allt att 
de mekanismer for oppenhet som ar knutna till den inre marknadens funktion saknas och 
alltsa inte kan utnyttjas som sadana under perioden infor anslutningen; det ror sig framfor 
allt om direktiv 83/189 i vilket foreskrivs att forslag till nationella tekniska standarder 
och foreskrifter skall anmalas, beslut 3052/95 som handlar om atgarder som avviker fran 
principen om fri rorlighet for varor, forfarandena for overklagande hos kommissionen 
och aven mojligheten enligt artikel 177 i fordraget att vanda sig till domstolen for att fa 
ett forhandsavgorande. Likasa forutsatter en bedomning av om Rumanien tilUirnpar 
principen om omsesidigt erkannande mer ingaende uppgifter om nationella bestammelser 
och nationell administrativ praxis som kan inverka pa saluforandet av produktema. 
Slutsats 
Efter en period under vilken vissa svarigheter i handeln med Rumanien markts tyder de 
nya riktlinjer som antagits av myndighetema i borjan av 1997 pa en positiv utveckling 
och en vilja att iaktta den tidsplan som anges i Europaavtalet for avskaffande av 
begransningama i den bilaterala handeln. De rumanska myndighetema maste ocksa 
forsakra sig om att den nationella lagstiftningen pa omraden som inte omfattas av 
harmoniseringen med gemenskapens regelverk inte riskerar att utgora ett hinder for 
handeln, sarskilt genom att sakerstalla att gallande bestammelser star i proportion till de 
mal som efterstravas. 
Stora anstrangningar kravs innan forhallandena ar sAdana att gemenskapens regelverk kan 
genomforas effektivt och till fullo i Rumanien. 
Fri rorlighet for kapital . 
I Europaavtalet faststalls principen om fri rorlighet mellan Rumanien och EU for kapital. 
For Rumaniens del ar detta tillampligt pa de direkta investeringar som gors av foretag 
som redan ar etablerade i Rumanien och filialer och lokalkontor till gemenskapsforetag 
( och egenforetagare) under overgangsperioden. 
Enligt Europaavtalet skall partema samrada med varandra for att i syfte att fr1imja 
avtalets ma.I underHitta kapitalrorelser mellan gemenskapen och Rumanien. 
I vitboken belyses lanken mellan fri rorlighet for kapital och fri rorlighet for tjanster. Dar 
foreslas en serie kapitalliberaliseringsatgarder for kapitalrorelser pa medellang och lang 
sikt och kapitalrorelser knutna till kommersiella transaktioner och darefter kortsiktiga 
kapitalrorelser. 
Oversikt 
De utlandska direktinvesteringarna i Rumanien ar bland de lagsta i regionen och uppgar 
till sammanlagt 1,4 miljarder amerikanska dollar for perioden 1989-1996. Enligt andra 
42 
kallor ar beloppet emellertid arum storre. Denna laga volym beror pa en kraftig forsening 
av privatiseringen av nastan samtliga varu-och tjansteproducerande sektorer och en 
ogynnsam rattslig och administrativ miljo. 
Leun ar konvertibel med avseende pa nastan alla bytesbalanstransaktioner. De rumanska 
myndighetema tror sig kunna uppfylla atagandena enligt artikel VIII i Intemationella 
valutafondens stadgar under 1997. Vad gall er kapitalrorelser kravs i allmanhet 
centralbankens tillstand for kapitaloverforingar och Ian i utlandet. Foljande 
kapitalrorelser i Rumanien ar undantagna frAn denna regel: 
De innestaende medel som icke fast bosatta har i rumanska kreditinstitut. 
Lan och krediter till fast bosatta som staten staller garantier for. 
Insattningar som gors eller mottas av banker for egen rakning. 
Enligt lagen om utlandska investeringar av den 3 maj 1991 £inns inga begransningar for 
utlandskt kapital vad galler det egna kapitalet i affarsforetag som ar etablerade i 
Rumanien och utlandska investeringar tillats inom alla sektorer, med undantag for 
omraden som anses vara av nationellt intresse av fosvars-och miljoskal. Vinster och 
investerat kapital far foras tillbaka i konvertibel valuta. 
Rumaniens bestammelser om kapitalrorelser overensstammer till stor del med 
bestammelsema om kapitalrorelser i Europaavtalet. 
Bedomning av nuUiget och framtidsutsikterna 
Utlandska investeringar och utlandsk verksamhet omfattas av mAnga bestammelser. Lag 
nr 35/1991 rorande utlandska investeringar kompletterades i maj 1997 med en ny lag om 
utlandska investeringar. Tanken med den nya lagen ar att forbattra villkoren for 
aterforande av investerade medel och framforallt att ge skatteformAner till de stora 
investerarna (mer an 4 miljoner ecu) och koparna av aktier i privatiserade foretag. Den 
obligatoriska registreringen hos den rumanska utvecklingsbyrAn, som utgjorde ett hinder 
for etablering, har avskaffats. Rumanska dotterbolag till utlandska foretag har nu full 
tillgang till fastigheter for sin verksamhet, vilket inte ar fallet for filialer och 
representationskontor. 
Vissa problem med att skapa en effektiv och saker kapitalmarknad kvarstar, sarskilt 
overforingen av forvaltningen av samtliga vardepapper som omfattas av det papperslosa 
systemet till oberoende register, oppenhet och insyn vad galler ekonomiska upplysningar 
om foretag samt, faststallande av tillgangarna i de gamla privata egendomsfondema. 
Fram till nyligen hade utlandska investerare inte tilltrade till fastighetsmarknaden. Denna 
brist avhjalptes genom den nya lagen om utlandska investeringar, som innehaller 
sarskilda bestammelser om "portfoljinvesterare", dvs. investerare pa borsen eller 
andrahandsmarknaden for vardepapper i privatiserade foretag (RASDAQ). Overforingen 
av realisationsvinster och utdelningar omfattas fortfarande av forhandskontroll av 
investeringar i utlandsk valuta. 
Slutsats 
43 
Den rumanska lagstiftningen utvecklas mot en storre oppenhet for direkta investeringar 
pa marknaden. Den laga investeringsvolymen forklaras sarskilt av administrativa 
forfaranden, som ofta av anfdrs investerarna, som kraftigt begransar rattsakerheten och 
transaktionernas palitlighet ( detta galler pa handelsomradet saval som pa tull-och 
skatteomradet osv.). En grundlaggande forutsattning for att oka investeringsvolymen ar 
att den administrativa och rattsliga miljon vasentligt forbattras. 
Vad galler finansmarknaderna har Rumanien gjort vasentliga framsteg under de tva 
senaste aren. Inrattandet av en effektiv marknad pa medellang sikt utgor inte nagot 
problem, bortsett fran de risker som forekommer i samband med en ny marknad och 
bristen pa erfarenhet hos de mycket nya kontrollinstitutionerna. 
Fri rorlighet for kapital ar nu formellt genomford men det aterstar att i praktiken avskaffa 
begransningarna for utvecklingen av en marknad med fri konkurrens. Rumanien har 
infort en begransad liberalisering av kapitalrorelsema. De liberaliserade transaktionema, 
sarskilt direkta investeringar, beror endast kapitalinfloden. Under forutsattning att 
fortsatta anstrangningar gors for att atgarda de strukturella svaghetema i det finansiella 
systemet och stabilisera och reformera ekonomin bor Rumanien vara i stand att tillampa 
gemenskapens regelverk pa omradet for kapitalrorelser pa medellang sikt. 
Fri rorlighet for tjiinster 
Den fria rorligheten for tj anster grundar sig pa icke-diskriminering, sarskilt pa grund av 
nationalitet, och bestammelserna om harmonisering av nationell lagstiftning. Dessa 
bestammelser avser ofta bade etbleringsratten, som hor till omradet fri rorlighet for 
personer, och ratten att fritt tillhandahalla tjanster. Genomforandet av bestammelsema 
forutsatter att det infors administrativa strukturer (t.ex. kontrollorgan inom banksektom, 
kontrollmyndigheter inom den audiovisuella sektorn, reglerings- och 
tillsynsmyndigheter) och en fdrstarkning av medlemsstatemas samarbete nar det galler 
kontrollverksamheten (system for omsesidigt erkannande). 
En betydande del av gallande lagstiftning om fri rorlighet for tjanster galler finansiella 
tjanster. Lagstiftningen beror ocksa oppnandet av de nationella marknadema inom 
sektorer som av tradition dominerats av monopol, sasom telekommunikationer och, 
delvis, energi och transport. Denna fraga behandlas i de avsnitt av detta yttrande som 
galler dessa sektorer. 
Oversikt 
Moderniseringen av banksektorn startade 1991 nar den rumanska centralbanken 
tilldelades en centralbanks traditionella ansvarsomraden. 
Banksektorn domineras fortfarande av 5 offentliga institutioner, vilket framfor allt beror 
pa att dessa geografiskt tacker hela landet. De svarar for mer an 70 % av marknaden. 
Foljaktligen ar de privata bankema fortfarande sma matt i marknadsandelar och de vaxer 
pa vissa specialiserade marknader sasom utrikeshandel, investeringsbanker, kooperativa 
banker osv. De viktigaste statliga bankerna som grundades genom lag nr 15/1990 
aterspeglar den gamla strukturen. Den statliga egendomsfonden innehar kapitalet i 
bankerna (70 %) och resten innehas av de fem tidigare fonderna for privat egendom (6 % 
vardera). Dessutom ar Sparbanken i Rumanien (CBC) fortfarande underordnad 
44 
Finansministeriet. Denna bank har en sarskild rattslig stallning i egenskap av institut 
inriktat pl hushlllen. 
Trots tydliga forvamingar kunde det nuvarande tillsynssystemet inte forhindra att tva av 
de privata bankema (som innehade mer an 10 % av de sammanlagda tillgangama) gick i 
konkurs, vilket orsakade en forlust pa ungefar 400 miljoner ecu som refinansierades av 
statskassan. Andra banker, sasom den statliga banken Banca Agricola som svarar for 30 
% av de sammanlagda banktillgangarn~, star fortfarande under mycket strang tillsyn med 
hansyn till riskema. 
Bankema har i allmanhet overflodig personal, bristande informationssystem och ett 
betydande antal osakra fordringar (huvudsakligen pA forlustbringande statliga foretag 
inom omrlden som stAI, tung verkstadsindustri och petrokemi). 
De statliga bankema hade ett faktiskt monopol pa valutamarknaden fram till slutet av 
1996. Den rumanska centralbanken har endast beviljat fyra tillstand, varav tre till statliga 
banker. I borjan av 1997 beslutade regeringen att helt liberalisera valutamarknaden. 
Bankema har annu inte tilltrade till borsen. 
En av den rumanska centralbankens avdelningar ansvarar for tillsynen. 
I augusti 1996 beslutade regeringen att infora ett system for insattarskydd (regeringens 
forordning 39/1996). Det ror sig om fonder som ar offentligrattsliga personer och som 
garanterar innestaende medel for fysiska personer, bade fast bosatta och icke fast bosatta, 
pa upp till 10 miljoner lei per person (1 100 ecu), oavsett valuta. 
Vardepappersmarknaderna a.r unga och utvecklas snabbt. Borsen i Bukarest invigdes i 
juni 1995. Antalet borsnoterade foretag okar (ungefar 40 stycken i maj 1997), 
investeringsfondemas efterfragan ar stor och borsnoteringama ar nu dagliga. Pa den nya 
marknad, RASDAQ, som invigdes i september 1996 sker inom ramen for 
massprivatiseringsprogrammet handel med vardepapper som ingar i det papperslosa 
systemet for de 4 000 privatiserade foretagen. Denna marknad utvecklas snabbt. 
Marknadema star under tillsyn av N ationella vardepapperskommissionen som inrattades 
genom lag 52/1994 och ar en normgivande tillsynsmyndighet. Den har befogenhet att 
godkanna aktorer och institutioner pa marknaden (register over aktieagare och Nationella 
betalnings- och clearingforetaget som inrattades samtidigt med RASDAQ) och har 70 
anstallda. 
Genom lag nr 133/1996 omvandlades de fem privata egendomsfondema som inrattades 
1991 som instrument for overgang till privat foretagsamhet till privata investeringsbolag 
den 1 november 1996. 
Forsakringssektorn regleras genom lag nr 47/1991 om grundande, organisation och drift 
av forsakringsbolag och lag 136/1995 om forsakring och aterforsakring. 
Tillsynsmyndighet for denna sektor ar Tillsynsbyran for forsakrings- och 
aterforsakringsverksamhet som inrattades genom lag nr 47/1991 [och har 14 anstallda]. 
Aven om det inte langre finns nagot lagligt monopol finns det annu ett faktiskt monopol i 
Rumanien. Marknaden domineras av 8 foretag som 1995 svarade for 92 % av samtliga 
45 
inbetalda premier. Den storsta delen av marknaden innehas av 3 statligt kontrollerade 
foretag. 
Bed6mning av nuUlget och framtidsutsikterna 
Sedan 1989 har ingen privatisering skett inom banksektom. Privatiseringsprocessen som 
inletts flera gAnger har emellertid alltid blockerats av parlamentet. I april 1997 antog 
parlamentet ett nytt lagforslag om privatisering av banksektom. Enligt denna lag kan 
privatisering ske genom overlatelse av aktier till privata rumanska eller utlandska foretag 
eller genom kapitaltillskott till dessa. Antagandet av denna lag innebar ett vasentligt 
framsteg samtidigt som vissa bestammelser fortfarande medfor problem (mojlighet for 
den statliga egendomsfonden att inneha 10 % av kapitalet eller en kontrollaktie genom 
vilken den kan motsatta sig beslut som strider mot statens intresse, mojlighet for 
regeringen att faststalla "den optimala aktiestrukturen", begransningar avseende 
maximalt aktieinnehav och ratten att pantsatta vardepapper osv.) Alla dessa 
begransningar forsvarar den nodvandiga omstruktureringen av sektom. Emellertid finns 
inga begransningar vad galler etableringsratt for utlandska banker. 
Reglema om tillsyn (banklag nr 33/1191 och de regler som anges av Rumanska 
centralbanken) ar i sin helhet fdrenliga med det forsta bankdirektivet och direktiven 
rorande eget kapital och solvens for banker. Rumanien erkanner en viss forsening vad 
galler infdrandet av det andra bankdirektivet och atgarder i samband darmed sasom 
i) tvattning av pengar, 
ii) gruppbaserad tillsyn av banker, 
iii) begransning av kreditinstitutens riskexponering, och 
iv) tillsyn av kreditinstitutens riskexponering pa marknaden. 
Direktivet om stora exponeringar och direktivet om arsbokslut och koncernredovisning 
haller pa att inforlivas. Pa grund av bristfallig tillampning av konkurslagen ar det ar svart 
att driva in utestaende fordringar fran galdenarer som underlater att betala. 
For att forhindra att det finansiella systemet anvands for tvattning av pengar har den 
rumanska regeringen som en prioritering for 1997 foreslagit godkannandet av ett 
lagfdrslag rorande forhindrande av anvandningen av det finansiella systemet for tvattning 
av pengar. Detta lagforslag har utformats i enlighet med gemenskapens lagstiftning pa 
detta omrade. 
Vad galler varde.papperssektom har lagstiftningen delvis harmoniserats genom lag nr 
52/1992 om vardepapper och vardepappersborser. I syfte att komplettera denna 
hannonisering har regeringen fdreslagit en andring av denna lag under 1997. Detta 
lagfdrslag ingflr i lagstiftningsprogrammet for genomfdrandet av reformprogrammet. 
Lagstiftningen avseende investeringsfondema har aven harmoniserats genom regeringens 
forordning nr 24/1993 om inrattande och forvaltning av de oppna investeringsfonder som 
investeringsbolagen forvaltar i egenskap av finansiella intermediarer (godkand genom lag 
nr 83/1994). 
Rumanien har enligt egen uppgift gjort fa framsteg vad galler inforandet av en 
lagstiftning pA forsakringsomradet som overensstammer med den grundlaggande 
gemenskapslagstiftningen (fdrsta fasen). I den rumanska lagstiftningen foreskrivs saledes 
samma soliditetsmarginal for bade livfdrsakrings- och sakfdrsakringsbolag, vilket i 
46 
pnnc1p ar oforenligt med gemenskapslagstiftningen och missgynnar 
livforsakringsbolagen. 
F orsakringsomradet regleras for narvarande genom lag nr 4 7 /1991 om grundande, 
organisation och drift av kommersiella bolag inom forsakringsomradet. Denna lag ar helt 
harmoniserad med bestammelsema i direktiv nr 72/166/EEG rorande systemet med gront 
kort och direktiv nr 90/232/EEG som avhjalper de brister som fanns avseende 
obligatorisk reseforsakring for fordonsresenarer inom gemenskapen. Den rumanska 
regeringen foreslar att ett lagforslag avseende forsakringstillsyn antas 1997. 
Utlandska bolag har endast tilltrade till marknaden vad galler forsakringsavtal till forman 
for utlanningar och aterforsakring. De kan endast utova verksamhet i Rumanien genom 
en mellanhand i form av ett samriskforetag som lyder under rumansk lag och partnem i 
samriskforetaget maste vara rumansk. En ny lag som ska atgarda detta forhallande vantas 
komma. 
Slutsats 
De viktigaste besluten har fattats for att uppna en effektiv omstrukturering av 
banksektom. I syfte att sakerstalla solvensen i sektom bor emellertid iakttagandet av 
tillsynsreglema, sarskilt centralbankens formaga att utova tillsyn, forstarkas. 
Centralbankens oberoende i forhallande till staten ar inte helt sakerstallt. Centralbanken 
fungerar fortfarande som forvaltare at staten och deltar i betydande utstrackning i 
finansieringen av budgetunderskottet. 
Banksektom ar fortfarande mycket sarbar. Det ar nodvandigt att den lagstiftning som ar 
under utarbetande gor det mojligt att befasta och sanera sektom och att privatiseringen av 
de statliga banker for vilka det annu inte finns nagon narmare angiven tidsplan leder till 
okad oppenhet i sektom och gor den mer konkurrenskraftig. Det ror sig om en langsiktig 
process och pa medellang sikt forefaller en integration av det rumanska banksystemet i 
den inre marknaden inte mojlig. 
Varde.p3llpersmarknaden ar annu inte sarskilt utvecklad. Det nuvarande tillsynssystemet 
ar otillrackligt och det ar tveksamt om det ar effektivt. Fullfoljandet och paskyndandet av 
privatiseringsprogrammet kommer emellertid att bidra till ett uppsving for denna 
marknad, vilket gor det an mer nodvandigt att den nya lagen om borsen och vardepapper 
snabbt antas och borjar tillampas. 
Pa forsakringsomradet har Rumanien mycket kvar att gora bade vad galler antagande och 
genomforande av bestammelser och undanrojande av befintliga hinder for 
marknadstilltrade. 
Fri rorlighet for personer 
Den fria rorligheten for personer omfattar tva rorlighetsbegrepp som ingar i skilda 
sammanhang i fordraget. Artikel 7a, a ena sidan, som intagits i den forsta delen av 
fordraget som handlar om "Principema", ar en del av reglema for uppbyggnaden av den 
inre marknaden och innebar att medlemsstatemas inre granser skall kunna passeras utan 
kontroll. Artikel 8a, a andra sidan, som ingar i den andra delen av fordraget som handlar 
47 
om unionsmedborgarskap, ger varje medborgare i unionen personlig ratt att pa vissa 
villkor fritt rora sig och uppehalla sig inom medlemsstatemas territorier. For att artikel 7a 
inte skall bli verkningslos galler ayskaffandet av 1U3Uskontrollema lika for alla personer 
oavsett nationalitet. Medan de rattigheter som harror fran artikel 8a tillampas i samtliga 
medlemsstater, har de rattigheter som harror fran artikel 7a annu inte blivit fullstandigt 
forverkligade i hela unionen. 
a) Fri rorlii!Jet for unionsmedboriare, etablerinisfrihet och omsesidii1 erkannande av 
examensbevis och kvalifikationer 
Europaavtalet foreskriver en icke-diskriminerande behandling av arbetstagare som ar 
lagligt anstallda (liksom av deras familjer). Avtalet omfattar mojligheten att kumulera 
eller overfora rattigheter pa omradet for social trygghet och uppmuntrar medlemsstatema 
att sluta bilaterala avtal med Rumanien om tilltrade till arbetsmarknadema. Under den 
andra fasen av overgangsperioden kommer associeringsradet att undersoka ytterligare satt 
att forbattra arbetstagamas rorlighet. 
Vitboken innehaller overvaganden om den lagstiftning som kravs for att astadkomma en 
balanserad utveckling av arbetsmarknaden och samtidigt undvika att konkurrensen 
snedvrids. 
Fri rorlighet for arbetstagare ar en av de grundlaggande friheter som erkanns i fordraget. 
Ratten att utova vissa yrken (till exempel pa det juridiska omradet och inom 
halsosektom) far emellertid underkastas vissa villkor, i synnerhet kvalifikationskrav. 
Beroende pa vilket fall det ar fraga om skall kvalifikationskraven bli foremal for 
samordning eller tillampning av pnnc1pen om omsesidigt erkannande. 
Etableringsfriheten ar ocksa garanterad i fordraget och galler ekonomisk verksamhet som 
bedrivs av foretag eller av fysiska personer som ar egenforetagare. 
Ratten till fri bosattning kan underkastas krav pa att den som inte utovar nagon 
yrkesverksamhet i det berorda landet har vissa minimitillgangar och omfattas av en 
sjukforsakring. 
Oversikt 
En byra for erkannande av utbildning, examensbevis och yrkesutbildning som lyder 
under utbildningsministeriet inrattades 1996. Vissa lagforslag planeras for 1997. 
Bed6mning av nuHiget och framtidsutsikterna 
Det ar inte mojligt att gora en korrekt bedomning av olika examensbevis och 
yrkeskvalifikationers likvardighet pa grundval av tillgangliga uppgifter om utbildningars 
innehall och langd. Gemenskapens regelverk har inte inforlivats, inte ens fonnellt. 
Situationen forsvaras av bristen pa ansvariga institutioner som kan attestera 
examensbevis och genomfora gemenskapens regelverk. 
Slutsats 
Om inte betydande anstrangningar gors vad galler hannonisering av lagstiftningen och 
upprattande och genomforande av strukturer for tillampning av lagstiftningen pa detta 
48 
omrade kan erkannande av roman.ska examensbevis och yrkeskvalifikationer i 
Europeiska gemenskapen inte astadkommas pa medellang sikt. 
b) Avskaffandet av personkontrolleu vid de inre 1Uaosema 
Fri rorlighet enligt artikel 7 a i EG-fordraget, dvs. avskaffandet vid de inre gransema av 
all personkontroll, oavsett personens nationalitet, har annu inte fullstandigt forverkligats i 
Europeiska unionen. A vskaffandet av personkontrollen forutsatter att ett stort antal 
kompletterande atgarder genomfors, och en del av dessa har annu inte antagits och 
genomforts av medlemsstatema (se avsnittet om rattsliga och inrikes fragor). Ett 
begransat antal medlemsstater har daremot forverkligat ma.let pa grundval av Schengen­
avtalet (sju medlemsstater tillampar avtalet redan nu och ytterligare sex forbereder dess 
genomforande ). 
I syfte att underlatta forverkligandet av detta mal inom ramen for unionen har det i 
utkastet till nytt fordrag inforts ett nytt kapitel med rubriken "Ett omrade av frihet, 
sakerhet och rattvisa" och vidare integreras regelverket avseende Schengen i EU. 
Allmin bedomning 
1. Rumaniens framsteg nar det galler att genomfora den lagstiftning som behandlas i 
vitboken sammanfattas i bilagan. Det framgar av tabellen att Rumanien uppskattar att 
426 av de 899 direktiv eller forordningar som namns i vitboken inforlivats med den 
nationella lagstiftningen per den 30 juni 1997. Uppgiftema avser lagstiftning som 
Rumanien anser sig redan ha inforlivat eller ha kontrollerat att forenlighet med 
gemenskapsreglema foreligger. Denna upplysning foregriper inte bedomningen av om 
textema ar forenliga, nagot som kommissionen pa nuvarande stadium inte ar i stand att 
uttala sig om. 
2. Pa samtliga de omraden som knyter an till den inre marknaden har gemenskapens 
regelverk endast delvis inforlivats med den roman.ska lagstiftningen, bortsett fran 
omradet for industriell och intellektuell aganderatt. Problemen ar sa betydande att de 
kraver mycket stora och varaktiga anstrangningar bade vad galler tillnarmning av 
lagstiftningen och upprattande av strukturer fdr genomforande av lagstiftningen. En 
fullstandig omstrukturering inom finanssektom i syfte att uppratthalla allmanhetens och 
investeramas fortroende pa den niva som ar nodvandig tillhor en av de viktigaste 
prioriteringama. 
3. Allmant sett utgor svaghetei-na i den roman.ska offentliga forvaltningen ett betydande 
problem som orsakar osakerhet bade vad galier takten i tillnarmningen av lagstiftningen 
och kvaliteten pa denna. De olika strukturer som ar absolut nodvandiga for 
genomllirandet av lagstiftningen pa omradet for den inre marknaden ar for narvarande 
inte i stand att utfora sina uppgifter. Samma invandningar galler aven for de ekonomiska 
aktoremas, sarskilt de sma och medelstora foretagens, formaga att efterleva 
lags ti ftningen. 
4. A vskaffandet av inre granskontroller i unionen kan ske forst nar en tillracklig 
harmonisering av lagstiftningen uppnatts. Detta forutsatter ett omsesidigt fortroende, 
grundat framfor allt pa val fungerande fdrvaltningar ( som exempel kan namnas vikten av 
att sakerhetskontroller av vissa produkter sker pa avgangsorten). Pa varuomradet har 
forverkligandet av den granslosa inre marknaden per den 1 januari 1993 varit mojligt 
49 
endast genom avskaffandet av alla krav pa formaliteter och alla kontroller som 
medlemsstatema utovade nar de territoriella gransema mellan unionens medlemsstater 
passerades. Det rorde sig framfor allt om tekniska kontroller (som sarskilt gallde 
produktsakerhet), veterinara, sanitara, fytosanitara kontroller, ekonomiska och 
kommersiella kontroller (till exempel bekampningen av forfalskningar), 
sakerhetskontroller (vapen, etc.) och miljokontroller (avfall, etc.). I flertalet fall har detta 
avskaffande varit mojligt endast genom att gemenskapsatgarder har antagits och 
genomforts som mojliggjort en harmonisering av reglema om fri omsattning eller 
reglema om utslappande pa marknaden (sarskilt produktsakerhetsbestammelsema), och i 
forekommande fall genom att kontrollema eller formalitetema har flyttats till en plats 
inom territoriet eller till medlemsstatemas marknad ( sarskilt vad gall er mervardesskatt 
och punktskatter, veterinara och fytosanitara kontroller och statistikinsamling). 
En del av Rumaniens nuvarande grans kommer att utgora yttre grans for unionen. Detta 
kommer att krava en forstarkning av granskontrollema (se avsnittet om tull). 
Med beaktande av den helhetsbedomning som kan goras betraffande framstegen och 
arbetstakten pa de olika berorda omradena finns det i dag inget som talar for att 
Rumanien inte pa medellang sikt kommer att vara i stand att anta och genomfdra alla de 
rattsakter som ar nodvandiga for att avskaffa de inre granskontrollema och for att 
overfora dessa kontroller till unionens yttre grans. 
5. Rumanien har annu inte antagit de grundlaggande delama av gemenskapens regelverk 
for den inre marknaden, med undantag for omradena for intellektuell och industriell 
aganderatt. Vasentliga framsteg kommer att kravas for att Rumanien ska kunna anta och 
genomfora lagstiftningen avseende den inre marknaden och infora nodvandiga 
mekanismer for att tillampa denna lagstiftning. For narvarande forefaller det inte troligt 
att Rumanien pa medellang sikt kommer att kunna delta fullt ut i den inre marknaden. 
Konkurrens 
Den rattsliga grunden for Europeiska gemenskapens konkurrenspolitik ar artikel 3 g i 
fordraget, dar det foreskrivs att gemenskapens verksamhet skall innefatta en ordning som 
siikerstiiller att konkurrensen inom den inre marknaden inte snedvrids. De huvudsakliga 
tillampningsomradena utgors av bestammelser mot konkurrensbegransande samverkan 
samt statligt stod. 
Europaavtalet innehaller bestammelser om att en konkurrensordning skall tillampas i 
handelsforbindelsema mellan gemenskapen och Rumanien, grundad pa villkoren i 
artiklama 85 och 86 i EG-fordraget (avtal mellan fdretag/missbruk av en dominerande 
stallning) och i artikel 92 ( statligt stod), och om att genomforandebestammelser pa dessa 
omraden skall antas inom tre ar efter det att avtalet har tratt i kraft. A vtalet innehaller 
ocksa bestammelser dar det foreskrivs att Rumanien skall gora sin lagstiftning forenlig 
med gemenskapens pa omradet for konkurrens. 
I vitboken anges en gradvis okande tillampning av bestammelsema ovan samt av de som 
ingar i koncentrationsforordningen ( 4064/89) och i artiklama 3 7 och 90 i fdrdraget 
(monopol och sarskilda rattigheter). 
50 
Oversikt 
Den nya lagen 21/1996 om konkurrens som utgar fran principema i gemenskapens 
regelverk godkandes av parlamentet i februari 1996 och tradde i kraft i februari 1997. 
Den omfattar samordnade forfaranden, missbruk av dominerande stallning och 
koncentrationer. 
I lagen foreskrivs upprattandet av ett konkurrensrad med befogenhet att foreta 
undersokningar och fatta beslut och en konkurrensbyra som lyder under regeringen. 
Dessa bada organ som inrattades 1996 och personal och ekonomiska resurser fran deras 
foregangare overfordes pa dem. 
Liberaliseringen av de sektorer dar monopol traditionellt forekommer haller gradvis pa 
att genomforas, sarskilt pa telekommunikationsomradet. Liberaliseringen ar emellertid 
mer begransad inom sektorema lufttransporter, postvasende och energi. 
Vad galler ensamrattigheter tillampar Rumanien ensamratt med avseende pa 
inmutningar. En ordning for ensamratt inrattades de facto for 83 s.k. "regies autonomes" 
som anses vara av strategiskt intresse (rederinaringen, energi, jamvagstransporter o.s.v.) 
Tillverkningsmonopol har upprattats inom industrisektom (tobak, cigaretter, spritdrycker, 
mediciner innehallande narkotiska amnen o.s.v.). Vanligtvis omfattar dessa monopol 
produktion och import av de berorda produktema. Pa vis3a omraden kan nationella 
aktorer beviljas licenser. 
De tillgangliga upplysningama avseende statligt ·stod ar mycket ofullstandiga och medger 
inte den oppenhet och insyn som kravs enligt gemenskapslagstiftningen. For ovrigt finns 
det annu inte nagra forfaranden for genomforandet av kontroller av statligt stod. 
Dessutom har exportstod identifierats liksom driftsstod till foretag med svarigheter. 
Genomffirande av gemenskapens regelverk i nuUiget och framtiden 
Konkurrenslagstiftningen avseende samordnade forfaranden, missbruk av dominerande 
stallning och koncentration utvecklas i sin helhet riktigt och i overensstammelse med 
gemenskapslagstiftningen. De institutioner som utovar kontroll ar i princip tillracklig 
sjalvstandiga for att kunna fungera helt oberoende. Emellertid finns risk for konflikt 
mellan dessa pa grund av en viss overlappning av befogenheter. 
Rumanien har statliga monopol vars berattigande forsvaras med strategiska intressen eller 
allmanintresse pa omraden som . horde hora till den privata sektom ( alkohol, tobak, 
skogsbruk o.s.v). Det ar oforenligt med Europaavtalet att eventuella licenser ar 
forbehallna rumanska operatorer eftersom detta innebar diskriminering av utlandska 
aktorer. 
Konkurrenbyran har beytdande befogenheter vad galler prisreglering och dessa 
befogenheter bor begransas till att endast omfatta allmannyttiga varor och tjanster. 
Vad galler statligt stod uppfyller Rumanien for narvarande inte villkoren for ett trovardigt 
overvakningssystem for statligt stod. Det finns arum inte nagot rattsligt ramverk pa detta 
omrade. Oppenheten och insynen i samband med beviljande av stod ar otillracklig och 
det ar absolut nodvandigt att snabbt uppratta en fdrteckning over befintliga statliga stod 
51 
som omfattar alla nationella, regionala och lokala stodA.tgarder och alla A.tgarder som 
finansieras med offentliga medel. 
Det bor tillaggas att vissa stodatgarder forefaller beviljas mot bakgrund av exportresultat 
vilket ar helt oforenligt med Europaavtalet och en stor andel av det statliga stodet 
forefaller att beviljas i form av indirekta stod sasom skattebefrielse, skuldavskrivning och 
uppskov med skatteinbetalningar. Dessa stodatgarder utgor driftsstod och sadana stod ar 
endast tillA.tna pa mycket stranga villkor. Pa grund av bristande oppenhet och insyn ar det 
arum oklart om villkoren for driftsstod respekteras. 
For att konkurrenslagstiftningen skall genomforas pa ett trovardigt satt kravs, utover att 
de lagar som antas ligger tillrackligt nara EU:s lagstiftning, att val fungerande 
overvakningsmyndigheter inrattas for att kontrollera bestammelser mot 
konkurrensbegransande samverkan och statligt stod. Dessutom kravs det att 
rattssystemet, den offentliga rorvaltningen och betydelsefulla ekonomiska aktorer har 
tillracklig kunskap om konkurrenslagstiftningen och -politiken. 
Slutsats 
Markbara framsteg har gjorts vad galler tillnarmning av lagstiftningen pa omrA.det 
bestammelser mot konkurrensbegransande samverkan. Det ar nu betydelsefullt att 
lagstiftningen genomfors och det ar absolut nodvandigt att de bagge myndighetema pa 
konkurrensomradet utvecklar sitt kunnande ytterligare. 
Vad galler statligt stod har inga storre framsteg gjorts hittills och betydande 
anstrangningar kravs for att pa medellang sikt uppfylla kraven pa omradet kontroll av 
statligt stod, sarskilt vad galler sakerstallandet av okad oppenhet och insyn genom 
upprattandet av en trovardig forteckning over stod i enlighet med gemenskapspraxis och 
antagandet av de regler som kravs for en trovardig overvakning av statliga stod. 
En av de mest overhangande utmaningama pa omradet konkurrenspolitik ar att 
sakerstalla att konkurrensreglema tillampas pa de s.k. "regies autonomes" som forefaller 
vara undantagna fran de vanliga konkurrensreglema, inbegripet de om statligt stod. 
Dessutom forefaller det som om det finns ensamratter och sarskilda rattigheter i vissa 
sektorer som inte ar forenliga med gemenskapens regelverk. Detta problem bor atgardas 
inom en nara framtid. 
3.2 Ny teknik och framtidsfragor 
IuformatioussamhAllet 
NuUlget 
Informationsteknik och telekommunikation i kombination mojliggor rorandringar av 
sarskilt stor ekonomisk och social betydelse i Rumanien. Dessa mojligheter var 
forsummade fore 1989, aven om grundlaggande utbildningsfragor prioriterades hogt. 
Detta har lett till att efterfragan pa persondatorer har stigit mycket snabbare an vad som 
skulle ha varit fallet vid normal tillvaxt. Om anslutningar till Internet uppvisar samma 
tillvaxtmonster kommer infrastrukturen for telekommunikationer, som ar 40 ar efter den 
52 
genomsnittliga utvecklingen i Europeiska unionen, att bromsa utvecklingen av 
informationssamhallet. I borj an av 1997 uppskattades antalet varddatorer pa Internet till 
0,4 per 1 000 invanare. Det totala antalet datorer i landet uppgar till 65 000 med en 
tillvaxttakt pa cirka 17 %. I maj 1997 lanserade RoEduNet, som ar ett statligt natverk for 
bogre utbildning, en bogbastighetsanslutning via en VSAT-forbindelse. 
I borjan av 1997 bildade regeringen en statlig kommitte for informatik under regeringens 
centrala stabscbef, som utarbetade en strategi for att forbereda Rumanien infor 
anslutningen till Europeiska unionen pa omradet for informationsteknik. Malet ar att 
bygga upp en struktur med foljande inneball: 
Ett nationellt buvudnat. 
Dokumentbantering i forvaltningen ( ett anbudsforfarande bar inletts for detta 
andamal). 
Central for nationella system (register ocb nomenklaturer). 
Ramlagstiftning for information (inbegripet lagar om skydd for personuppgifter ocb 
for privatlivet baserad pa EG:s lagstiftning. 
Framjande av dataprogramindustri. 
Slutsats 
Eftersom liberaliseringen bittills bar framskridit sa sakta ocb BNP per capita forblir en av 
de lagsta i regionen, kommer informationssamhallets mojligbeter att forverkligas senare 
an i de central-ocb osteuropeiska landema i genomnitt, sAvida det inte sker betydande 
forbattringar. 
Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfragor 
I artiklarna 126 ocb 127 i EG-fordraget faststalls att gemenskapen skall bidra till 
utvecklingen av en utbildning av god kvalitet ocb genomfora en yrkesutbildningspolitik 
som syftar till att framja en europeisk dimension inom utbildningen ocb att underlatta 
anpassningen till industriella forandringar samt intrade ocb Aterintrade pA 
arbetsmarknaden genom yrkesutbildning ocb omskolning. 
Europaavtalet ocb dess tillaggsprotokoll inneballer bestammelser om samarbete pA detta 
omrade, sarskilt genom deltagande i ramprogrammet. Vitboken omfattar inga atgarder pa 
detta omrade. 
Oversikt 
Rumaniens utgifter for utbildning motsvarar 3,4 % av BNP. Av statens budget gar 9,9 % 
till utbildning. 75 % av utbildningsministeriets budget gar till loner, 5 % till storre 
reparationer ocb investeringar ocb resten till driftskostnader ocb grundlaggande 
Iarobocker. 
Det finns 3 600 000 skolelever, 350 000 bogskolestuderande, 280 000 larare (varav 
22 600 inom bogskolan) i Rumanien. I det rumanska sekundarskolesystemet finns det 
over 29 000 skolor varav 1 300 gymnasier, 800 yrkesskolor ocb 1 300 skolor for 
53 
pabyggnadsundervisning och tekniskundervisning. Universitetssystemet ar uppdelat i 325 
enheter varav 63 statliga och 262 privata. 
De institutionella organ som ar verksamma pa omradet ar utbildningsministeriet, 
arbetsmarknadsministeriet, Rumaniens nationella kommitte, for UNESCO, Insitutet for 
utbildningsmetoder och laroplaner, universitet och andra berorda parter 
( arbetsmarknadens parter, foretag). 
Ett ambitiost program har utarbetats for en refonn av hela utbildningssystemet (primar­
och sekundarutbildning, yrkes-och hogskoleutbildning). Den utbildningslag som 
utfardades i juli 1995 ar en progressiv lag som ligger i linje med EU :s standarder. 
Tempus-programmet har bidragit till att malet att refonnera den hogre utbildningen har 
kunnat uppnas och har lagt grunden till samarbete med de hogre utbildningsanstaltema i 
Europeiska unionen. 
Bedoming av nuUiget och framtidsutsikterna 
Regeringen inser vikten av och ar overtygad om att det ar nodvandigt att refonnera 
utbildningssystemet for att mota det nya demokratiska och marknadsekonomiska 
samhallets behov och for att hoja systemets kvalitet till EU-niva. 
Det storsta problemet med reformen ar de knappa resurser som regeringen har anslagit till 
utbildningssektom for att forbattra och bevara infrastrukturen pa utbildningsomradet, for 
att kopa utbildningsmaterial och utrustning och for att betala attraktiva loner till larama. 
Andra storre problem som kan paverka refonnresultaten ar utbildningsministeriets svaga 
institutionella kapacitet att genomfora refonnen och motstandet till forandringar pa 
nationell och lokal niva. 
Rumanien kommer att delta i gemenskapens Sokrates- och Leonardo-program och i 
programmet Ungdom for Europa fran och med 1997, vilket ytterligare kommer att bidra 
till Rumaniens foreberedelse infor integreringen. 
Slutsats 
Dessa omraden forvantas inte ge upphov till nagra storre problem vid en anslutning. 
Forskning och teknisk utveckling 
Den verksamhet pa gemenskapsniva inom forskning och teknisk utveckling som anges i 
fordraget och ramprogrammet syftar till att starka den europeiska industrins 
konkurrensfonnaga, forbattra livskvaliteten och stodja en hallbar utveckling, skyddet av 
miljon och annan gemensam politik. 
Europaavtalet och dess tillaggsprotokoll innehaller bestammelser om samarbete inom 
dessa omraden, sarskilt genom deltagande i ramprogrammet. Vitboken innehaller inga 
direkta Atgarder pa detta omrade. 
Oversikt 
Verksamhet pa detta omrade genomfors av foljande organ under tillsyn av Ministeriet for 
forskning och teknisk utveckling; universitet, forskningsenheter som sorterar under 
ministeriema och institut som tillhor akademiema (Rumanska akademin, Akademin for 
jordbruk och skogsbruk och Medicinvetenskapliga akademin). 
54 
De sammanlagda utgiftema utgor fdr narvarande 0,68 % av bruttonationalprodukten. 
Malet fdr Ar 2000 ar 1 %. 
Regeringen prioriterar i huvudsak fdljande: 
-Bevarande av den nationella potentialen med hansyn till de faktiska behoven i landet. 
-Omstrukturering och integration i Europeiska unionens system. 
-Overensstammelse med overgangen till marknadsekonomi. 
Ett fast samarbete med Europeiska gemenskapen inleddes 1992 genom det tredje 
ramprogrammet for forskning och teknisk utveckling samt genom initiativen PECO och 
Copernicus. Hittills har samarbetet i huvudsak varit samlat till Copernicus ( det sarskilda 
programmet fdr samarbete med landema i Centraleuropa och med de nya oberoende 
statema i f.d. Sovjetunionen), och deltagandet i det fjarde ramprogrammet fortsatter att 
vara lagt. Rumanien ar medlem i COST1 och Eureka. 
Nyligen har ett brett nationellt program om "Horisont 2000" antagits och en sarskild fond 
for industrin och sma-och medelstora foretag, som forvaltas av Nationella byran for 
teknikoverforing och innovationer, har inrattats. 
FoTu-statistiken overensstammer annu inte med OECD:s normer. 
Bed6mning av nuHiget och framtidsutsikterna 
Sedan Ministeriet fdr forskning och teknisk utveckling inrattades 1992 har stora 
anstrangningar gjorts for att rationalisera och modemisera den overgripande strukturen i 
ett land som fortfarande ar mycket centraliserat och dar privata initiativ annu ar svaga och 
osakra. Dessa atgarder som atfdljs av en kraftig minskning av antalet forskare har gett 
goda resultat. Trots detta kannetecknas det rumanska systemet fortfarande av en stor 
koncentration av resurser till den offentliga sektom och en IAg efterfragan fran industrin 
( den privata och offentliga) pa forskningsresultat. 
Bilateralt och multilateralt samarbete (sarskilt med Europeiska unionen) visar att landets 
vetenskapsman och vetenskapliga strukturer ar tillrackligt kvalificerade for ett 
intemationellt partnerskap. Om inte drastiska ekonomiska reformer genomfdrs kommer 
emellertid strukturema att vara beroende av regeringens beslut och stod aven i 
fortsattningen. Foljaktligen kommer systemet som helhet att fortsatta att ha lag 
konkurrenskraft och inte mojliggora for rumanska vetenskapsman att delta i_ 
intemationellt samarbete. Det ar darfdr nodvandigt med ett fortsatt stod till Atgarder som 
syftar till att rationalisera systemet och fdrbattra infrastrukturen och utrustningen for de 
vetenskapsliga yrkesgruppema. 
Slutsats 
Europeiska samarbetet inom vetenskaplig och teknisk forskning. 
55 
Att gora det ruma.nska systemet for forskning och teknisk utveckling effektivt och 
konkurrenskraftigt pa en intemationell niva kraver ytterligare anstrangningar. Detta 
omrade forvantas dock inte ge upphov till nagra storre problem vid en anslutning. 
Telekommunikation 
EG:s telekommunikationspolitik syftar till att undanroja onodiga hinder for en effektivt 
fungerande inre marknad for utrustning, tja.nster och nat inom telekommunikation, att 
oppna utla.ndska marknader for EU-foretag och sakerstalla att allma.nt tillga.ngliga 
modema tja.nster tillhandahalls at EU:s befolkning och foretag. Dessa mal kan uppnas 
genom harmonisering av normer och villkor for tillhandahallande av tja.nster, 
liberalisering av marknadema for terminaler, tja.nster och nat samt antagande av 
nodva.ndiga regler. De direktiv och de politiska atgarder som kravs for att astadkomma 
detta har nu faststallts, men liberaliseringen av allmant tillga.nglig taltelefoni och driften 
av dartill horande infrastruktur kommer i vissa medlemsstater att fordrojas med ·ett eller 
tva ar efter I 998. 
Europaavtalet innehaller bestammelser om samarbete i syfte att forbattra kvalitet och 
metoder sa att de nar upp till EG-niva for telekommunikation och post samt vad galler 
standardisering, reglering och modemisering av infrastruktur. I vitboken behandlas 
huvudsakligen tillnarmningen av regelverk, nat och tja.nster och pafoljande atgarder for 
att sakra en gradvis liberalisering av sektom. 
Oversikt 
I slutet av 1980-talet hade Ruma.nien ett daligt utbyggt nat som bestod av foraldrad 
elektromekanisk utrustning och i de fiesta landsbygdsomraden fanns endast manuella 
vaxlar. Telefontatheten lag 1991 pa 10,8 % och i januari 1997 hade den okat till 13,9 % 
( den forva.ntas oka till 30 % ar 2005). Den genomsnittliga va.ntetiden pa nytt abonnemang 
ar 4,8 ar. Kommunikationsministeriet ar tillsynsmyndighet och operatoren Rom Telecom 
ar nominellt helt fristaende fran detta. En ny telekommunikationslag antogs i juni 1996 
och darmed fullbordas den institutionella ramen med ett separat tillsynsorgan, 
generalinspektoratet for kommunikation, som har ansvaret for tillampningen av post-och 
telekommunikationsregler. 
Bedomning av nulaget och framtidsutsikter 
Liberaliseringsgrad 
I enlighet med atagandena i 1997 ars WTO-forhandlingar kommer regeringen den 1 
januari ar 2000 att avskaffa Rom Telecoms ensamratt avseende drift av det fasta natet och 
tillhandahallande av taltelefoni. Utover det analoga mobila natet utfardades tillstA.nd for 
tva nat for digital mobiltelefoni (GSM) i slutet av 1996. TillstA.nd for ytterligare ett 
digitalt mobilt nat (DCS 1800-standarden) utfardades till Rom Telecom i juni 1997. 25 
personsokaroperatorer och 2 dataoverforingsoperatorer har fatt tillstA.nd. Dessutom finns 
det 8500 VSAT-nat med 160 000 abonnenter. Koncessioner for lokala teletjanster i 
Iandsbygdsomraden planeras till efter ar 2002. Sedan mars 1997 tillats anva.ndningen av 
kabeltevenat for tillhandahallandet av dataoverfdringstjanster. 
56 
Under 1997 har regeringen vidtagit ett antal atgarder som innebar en successiv omdaning 
av Rom Telecom till ett mer kommersiellt inriktat foretag. En strategi for partiell 
privatisering aviserades tidigare under 1997 och en allians med en strategisk partner 
planeras till 1998. 
Tillnlirmning till EG·s re.gelverk 
Fore 1996 hade vissa delar av sektcm delvis anpassats till gemenskapens regelverk 
genom att marknadssegment oppnades genom ministeriella dekret och tillstAnd, 
exempelvis inom omradena dataoverforing, VSAT-tjanster och analog mobiltelefoni. 
Genom andra dekret har vissa harmoniseringsprinciper genomforts, sasom 
tillhandahallande av oppna nat for forhyrda forbindelser. 
En ny telekommunikationslag, som utarbetats i samrad med Europeiska kommissionen 
och ligger i linje med EG-lagstiftningen, antogs i juni 1996. Genom denna inrattas en 
tillsynsmyndighet som 1998 kommer att bli officiell nationell tillsynsmyndighet. 
Agarkontrollen av Rom Telecom kommer att overforas frAn kommunikationsministeriet 
till fonden for statligt agande, och darmed skiljs tillsynsfunktionerna frAn 
driftsfunktionerna inom den statliga verksamheten. Omfattande atgarder maste vidtas for 
att tillampa lagen, exempelvis vad · galler regler for tillstand, samhallsomfattande tjanster 
och samtrafik. 
Ett lagforslag om anvandningen av radiofrekvenser forvantas antas under 1998 och 
darmed skulle en ram upprattas for ett mer oppet och icke-diskriminerande forfarande vid 
frekvenstilldelning och -forvaltning. 
Forvaltningskapaciteten verkar inte vara tillracklig for att klara utfardandet av den 
lagstiftning som kravs for att genomfora en anpassning till gemenskapens regelverk och 
tillampa nya lagar. Man kan dock formoda att formagan att hantera tillnarmningskraven 
kommer att forbattras med den nya tillsynsmyndigheten. 
Ivfrastruktur 
Pa langre sikt ar malsattningen att slutfora digitaliseringen av natet fore Ar 2005 och att 
fardigstalla det nationella basnatet med fiberoptiska kablar. Vid 1997 a.rs borjan hade 
3000 kilometer lagts ut, som kopplade samman landets viktigaste regionala centra, och en 
utbyggnad av natet till 7000 kilometer pa.gar. 1998 kommer ISDN-tjanster att inforas. 
Den digitala vaxelutrustningen produceras lokalt med en takt av ungefar 200 000 linjer 
per Ar av samriskforetag med Siemens och Alcatel. 
Mellan 1991 och 1997 okade telefontatheten frAn 10,8 till 13,9 linjer per 100 invAnare. 
Planen ar att komma upp i 28 linjer per 100 invAnare till slutet av Ar 2005 (jamfort med 
det nuvarande genomsnittet pa 44 linjer per 100 invanare for Irland, Portugal och 
Grekland). Digitaliseringen av natet fortskrider relativt bra och i slutet av 1996 hade 
28 % digitaliserats (jamfort med ett genomsnitt pa 62,4 % for Irland, Portugal och 
Grekland). Regeringen planerar att natet skall vara helt digitaliserat fore Ar 2005. 
Investeringarna i sektorn var sma under 1995 och 1996 da endast 1,1 % av BNP 
avsattes till telekommunikation. Under 1997 forvantas antalet nya linjer tredubblas, vilket 
tyder pa betydande investeringar. 1996 fanns det ungefar 20 000 abonnenter pa analoga 
mobiltelefonitjanster, vilket motsvarar 1,2 linjer per 100 invanare. Digitala mobiltjanster 
(GSM) infordes i april och juni 1997 och mottes omedelbart av stort intresse, med 30 000 
57 
abonnenter pa bara nagra veckor. Det finns ungefar 2 000 000 kabelteveabonnenter (flera 
hundra natoperatorer som tacker 80 % av territoriet). 
Utlandska foretag samverkar med Telefonica Romania vad galler driften av analog 
mobiltelefoni (59,9 %,.Telefonica Spain, 19,9 % vardera for Rom Telecom och Radio 
Comunicatii), dataoverforingsoperatoren Global One Romania (Global One 50,3 %, Rom 
Telecom 49,5 %) samt de tva GSM-natoperatorema MOBILROM (France 
Telecom 51 %. rumanska foretag 41 %) och MOBIFON (Telesystems, Canada 39,9 %, 
Airtouch 10 %, rumanska foretag 50, 1 % ). 
Konkurrensen inom sektorn 
Ar 1995 fanns det inom telekommunikationssektom 17,9 anstallda per 1000 linjer 
(genomsnittet ar ungefar 6,2 for Irland, Portugal och Grekland). 1996 fanns det en stor 
otillfredsstalld efterfragan pa nya abonnemang och den genomsnittliga vantetiden var 4,8 
ar. Infrastrukturen ar sarskilt bristfallig i landsbygdsomradena. Priset for en standardlinje 
for affarskommunikation (112 ecu) tillhor de lagsta i regionen. Intaktema per linje 
(ungefar 90 ecu 1995) tillhor ocksa de lagsta regionen och ar inte tillrackligt stora for att 
Rom Telecom skall kunna oka sina investeringar utan ett betydande tillskott utifran. 
Omfordelningen av taxor inleddes dock under 1997. 
Slutsats 
Det skulle vara svart for Rumanien att anta EG:s modell for liberalisering av 
telekommunikationer pa grund av langsam utveckling och fdrsenad liberalisering inom 
sektom. Med inforandet av ny lagstiftning under de narmaste aren kan Rumanien 
fdrvantas helt genomfora tillnarmningen till EU:s regelverk pa medellang sikt. Sektoms 
konkurrenskraft kommer helt att bero pa en snabbare modemisering av nat och tjanster, 
en okning av utlandska investeringar och en mer marknadsorienterad och flexibel 
forvaltning av den offentliga natoperatoren. 
Den audiovisuella sektorn 
Gemenskapens regelverk pa omradet audiovisuella fragor syftar till att pa den inre 
marknaden tillhandahalla audiovisuella tjanster och garantera fri rorlighet for dessa 
tjanster inom EU, samt till att framja den europeiska programindustrin. Detta regelverk 
finns i direktivet om television utan granser, som kan tillampas pa samtliga 
programforetag oavsett vilket satt de sander pa (markbundna sandningar, sandningar via 
satellit eller via kabel) eller om de ar privata eller offentliga. I direktivet faststalls de 
grundlaggande bestammelsema for sandningar over gransema. De viktigaste punktema ar 
att sakerstalla fri rorlighet for TV-sandningar i alla medlemsstater, framja produktion och 
distribution av europeiska audiovisuella produktioner (genom att faststalla minimikrav 
for sandningstid for europeiska och for oberoende producenters produktioner), faststalla 
normer for TV-reklam och bestammelser om skydd av minderariga samt etablera ratten 
till genmale. 
Europaavtalet innehaller bestammelser om samarbete for att framja och modemisera den 
audiovisuella industrin och for att harmonisera tillsynsaspekter av politiken pa det 
audiovisuella omradet. 
Direktivet om television utan granser ingar i atgardema i vitbokens fas 1. 
58 
Oversikt 
Den rattsliga ramen for den audiovisuella sektom faststalls i lagen om radio-och 
televisionssandningar. Det nationella radet for audiovisuella fragor som ar ett oberoende 
tillsynsorgan inrattades i juli 1992. 
Det offentliga programforetaget inom televisionen ar Rumaniens Television, aven om 
manga privata, rikstackande och lokala foretag bildades under 1990-talet. ProTV som ar 
en privat, kommersiell, nationell kanal ar for narvarande (borjan av 1997) det ledande 
programforetaget inom television. Kabeltelevisionen har en betydande marknadsandel. 
Det statliga monopolet pa filmproduktion avskaffades 1990 i och med bildandet av 
National Film Center (NFC) som numera har ansvaret for filmproduktion och 
filmdistribution. Det finns numera ett antal privata filmproduktionsbolag i Rumanien. 
Den statliga sektom, ·for vilken kulturministeriet ansvarar, producerar fortfarande film 
trots att medlen till denna sektor minskat kraftigt. Filmdistributionen handhas av det 
statliga monopolet RADEF-Romaniafilm. Inga utlandska foretag ar direkt verksamma 
inom sektom for filmdistribution. 
Bed6mning av nuUiget och framtidsutsikterna 
Rumaniens audiovisuella sektor forsoker hamta sig efter de senaste Arens stora 
omvalvningar. Den karakteriseras av snabb tillvaxt och standiga forandringar. Om 
sektom skali kunna folja gemenskapens regelverk maste programindustrins kapacitet 
forbattras for att kunna mota den stora utmaning som en anpassad regelram innebar. 
Rumaniens lagstiftning pa det audiovisuella omradet. uppfyller inte helt kraven i 
direktivet om Television utan granser. Det finns fortfarande manga brister, sarskilt i fraga 
om fri mottagning, framjandet av europeiska produktioner (aven om en andring haller pa 
att utarbetas ), oberoende producenter och reklam. 
Andringar av lagstiftningen pa det audiovisuella omradet har utarbetats och ska 
behandlas i parlamentet i slutet av 1997. Utkasten till andring ar till stor del forenliga 
med EG:s lagstiftning pa det audiovisuella omradet och forvantas antas nagon gang under 
1998. 
Slutsatser 
Under forutsattning att nodvandiga strukturanpassningar av denna industri gors och att 
anstrangningarna avseende lagstiftningen fortsatter kommer Rumanien att kunna uppfylla 
EU:s krav inom den audiovisuella sektom pa medellang sikt. 
3.3 Ekonomiska och fiskala fragor 
Den ekonomiska och monetira unionen 
Vid tidpunkten for Rumaniens anslutning kommer EMU:s tredje etapp att ha inletts. 
Denna etapp kommer att innebara stora forandringar for alla medlemsstater, aven for dem 
som inte ingfu-i euroomradet. Samtliga medlemsstater, aven de nya, kommer att inga i 
59 
den ekonomiska och monetara unionen utan inskrankningar. Den ekonomiska politiken 
blir en gemensam fraga och medlemsstatema kommer att delta i samordningen av den 
(t.ex. nationella konvergensprogram, allmanna ekonomiska riktlinjer, multilateral 
overvakning och forfaranden vid alltfor stora underskott). Det kommer att kravas att 
medlemsstatema respekterar stabilitets- och tillvaxtpakten, att de avstar fran direkt 
centralbanksfinansiering av underskottet i den offentliga sektom och fran att ge den 
offentliga sektom formanligare villkor hos finansiella institut, samt att liberaliseringen av 
kapitalrorelser ar genomford. 
En anslutning till EU innebar ett tatare samar~ete med unionen inom omradena penning­
och valutapolitik. Det betyder att strukturreformema inom dessa omraden maste starkas. 
De ~edlemsstater som inte ingar i euroomradet kommer att kunna fora en sjalvstandig 
penningpolitik och ha mojlighet till ett begransat deltagande i det europeiska 
centralbanksystemet. Deras centralbanker maste vara oberoende och ha prisstabilitet som 
framsta mal. Penningpolitiken maste foras med hjalp av marknadsbaserade instrument 
och den skall paverka den reala ekonomin pa ett effektivt satt. Det behovs darfor 
reformer for att undanroja de faktorer som gor penningpolitiken mindre effektiv, t.ex. 
brist pa konkurrens inom banksektom, otillrackligt utvecklade finansmarknader och 
bankemas osakra Ian. Slutligen maste alla medlemsstater betrakta valutapolitiken som en 
gemensam fraga och vara beredda att stabilisera vaxelkursema inom ramen for den 
mekanism som kommer att faststallas. 
Eftersom ett medlemskap i Europeiska unionen forutsatter att Rumanien godtar malen for 
EMU, maste landet uppfylla konvergenskriteriema, dock inte nodvandigtvis vid 
anslutningen. A ven om konvergenskriteriema inte ar ett krav for medlemskap i unionen, 
utgor de viktiga indikatorer pa en stabilitetsinriktad makroekonomisk politik, och alla 
nya medlemsstater maste sa smaningom uppfylla dem pa en permanent basis. Det ar 
darfor av storsta vikt att systemskiftet och de marknadsorienterade strukturreformema 
genomfors med gott resultat. Rumaniens ekonomiska situation och framsteg har redan 
analyserats i tidigare kapitel i detta yttrande. 
Bedomning av nuUiget och framtidsutsikterna 
Centralbanken ar formellt sett relativt oberoende av regeringen vad galler val av 
centralbankschef och vad galler penningpolitiken. Dess faststallda mal ar valutastabilitet, 
men detta har inte alltid tolkats som synonymt med prisstabilitet. Centralbankslagen ar 
annu inte forenlig med bestammelsema i fordraget, enligt vilket finansiering av 
budgetunderskottet ar forbjudet. Dessutom har den rumanska centralbanken tidigare 
brutit mot bestammelsema i lagen om begransningar for finansiering av 
budgetunderskottet. Den regering . som valdes i november 1996 har forbundit sig att 
stodja en stramare penningpolitik och centralbanksfinansiering av underskottet ar darfor 
inte att vanta for narvarande. 
Penningpolitiken har inte alltid inriktats pa prisstabilitet. Efter tre a.rs avtagande inflation 
okade inflationstakten igen under 1996. Orsaken var en omfattande finansiering av 
budgetunderskottet fran centralbankens sida (som en foljd av valet i november), liksom 
dess refinansiering av affarsbankema. Dessutom har centralbanken via "specialiserade" 
banker stallt billiga krediter till forfogande for ineffektiva sektorer inom ekonomin. Den 
nya regeringen forefaller att ha anammat en stramare penning- och finanspolitik. 
Penningpolitiken hindras emellertid fran att vara effektiv av alla de faktorer som ar 
vanliga i ekonomier som genomgar en langsam omvandling. Banksektom domineras 
fortfarande av statligt agda banker och ar i hog grad segmenterad. Finansmarknadema ar 
fortfarande outvecklade och centralbanken saknar egentlig erfarenhet av att utnyttja 
60 
marknadsbaserade styrmedel i penningpolitiken. Den konkurslag som nyligen antogs ar 
fortfarande svar att driva igenom och osakra Ian ar ett betydande problem. 
Vaxelkursen har varit fritt flytande sedan 1991. Sedan borjan av 1994 har centralbankens 
interventioner pa valutamarknaden varit betydande. Vaxelkurssystemet har i praktiken 
utgjorts av en fortlopande justering av valutans riktvarde, s.k. crawling peg. I tider da 
devalveringstrycket har varit kraftigt pa den kommersiella vaxelkursen har centralbanken 
dessutom svarat genom att infora administrativa regleringar av interbankmarknaden for 
valuta. Sarskilt tydligt var detta under 1996 da centralbanken drog in valutalicensema 
fran alla privata banker for att undvika att den kommersiella vaxelkursen deprecierades 
till foljd av en vidlyftig policy-mix. Den nya regeringens vilja ar att den officiella 
vaxelkursen narmas till den kommersiella, vilken for narvarande ar stabil tack vare en 
stram penning- och finanspolitik. 
Slutsats 
Det ar arum for tidigt att avgora om Rumanien vid tidpunkten for anslutningen ar redo att 
inga i euroomradet. Det beror pa om strukturomvandlingen har gjort det mojligt for 
landet att uppna och pa permanent basis uppfylla konvergenskriteriema, vilket dock inte 
ar ett krav for anslutningen. 
Det kan innebara problem pa medellang sikt om Rumanien deltar i EMU :s tredje etapp 
utan att inga i euroomradet. Centralbankslagstiftningen ar arum inte helt forenlig med 
EG:s bestammelser och penning- och valutapolitiken maste uppvisa tydliga 
stab iii tetsinriktade resul tat. 
Beskattning 
Gemenskapens regelverk pa omradet for direkta skatter galler framst vissa delar av 
foretagsbeskattningen samt avgifter pa kapitaltillskott. EG-fordragets fyra friheter har 
mer vittgaende konsekvenser for de nationella skattesystemen. 
Gemenskapens regelverk pa omradet for indirekta skatter bestar huvudsakligen av 
harmoniserad lagstiftning vad galler mervardesskatt och punktskatter. Detta innefattar 
inforandet av en icke-kumulativ allman konsumtionsskatt (mervardesskatt) som laggs pa 
alla led i produktionen och distributionen av varor och tjanster, och som innebar(l) 
likabehandling i skattehanseende av inhemska och utlandska (import)transaktioner. 
Gemenskapens regler om mervardesskatt innehaller ocksa overgangsbestammelser for 
beskattning av transaktioner mellan skattesubjekt inom Europeiska unionen. Vad galler 
punktskatter, finns regler om tillnarmning av skattesystemen och minimiskattesatser samt 
gemensamma regler for innehav och flyttning av punktskattepliktiga varor som omfattas 
av harmoniserade bestammelser(2) (inbegripet anvandning av skatteupplag). I och med 
att den inre marknaden genomfordes, avskaffades alla skattekontroller vid gemenskapens 
inre granser i j anuari 1993. 
En viktig del av det administrativa samarbetet pa den inre marknaden ar bestammelsema 
om omsesidigt bistand mellan medlemsstatemas skattemyndigheter. Direktiven galler 
bade direkta och indirekta skatter. 
Europaavtalet innehaller bestammelser(3) om tillnarmning av lagstiftning pa omradet for 
indirekta skatter. 
61 
Enligt vitboken skall i fas 1(4) atgarder vidtas for att uppfylla de viktigaste 
bestammelsema i gemenskapens regelverk om indirekta skatter (huvudsakligen de regler 
som gallde i gemenskapen fore 1993). I fas II(5) skall de bestammelser inforas som 
darutover ar nodvandiga for att genomfora gemenskapens regelverk om indirekta skatter i 
dess helhet. 
Oversikt 
Direkta skatter 
Bestammelsema i de tva direktiven om foretagsbeskattning samt konventionen for 
undvikande av dubbelbeskattning i samband med justering av vinst i fdretag med 
intressegemenskap (skiljedomsforfarande) bygger pa omsesidighet. Regler pa detta 
omrade kan per definition inte fdrvantas existera fore en anslutning. 
Indirekta skatter 
De sammanlagda intaktema av mervardesskatt och punktskatter i den rumanska 
statsbugeten uppgick 1995 till cirka 27 % respektive 6 %. For narvarande finns ingen 
nyare statistik som visar trenden for dessa siffror. 
Mervardesskatt 
Rumaniens gallande mervardesskattesystem infdrdes den 1 juli 1993 och ersatte da den 
tidigare omsattningsskatten. Rumanien tillampar ett system med dubbla 
mervardesskattesatser: en standardsats pa 18 % och en reducerad sats pa 9 %. 
Standardsatsen ar tillamplig pa alla varor och tjanster, inbegripet alla importerade varor 
och tjanster, som inte beskattas sarskilt med den reducerade skattesatsen. 
Tillhandahallandet av vissa varor och tjanster ar befriade fran mervardesskatt men avdrag 
kan da inte goras for ingaende mervardesskatt. Den rumanska mervardesskattelagen gor 
ingen skillnad mellan vad som anses vara tillandahallande av varor respektive tjanster. 
Skattskyldiga personer har i princip ratt att dra av mervardesskatt som uppburits pa deras 
inkop av varor och tj anster i samband med affarsverksamhet. Det ar osakert om den 
rumanska mervardesskattelagen innehaller bestammelser om aterbetalning av skatt till 
skattskyldiga som ar etablerade utanfor landet. 
Punktskatter 
Oet gallande punktskattesystemet i Rumanien infdrdes samtidigt som 
mervardesskattesystemet. Punktskatter tas ut pa en mangd olika produkter, aven andra 
produkter an de som ar punktskattepliktiga inom gemenskapen (mineraloljor, alkohol och 
alkoholhaltiga drycker samt beredda tobaksvaror). Med undantag av cigaretter ar skatten. 
baserad pa vardet. 
msesidi~t histand 
62 
Skattemyndigheten har arum inte behovt utveckla mekanismer for omsesidigt bistand i 
forhallande till medlemsstatemas skattemyndigheter, eftersom omsesidigt bistand ar 
nagot som bara blir aktuellt vid en anslutning. 
Bed6mning av nuUiget och framtidsutsikterna 
Mervardesskatt 
Det nuvarande mervardesskattesytmet i Rumanien bygger pa de viktigaste principema for 
gemenskapens mervardesskattelagstiftning. Tillampningen av systemet ar dock ganska 
allmant hallet och tillnarmningen inkonsekvent. 
Omfattningen av transaktioner som ar befriade fran mervardesskatt enligt den rumanska 
mervardesskattelagstiftningen ar betydligt bredare an i gemenskapen. Eftersom det inte 
finns nagon ordning for aterbetalning av mervardesskatt till icke-registrerade utlandska 
skattskyldiga personer medfor mervardesskatten en extrakostnad for sadana 
naringsidkare. 
Rumaniens medlemskap i Europeiska unionen skulle krava stora anpassningar for att 
bringa mervardesskattelagstiftningen i narmare overensstammelse med kraven i 
gemenskapens regelverk, bade vad galler de allmanna bestammelsema i gemenskapens 
mervardesskattelagstiftning och det skattestystem som ar nodvandigt i en gemenskap 
utan inre granskontroller. 
Rumaniens nationella strategi for gemomforande av rekommendationema i vitboken i 
fraga om mervardesskatt innehaller inga sarskilda detaljer avseende den framtida 
anpassningen till gemenskapens lagstiftning. Rumanien raknar dock med att dess 
mervardesskattelagstiftning skall vara i overensstammelse med den i gemenskapen i 
slutet av 1997 med undantag av gemenskapens overgangsbestammelser om 
mervardesskatt. 
Punktskatter 
Det finns betydande skillnader mellan Rumanien punktskattesystem och EU :s krav. 
For det forsta finns det inget system for punktskatteuppskov varvid varor kan flyttas 
mellan godkanda skatteupplag utan att skatt betalas. 
For det andra finns det skillnader i beskattning av alkoholhaltiga drycker och cigaretter 
vi lket innebfu" att importerade produkter beskattas hogre an liknande inhemska produkter. 
Om Rumanien ansluter sig till gemenskapen skulle punktskatter pa produkter som inte 
omfattas av ovannamnda kategorier fortfarande kunna tillampas dock under forutsattning 
att de inte ger upphov till gransovergangsformaliteter i handeln mellan medlemsstater 
och att de overensstammer med principen om icke-diskriminering mellan inhemska 
produkter och produkter med ursprung i andra medleinsstater. 
For att sakerstalla att gemenskapens punktskattelagstiftning tillampas korrekt ar det av 
storsta vikt att Rumanien sa snart som mojligt upprattar ett system med skatteupplag som 
bygger pa gemenskapens modell, forstarker kontrollforfarandena och anpassar 
63 
uppbyggnaden av och nivan pa sina punktskatter till gemenskapens princip om icke­
diskriminering mellan inhemska produkter och produkter med ursprung i andra 
medlemsstater. 
Rumaniens nationella strategi for genomforande av vitbokens bestammelser innehaller 
ingen tydlig och detaljerad tidsplan for framtida anpassningar av den rumanska 
punkskattelagstiftningen. Det finns lagstiftning for att infora skattemarken pa 
alkoholhaltiga drycker ( detta ingar dock inte i gemenskapens regelverk). Det finns 
ytterligare planer pa att gradvis anpassa punktskattema pa tobaksprodukter och overge 
det vardebaserade systemet for alkoholhaltiga drycker och minska antalet produkter som 
omfattas av punktskatter. Full harmonisering av lagstiftningen planeras dock inte. 
rosesidigt bistand 
Vid en anslutning kravs ocksa att Rumanien genomfor de nodvandiga bestammelsema 
om adminsitrativt samarbete och omsesidigt bistand mellan medlemsstatema. Dessa 
bestammelser ar av central betydelse for att den inre marknaden skall fungera. 
Slutsats 
Vad galler direkt beskattning bor gemenskapens regelverk inte medfora nagra storre 
svarigheter. 
I fraga om indirekt beskattning maste Rumanien gora stora anstrangningar, aven om vissa 
insatser har gjorts, · for att kunna na overensstammelse med gemenskapens 
mervardeskatte- och punktskattelagstiftning pa medellang sikt. 
Det horde vara moj ligt for Rumanien att delta i det omsesidiga bistandet i takt med att 
skattemyndigheten okar sin kunskap i dessa fragor. 
Statistik 
Huvudprincipema i gemenskapens regelverk ror den officiella statistikens opartiskhet, 
tillforlitlighet, oppenhet, insynsskydd (for enskilda uppgifter) och spridning. Dessutom 
finns det en samling viktiga principer samt praxis som ror anvandningen av europeiska 
och intemationella klassifikationer, nationalrakenskapssystem, fdretagsregister och olika 
typer av statistik. 
Europaavtalet innehaller bestammelser om samarbete for att utveckla effektiv och 
tillfdrlitlig statistik som harmonierar med intemationella standarder och klassifikationer. 
Vitboken innehaller inga bestammelser pa detta omrMe. 
Oversikt 
Rumaniens Statistikbyra (NCS) ar den oberoende statliga byra som har i uppdrag att 
sammanstalla och sprida officiell statistik i Rumanien. 
Den rattsliga grunden for Rumaniens officiella statistik utgors av den rumanska 
regeringens fdrordning nr 9 fran 1992 och lag nr 11 fran 1994. 
64 
Bed6mning av nuUiget och framtidsutsikterna 
Rumaniens statistik ar med nagra undantag forenlig med gallande normer i Europeiska 
unionen. 
Den officiella statistiken ar av allmant hog kvalitet trots att det finns brister i regional-, 
hushalls- och miljostatistiken, nationalrakenskapema pa kvartalsbasis och de finansiella 
transaktionema. K valiteten pa och omfattningen av foretagsregistret behover forbattras. 
Slutsats 
Under forutsattning att fortsatta framsteg gors bor Rumanien kunna uppfylla EU :s krav 
pa officiell statistik inom de narmaste aren. 
3.4 Politiken inom olika sektorer 
Industri 
Malet for EG:s industripolitik ar att oka konkurrenskraften for att pa sa satt astadkomma 
stigande levnadsstandard och hog sysselsattningsniva. De politiska atgardema syftar till 
att paskynda anpassningen till strukturomvandlingen, skapa ett klimat som gynnar 
initiativ och framvaxten av foretag i hela gemenskapen samt industriellt samarbete, och 
att framja ett battre utnyttjande av de industriella mojligheter som ligger i politiska 
atgarder pa omradena innovation, forskning och teknisk utveckling. EG:s industripolitik 
ar till sin natur sektoroverskridande, och genom informationsutbyte pa sektomiva kan 
overgripande losningar anpassas till enskilda sektorer. EG:s industripolitik ar resultatet 
av en mix av styrmedel fran flera av gemenskapens politikomraden: dar finns bade 
styrmedel for marknadens funktion (produktspecifikationer och tilltrade till marknaden, 
handelspolitik, statligt stod och konkurrenspolitik) och atgarder knutna till industrins 
anpassningsformaga (stabilt makroekonomiskt klimat, teknik, yrkesutbildning osv.). 
For att klara konkurrenstryck och marknadskrafter inom unionen maste industrin i 
kandidatlandema ha uppnatt en viss niva av konkurrensformaga vid tiden for en 
anslutning. Det maste framga att kandidatlandema driver en politik for oppna och 
konkurrenskraftiga marknader enligt de riktlinjer som anges i artikel 130 ("lndustri") i 
fordraget. En annan viktig indikator pa utveckling i ratt riktning ar samarbete mellan EG 
och kandidatlandema enligt Europaavtalets bestammelser om industriellt samarbete, 
investeringar, industriell standardisering och bedomning av overensstammelse med 
normer. 
Oversikt 
Den rumanska industriproduktionen lag 1995 pa ca 11,6 miljarder ecu, vilket ar nagot 
lilgre an den irlandska. Industrins andel av BNP sjonk under perioden 1990-1995 fran 
46 % till 42 %. Totalt sysselsatts ca 2,7 miljoner manniskor inom industrin. Av de 
uppskattningsvis 34 000 fdretagen har 96 % farre an 500 anstallda, men endast 18 % av 
industriproduktionen kommer fran sma och medelstora foretag. Under 1995 exporterades 
ungefar en femtedel av produktionen. 
65 
Innan overgangen till en marknadsekonomi inleddes 1989 styrdes industrin mycket hart 
av regeringen med stora koncentrationer och en stark betoning pa tung industri. Flera 
industrier bar foraldrad produktionsteknik, produkter som inte ar marknadsanpassade, lag 
utnyttjandegrad, daliga kunskaper om fdretagsledning och mycket stora forluster. Sedan 
1990 minskar investeringama inom industrin. Trots detta och som ett resultat av okande 
konkurrenskraft inom vissa branscher har rumanska tillverkare blivit allt mer aktiva pa 
exportmarknadema. 
De v1khgaste ruminska mdustr1grenarna 199S 
Sektor Andel av industri­
produktionen 
Livsmede!-
Elektronikindustri och verkstadsindustri 
Stal, jam och ej metallhaltiga material 
Kemisk industri 
Textil, konfektion och Iader 
Bearbetningsindustri for ramaterial ( inbegripet cement, 
glas, porslin, kakel och lergods, papper och tra) 
Fordon 
Mohler 
Uikemedel 
Informationsteknik 
6vriga 
Summa 
Byggbranschen 
TOTALT 
Jndustriproduktionens andel av BNP % 
15 
12 
14 
10 
8 
6 
6 
2 
1 
1 
16 
91 
9 
100 
36% Andel den totala 
sysselsattningen 
inom industrin 
% 
9 
21 
6 
4 
4 
8 
7 
4 
1 
1 
5 
84 
16 
100 
Livsmedelsindustrin ar en av de viktigaste industrigrenarna. De fiesta fdretagen ar 
statligt agda. Branschens principiella svagheter ar lag produktivitet, att 
produktionskapaciteten uttnyttjas i for lag grad samt bristen pa anpassning. Regeringen 
bar infort en protektionistisk politik genom att hoja importtullarna och bar infort 
diskriminerande avgifter. Pa grund av den laga produktkvaliteten ar exporten liten och 
framst avsedd for andra central-och osteuropeiska lander. 
Verkstadsindustrin ar den nast storsta industrigrenen. Den anses inte alls ha den 
kapacitet, specialisering, arbetskraftsproduktivitet eller teknik som kravs for att 
konkurrera intemationellt. En stor del av produktionsapparaten (som for narvarande 
utnyttjas till mindre an 50%) maste bytas ut under de narmaste aren. A andra sidan kan 
industrin genom de laga lonerna hoppas radda en del av produktionen och exporten av 
enklare maskiner och komponenter med sarskilt arbetsintensiv tillverkning. 
Metallvaruindustrin genomgar en djup kris och har begransade mojligheter att oka sin 
konkurrenskraft. Tillverkningen ar splittrad och arbetskraftens produktivitet lag. De 
rumanska tillverkarna star infdr overkapacitet och en hemmamarknad i kris, och den 
begransade fortlopande exporten ar liten i absoluta tal. Storre delen av den storre 
produktionsutrustningen maste bytas ut under de kommande aren. Om tullarna vid import 
fran tredje land sanktes till EG-niva riskerar importen fran Ostasien att oka kraftigt. Dock 
okar kopplingarna till EU-industrin (framst den italienska verktygsindustrin) nar dct 
galler produkter med lagt fdradlingsvarde. 
66 
Den kemiska industrin ar den tredje storsta industrigrenen. Utnyttjandegraden for 
produktionskapaciteten ar lag och storre delen av produktionsapparaten foraldrad. 
Genomgripande rationaliseringar och omstruktureringar kravs och privatiseringarna har 
annu inte inletts. 
Stllindustrin kannetecknas av storskalighet (rastalsproduktionen var 1995 nastan lika 
stor som Po lens) och foraldrad produktionsapparat. Den har en hog koncentration pa 
produkter med lagt foradlingsvarde och vars marknader ar mycket kansliga. Trots att det 
formellt finns en omstruktureringsstrategi har den nodvandiga omstruktureringsprocessen 
inte kommit igang. Genomforandet har forsenats framst pa grund av att det inte finns ett 
enda ansvarigt beslutande organ och pa bristande finansiella resurser. 
Inom textil-och konfektionsindustrin finns ett stort antal sma foretag bredvid ett litet 
antal stora, till storsta delen statliga foretag med mycket stora problem och forluster. Hela 
produktionskedj an haller pa att modemiseras genom snabbt okande utlandska 
direktinvesteringar. Huvuddelen av handeln sker med EU och fran och med 1.1.1998 
upphor tullar och kvantitativa begransningar for den rumanska textil-och 
konfektionsexporten till EU. 
Lader-och skobranschen ar en viktig traditionell bransch med sarskilt billig arbetskraft. 
lmporten av hudar och lader och exporten av av lader och laderprodukter har 
liberaliserats. Exporten av vissa rahudar och skinn belades dock 1996 med exportkvoter 
och ett tillfalligt exportforbud vilket innebar en konkurrensmassig fordel for den 
rumanska garverisektom, men regleringarna skall upphora 1998. 
Mfibelindustrin ar en av Osteuropas storsta. En plan for att uppmuntra investeringar och 
export ar avsedd att avhjalpa den laga produktiviteten. 
Bilindustrin: Det finns tre biltillverkare och tva tillverkare av nyttofordon. Kapaciteten 
utnyttjas hara i lag grad. Cirka en tredjedel av produktionen exporteras, framst till 
priskansliga marknader och andra osteuropeiska marknader. Den forsta storre utlandska 
investeringen ar ett joint venture mellan en koreansk tillverkare och regeringen, men med 
de begransade tillvaxtsutsiktema riskerar detta att leda till .en overkapacitet i regionen. 
Tullar pa bilar importerade fran EU sanktes, men har aterigen hojts. 
Branschen for informationsteknik startade i borjan av 70-talet med importlicens, och 
tillvaxten inom branschen var huvudsakligen ett resultat av viktiga natverksaktiviteter for 
forskning ocb utveckling. Branschen producerar ett antal komponenter avsedda for 
automatiserade tillverkningsprocesser, men bar annu inte spelat nagon storre roll som 
produktionsbas. 
Lftkemedelsindustrin ar fortfarande liten och produktionen huvudsakligen avsedd for 
inhemsk konsumtion. F oretagen ar dessutom i hog grad beroende av importerade ravaror 
ocb har lag potential for forskning och utveckling. 
Rumanien bar en liten flygindustri. Fore 1991 var branschen underleverantor till den 
sovjetiska flygindustrin och har nu forlorat sin huvudsakliga exportmarknad. 
Kompetensen kan utnyttjas genom joint ventures med europeiska foretag och/eller att 
man blir underleverantor till sadana foretag. Genom Rumaniens deltagande i 
Intercosmosavtalet fran 1967, enligt vilket man levererade maskinutrustning och annat 
67 
till sovjetledda vetenskapliga uppdrag, har man ocksa viss kompetens nar det galler 
rymdteknik. Branschen erbjuder vissa moj ligheter for den europeiska industrin for de 
okande satellitkommunikationema sasom privata natverk, direktsandning, personlig 
kommunikation och bredbandstjanster. 
Rumaniens varvsindustri har en lang tradition. Alla foretagen ar fortfarande atminstone 
delvis statligt agda. Investeringama har de senaste aren skjutits pa framtiden. 
Ruma.mens industri domineras fortfarande av det statliga agandet. Av totalt 2, 7 miljoner 
arbetstillfallen star statligt agda foretag for 2 miljoner, och hara en femtedel av 
produktionen kommer fran privata foretag. Privatiseringama gar langsamt trots att man 
1995 antog en omfattande plan for privatisering i stor skala. En fond for det statliga 
agandet skapades 1991 och den har ansvaret for de statliga foretagen som drivs med 
vinstintresse och for de omstruktureringsatgarder som maste vidtas fore privatiseringen. 
Efter tre Ar av ekonomisk nedgang under den forsta krisen orsakad av overgangen har den 
rumanska ekonomin sedan 1993 aterhamtat sig och fyra ar i rad haft tillvaxt. 
Produktionen har okat tack vare okande inhemsk och intemationell efterfragan. En 
femtedel av produktionen, framst fran den Iatta industrin, exporterades 1994. Sedan 1990 
sjunker investeringama inom industrin och aterinvesteringama ar fortsatt !Aga. 
Bedomning av nuUiget ocb framtidsutsikterna 
Den rumanska industrin har annu inte kommit sarskilt langt i sin anpassning till en 
marknadsbaserad ekonomi. Produktionstekniken ar ofta foraldrad, produktema ar ofta 
inte marknadsanpassade, kapaciteten utnyttjas ofta i mycket lag grad och i synnerhet i de 
statliga foretagen saknas i start sett de kunskaper i foretagsledning som kravs for att fa de 
nodvandiga forandringama till stand. F oretagens innestaende fordringar pa varandra ar 
fortfarande ett problem i Rumanien, sarskilt inom industrin. Under aret kommer 
ytterligare ett stabiliseringsforsok att goras, men nagra bestaende resultat kommer 
knappast att nas om man inte tar itu med de djupare problemen (till exempel billiga, 
riktade krediter och de statliga foretagens stora forluster). Den tunga industrin, som 
avpassats for inhemska tillgangar pa energi och ravaror eftersom Rumanien tidigare inte 
kunde forlita sig pa billig energi fran Sovjetunionen, ar mer energisnal an den tunga 
industrin i vissa av de ovriga kandidatlandema. Framtiden ser dock dyster ut eftersom 
kostnaden for att ta fram de inhemska ramaterialen okar och resursema nastan ar 
uttomda. Centraliseringen av oljehandeln ar ett tecken pa att omstruktureringen kan dra ut 
pa tiden. Om regeringen tvingar igenom storre reformer kan industriproduktionen komma 
att inledningsvis sjunka fran den niva som med hjalp av subventioneringar naddes forra 
aret. 
Omfattande omstruktureringar kravs sarskilt inom industrigrenama for livsmedel, stal 
och annan tung industri samt gruvdrift. 
Den rumanska industrins formaga att gora de nodvandiga forandringama hindras dock av 
ett antal faktorer, bland annat undermalig infrastruktur, sen informationsteknisk 
utveckling, svaga foretagsledningar, brist pa finansiella resurser och hogt inflationstryck. 
Fortfarande saknas ett verkningsfullt genomforande av privatiseringsprocessen och en 
minskning av det statliga a.gantlet i foretagen. 
68 
Rumanien har behallit systemet med exklusiva utvinnings- och produktionsrattigheter for 
olja och gruvdrift. Exklusiva rattigheter skapades for 83 s.k. "Regies Autonomes" av 
strategisk betydelse for landet. Det statliga monopolet finns kvar inom vissa 
industrigrenar, till exempel for tobak, alkohol och mediciner. Detta system maste 
anpassas till EU :s lagstiftning. 
Regeringens (vald i november 1996) engagemang for en stram ekonomisk politik 
kommer att fa stora aterverlmingar for industrin. I borjan av 1997 meddelades att man 
hade for avsikt att avveckla de tio mest forlustbringande foretagen, men detta innebar 
sadana politiska och rattsliga komplikationer att det ar svart att forutse nagra resultat pa 
kort sikt. Den strategi for omstruktureringen av stalindustrin som regeringen antagit 
maste genomforas. Regeringens politik att skydda vissa industrigrenar ( sarskilt 
livsmedel, lader/skor och bilar) med hjalp av tariffara atgarder och till exempel 
importrestriktioner pa begagnade bilar maste anpassas. 
Slutsatser om industrins konkurrenskraft 
Rumanien har annu inte skapat de forhallanden som kravs for en dynamisk och 
konkurrenskraftig privat sektor och industrin kan darfor bara pa lang sikt tankas klara 
konkurrenstrycket pa den inre marknaden. Omfattande omstrukturering kravs for att 
forbereda en framtida anslutning. Stora politiska anstrangningar och administrativa 
kunskaper kravs for att fa bort de aterstaende hindren for den privata sektorns framvaxt. 
Trots markbar framgang for reformerna nar det galler industrin aterstar mycket arbete, 
framfor allt nar det galler omstruktureringen av de forlustbringande statliga foretagen. 
En utvardering av gemenskapens regelverk for den fria rorligheten for industriprodukter 
aterfinns i kapitlet om den inre marlmaden. 
Jordbruk 
Syftet med den gemensamma jordbrukspolitiken ar att trygga och utveckla ett modernt 
jordbrukssystem, som tillforsakrar jordbruksbefolkningen en skalig levnadsstandard och 
konsumenterna tillgang till varor till skaliga priser samt garanterar fri rorlighet for varor 
inom EG. Sarskild hansyn tas till miljon och landsbygdsutvecklingen. For att forvalta den 
gemensamma jordbrukspolitiken har det upprattats olika gemensamma organisationer av 
marlmaden. Dessa kompletteras av bestammelser om djurhalsa, vaxtskydd och djurfoder 
och av bestammelser betraffande livsmedelshygien. Det finns aven lagstiftning pa det 
strukturpolitiska omradet. Den utvecklades ursprungligen for att modernisera och utoka 
jordbruket, men tonvikten laggs nu i okad utstrackning pa miljon och politikens regiona]a 
differentiering. Som kompensation for sankta marknadsstodjande priser utgar stoden till 
jordbruksforetagen sedan reformerna 1992 i allt storre utstrackning i form av direkta 
stodutbetalningar. 
Europaavtalet innehaller de grundlaggande bestammelserna for handel mellan Rumanien 
och gemenskapen och syftar till att framja samarbete i fraga om modernisering, 
omstrukturering och privatisering av Rumaniens jordbrukssektor liksom nar det galler 
jordbrukets livsmedelsindustri och fytosanitara normer. Vitboken omfattar 
veterinarkontroller, fytosanitara kontroller och kontroller av djurfoder srunt 
saluforingskrav for olika produkter. Syftet med en sadan lagstiftning ar att skydda 
konsumenter, manniskors och djurs ha.Isa samt vaxters sundhet. 
69 
Oversikt 
Situationen mi iordbruksomradet 
Vardet av jordbruksproduktionen 1995 motsvarade ungefar 4,93 % av unionens. 
Jordbruket svarade for ungefar 20 % av Rumaniens bruttonationalprodukt och 
sysselsatte 34,4 % av den yrkesverksamma befolkningen 1995. 
I borjan av overgangsperioden var nedgangen mindre i jordbrukssektorn an i andra 
sektorer och 1995 nadde jordbruksproduktionen aterigen upp till 1989 ars niva. 
Jordbruksproduktionen ar emellertid fortfarande sarbar, sarskilt till foljd av en 
minskad anvandning av godsel och bevattning och varierar mycket fran ett ar till ett 
annat. Vegetabilieproduktionen minskade kraftigt 1996, sarskilt inom 
spannmalssektorn till foljd av svru-a klimatforhallanden. Situationen i sektom for 
animalieprodukter ilirefaller halla pa att stabilisera sig. 
Jordbruksarealen (utom skogsmark) uppgar till 14,8 miljoner hektar (62 % av 
Rumaniens totala yta). Bergsomraden utgor 30 % av den totala ytan. 
Av Rumaniens totala territorium utgors 28 % av skogsmark, dvs. 6,69 miljoner 
hektar. Travaruproduktionen som uppgick till 14 miljoner m3 1994 har minskat med 
en tredjedel sedan borjan av overgangsperioden. Trots detta ar denna sektor en av 
Rumaniens viktigaste exportnaringar. 
Bevattning ar absolut nodvandig for en stor del av Rumaniens jordbruksmark. I 
Europa ar Rumanien det land som har den nast storsta bevattningsbara arealen 
eftersom 3, 1 miljoner hektar ar bevattningsbara, men for narvarande bevattnas 
endast 800 000 hektar (ineffektiva anlaggningar, uppstyckning av marken, brist pa 
krediter). 
Fram till 1989 dominerades sektom av 511 statsagda jordbruk (14 % av den 
utnyttjade jordbruksarealen) och 3 776 jordbrukskooperativ (61 % av den utnyttjade 
jordbruksarealen), under det att den privata sektorn innehade 25 % av marken. I och 
med upplosningen av jordbrukskooperativen 1990 -1991 infordes en ny 
fastighetsordning 1991 genom vilken flera olika typer av jordbruksforetag tillats, 
namligen affarsdrivande jordbruksroretag som inte ar privatiserade (f.d. statsagda 
jordbruk med motsvarande 12 % av den utnyttjade jordbruksarealen) med en 
genomsnittlig storlek av 20002 hektar, jordbruksforetag av producentroreningstyp 
(13 % av den utnyttjade jordbruksarealen med en genomsnittlig storlek av 366 
hektar), familjejordbruksforeningar (14 % av den utnyttjade jordbruksarealen med 
en genomsnittlig storlek av 113,6 hektar samt enskilda producenter med 
motsvarande 38 % av den utnyttjade jordbruksarealen och en genomsnittlig storlek 
av 1,8 hektar) och andra strukturer (forskningscentra, kommunal mark med 
motsvarande 23 % av den utnyttjade jordbruksarealen). Detta innebar att 
jordbruksforetagen ar uppstyckade upp i sma skiften. Den privata sektorns 
rAvaruproduktion vad galler jordbruksgrodor och animalieprodukter utgjorde mer an 
85 % av den sammanlagda jordbruksproduktionen 1996. Daremot svarade den for 
en vasentligt lagre andel av den totala forsaljningen och ravarukopen dar de 
statsagda foretagen fortfarande ar dominerande. 
70 
Under perioden 1989 -1993 medforde minskningen av storleken pa 
jordbruksforetagen och bristen pa ekonomiska resurser att jordbrukama okade 
spannmalsarealema och begransade arealema for andra grodor (sarskilt sockerbetor). 
Samtidigt kan det konstateras att produktionen av kommajs har okat pa bekostnad 
av vete. Sammantaget uppgar dock spannmalsproduktionen endast till 14,25 
miljoner ton 1996, vilket ar en tydlig minskning jamfort med 1995 (19,9 miljoner 
ton). 
Jamfort med 1995 var 1996 ett gott ar for produktion av frukt ( + 70 % ), potatis 
(+ 20 %) och solrosor (+ 17 %). Aven vinodlingsarealen har okat (+ 10 %) 
regelbundet under 90-talet och overstiger nu 80-talets produktionsniva. 
Efter en gradvis minskning av kreatursbesattningama mellan 1989 och 1995 okade 
Rumaniens bestand av grisar och notkreatur med 2 % respektive 5 % 1996. Antalet 
far och getter fortsatte att minska. Produktionen av mjolk (3,9 miljoner ton), notkott 
(240 000 ton) oversteg 1995 1989 ars niva under det att produktionen av griskott 
(647 000 ton) och fjaderfakott (274 000 ton) fortfarande klart underskred 1989 a.rs 
niva. Den sammanlagda kottproduktionen okade emellertid nagot 1996 och agg-och 
mjolkproduktionen okade med 2 % respektive 3 % jamfort med 1995. De privata 
jordbruken svarade for den storsta delen av okningen aven om de statsagda 
foretagen fortfarande dominer.ar gris respektive fjaderfasektom. 
Jordbrukets livsmedelsindustri svarar for 20 -25 % av landets totala 
industriproduktion. Dess strukturella handikapp (under 70-talet skapades 
produktionsenheter pa grundval av politiska beslut istallet for av ekonomiska skal) 
forvarras av att den teknik och det kunnande som tidigare tillampades kommit ur 
bruk pa grund av att inga betydande investeringar genomforts sedan dessa enheter 
anlades och forvaltningen av det manskliga kapitalet varit otillracklig. 
Under dessa omstandigheter har mindre an en tredjedel av foretagen privatiserats 
och de utlandska investeringama ar fortfarande mycket sma. 
Handelsbalansen har forsamrats mycket sedan 1989. Den roman.ska importen av 
jordbruksprodukter (8,4 % av den sammanlagda importen) uppgick 1995 till 835 
miljoner ecu (varav 267 fran EU) och exporten av jordbruksprodukter till 460 
miljoner ecu (6,5 % av den sammanlagda exporten), varav 117 miljoner ecu till EU. 
Den rumiinska iordbruksvolitiken 
Nedan beskrivs de huvudsakliga bestandsdelama i den gemensamma 
jordbrukspolitiken i borjan av overgangsperioden till och med slutet av 1996. De 
reformer som inletts sedan borjan av 1997 kommer att beskrivas under rubriken 
"Bedomning av nulaget och framtidsutsiktema". 
Under de forsta aren av overgangen forsokte den roman.ska regeringen bibehalla en 
mekanism som innebar att producentema tvingades salja till laga priser genom det 
statliga livsmedelsforsorjningssystemet, inom ramen for en strategi dar stor vikt 
lades vid social samstammighet och inflationsbekampning. 
71 
Prissystemet har gradvis liberaliserats och mjukats upp. Producent- och 
konsumentprisema pa de lokala marknadema har slappts fria, vilket lett till att de 
okat snabbt i reala termer. Samtidigt kan regeringen med stod av lag 83/1993 
(november 1993) den 1 mars varje ar for "nationellt betydelsefulla produkter" 
faststalla "garanterade minimiuppkopspriser" som ar lika med 80 % av det 
genomsnittliga varldsmarknadspriset for foregaende ar. A ven om lagen omfattar en 
rad vegetabilieprodukter (spannmal, oljehaltiga grodor, gronsaker, sockerbetor, 
potatis o.s.v.), mjolk, gris-och fjaderfakott, sa omfattades endast vete, mjolk, gris­
och tjaderfak:ott av systemet 1995 eftersom de var de enda produkter som valts ut 
som "nationellt betydelsefulla produkter". Det "garanterade minimipriset" utgors av 
de statliga organens ( ell er statliga foretradares) pris till producentema. 
Detta har lett till ett system med dubbla priser for dessa fyra produkter Gam.te en 
restriktiv ordning vad galler beviljande av producentstod), under det att 
marknadsprisema pa den rumanska hemmamarknaden for alla andra 
jordbruksprodukter kan anses vara helt liberaliserade. 
Sedan 1993 har en frivillig politik avseende subventioner till insatsvaror inforts. De 
jordbruksforetag som levererar hela eller delar av sin produktion till statliga organ 
till ett pris som ar lagre an marknadspriset har i de flesta fall antingen ensamratt 
eller forturstilltrade till insatsmedel. Det forefaller som om de jordbruksproducenter 
som salufor sina produkter pa den fria marknaden endast erhaller ett begransat stod. 
De statliga foretagen atnjuter for ovrigt skattelattnader, Ian med statliga 
rantesubventioner och i vissa fall aven direktstod. 
Svangningama i de rumanska jordbruksprisema sammanhanger med svangningama 
i varldsmarknadsprisema. Sedan 1993 sammanfaller de rumanska veteprisema 
praktiskt taget med gemenskapsprisema, vilket beror pa en likartad utveckling av 
gemenskapsprisema och varldsmarknadsprisema. Vad galler gris-och 
fjaderfaprisema har de institutionella prisema och marknadsprisema i ecu varit 
relativt stabila och legat pa en niva som ar jamforbar med prisema pa 
gemenskapsmarknaden. Marknadsprisema for kyckling har legat 40 % over de 
garanterade minimiprisema vilket aterspeglar det faktum att Rumanien ar 
nettoimportor. 
Jamforelsen med gemenskapsprisema vad galler mjolk ar sarskilt svar. 
Marknadsprisema forefaller bestammas av konkurrerande mjolk framstalld av 
gemenskapsmjolkpulver. De fak:tiska uppkopsprisema for mjolk med kontrollerade 
priser utgor endast en tredjedel av marknadspriset pa grund av bidragen till de 
offentligagda mejeriema. 
Livsmedels- och jordbruksministeriet svarade for 9,5 % av utgiftema i 
statsbudgeten. Konsumentsubventionema upphorde 1993 men bidragen till de fyra 
huvudsak:liga produktomradena inom jordbruket utgjorde 1995 nastan halften av 
jordbruksbudgeten, d.v.s. narmare 5 % av de sammanlagda budgetutgiftema. De 
sammanlagda statliga overforingarna till jordbruket uppgick till 4 % av 
bruttonationalprodukten. Ungefar halften av dessa overforingar utgjordes av direkta 
budgetoverforingar (rantesubventioner, bidrag till producenter). Resten av 
overforingarna utgjordes av riktade krediter frfm centralbanken som inte ingick i den 
72 
officiella budgeten. Den stora okningen av overforingar som inte ingick i den 
officiella budgeten, sarskilt under 1996, var inte hallbar och bidrog vasentligt till en 
alltfdr eftergiven penningpolitik och inflation i Ruma.men. Skatteintaktema fran 
jordbruket uppgick till 1 % av statens inkomster, vilket skall jamforas med de 
utfloden som anges ovan. 
Ruma.men gjort sina ataganden i nationell valuta men i reala termer med avseende 
pa tillampningen av de avtal som ingatts inom ramen for Uruguayrundan och har 
aven valt att hanfora sig till kategorin utvecklingslander, vilket berattigar till en 
langre overgangsperiod (10 ar). Rumanien har inte narmare angivit sina ataganden 
vad galler de inhemska stoden och ar foljaktligen i egenskap av utvecklingsland 
underkastat en utgiftsbegransning pa 10 % av sitt produktionsvarde. 
Sedan den 1 juli 1995 har faststallandet av en tulltaxa med avseende pa 
importatgardema medfort en avsevart okad protektionism pa den rumanska 
hemmamarknaden for jordbruksprodukter och produkter fran jordbrukets 
livsmedelsindustri. Importtullarna for de fiesta produkter ar hogre an de som 
tillampas av EU. Ruma.mens atagande avseende exportbidrag innebar att 
exportutgiftema begransas till 2,2 miljarder lei (mindre an en miljon ecu) for ar 
2004. 
Europaavtalet med Rumanien tillampas sedan 1995. 
I takt med konjunkturen och for att sakerstalla ett utbud pa den inhemska marknaden 
till priser som ar lagre an varldsmarknadsprisema tillampar regeringen tillfalliga 
exportforbud. For narvarande forefaller inte Ruma.men bevilja nagra exportbidrag. 
Den veterinara lagstiftningen och vaxtskyddslagstiftningen haller pa att 
harmoniseras med de gemenskapsbestammelser som avses i Vitboken och 
forhandlingar i syfte att inga ett avtal om likvardighet har inletts. 
Det ar jordbruksministeriet som genomfor jordbrukspolitiken. Ruma.men har inga 
interventionsorgan motsvarande dem som finns i EU i dess sammansattning med 15 
medlemsstater. 
Bedomning av nuUlget och framtidsutsikterna 
Fram till borjan av 1997 forsokte de rumanska myndighetema tillse att de direkta 
foljdema av liberaliseringen av landets jordbrukssektor blev sa sma som mojligt for 
produktionen och de tidigare och senare omsattningsleden och pa sa satt fdrsenades 
de omstruktureringar som ar nodvandiga for att genomfora overgangen till en helt 
liberaliserad ekonomi. 
Eftersom rantan pA kreditema var ganska lAg och stodMgardema for producentema 
utgjordes av stod till utsade och godsel kunde vegetabilieproduktionen forbattras 
nAgot. PA medellang sikt kan Rumanien Aterigen komma att bli en 
spannmdlsexportor. 
Denna politik kan emellertid inte fortsatta eftersom den ger upphov till ett offentligt 
underskott och befaster de statliga strukturema for distribution och salufdring. 
73 
Privatiseringen av jordbrukets livsmedelsindustri har forsenats mycket eftersom de 
off entligagda foretagen fortfarande far direkt och indirekt stod. Pa grund av 
bristande omstrukturering och investeringar fortsatter de ekonomiska resultaten att 
forsamras for denna industri samtidigt som inga privata ekonomiska aktorer kan 
tillkomma i nagon storre utstrackning. 
Systemet med garanterade minimipriser har inte samma eller likartad verkan som 
den ordning som tillampas for de berorda produktema inom ram.en for den 
gemensamma jordbrukspolitiken. Dessa priser faststalls i forhallande till 
varldsmarknadsprisema och till nivaer som ar tillrackligt attraktiva for att de 
offentliga koparna-foradlarna ska kunna kopa. De har okat under de senaste tre aren 
pa grund av de intemationella prisokningarna och den lokala inflationen, men 
minskade varldsmarknadspriser i framtiden kommer detta att leda till en sankning av 
de garanterade minimiprisema. 
I Rumanien finns for narvarande inga institutionella priser som ar direkt jamforbara 
med gemenskapens institutionella priser. 
Det program for "raddning av den inhemska ekonomin" som den rumanske 
premiarministem lade fram i februari efter forhandlingar med Intemationella 
valutafonden och Varldsbanken innebar emellertid en total brytning med de 
rumanska myndighetemas tidigare tillvagagangssatt utan att for den skull infora 
mekanismer motsvarande den gemensamma organisationen av marknaden. Sedan 
den 18 februari ar prisema for samtliga jordbruksprodukter helt liberaliserade och 
betydande atgarder har tillkannagivits (paskyndande av fastighetsreformen, 
privatisering, minskning av direktstoden till jordbrukets foradlingsindustri, reform 
av stodet till jordbruksproducentema, fiirre exporthinder och lagre importtullar). Vad 
galler utrikeshandeln tillampas de sedan i mars och vissa stod till insatsvaror har helt 
upphort. 
Det ar mycket svart att gora prognoser avseende prisutvecklingen under 
anslutningsperioden. Den kommer att hero av ett antal faktorer, inbegripet den 
inhemska ekonomin, situationen pa exportmarknadema och stodnivan i unionen. 
De europeiska normema avseende saluforing och klassificeringssystemen bor aven 
de tillampas. De huvudsakliga instrumenten for marknadsreglering och stod till 
jordbruket som tillampas i EG (mjolkkvoter, koi;npensationsbetalning, djurbidrag 
o.s.v.) finns inte i Rumanien och inte heller atgarder ror landsbygdsutveckling. 
Forvaltningen av dessa atgarder forutsatter relativt sofistikerade administrativa 
bestammelser och tillampningen av denna typ av atgarder skulle innebar en 
betydande utmaning for landets forvaltning. 
Rumanien tillampar de bestammelser i Europaavtalet som avser handel med 
jordbruksprodukter med unionen pa ett korrekt satt. 
Rumanien har gjort framsteg vad galler anpassningen av landets lagstiftning till de 
atgarder som avses i Vitboken. Den veterinara lagstiftningen har delvis 
harmoniserats men lagstiftningen avseende djurskydd uppfyller inte 
gemenskapskraven. Malen for harmonisering 1997 ar faststallda, men en tidsplan for 
det praktiska genomforandet av dessa mAI saknas. Bestammelsema avseende 
,74 
granskontroll uppfyller inte gemenskapsnormema. I synnerhet innehaller de inga 
bestamrnelser om besiktning av levande djur och animalieprodukter och avser i 
allmanhet endast kontroller av dokument och de fiesta fysiska kontroller genomfors 
pa bestammelseorten. V ad galler de inhemska bestamrnelsema aligger det de 
rumanska myndighetema att bevisa att bevisa att djurhalsan i Rumanien uppfyller 
gemenskapskraven och vidta nodvandiga atgarder vad galler registrering av 
besattningar och identifiering av djur. Avskaffandet av vaccineringen mot klassisk 
svinpest kommer i syfte att anpassa Rumanien till gemenskapslagstiftningen for 
ovrigt inte att vara latt att genomfora. A ven bearbetningsanlaggningarna maste 
anpassas till gemenskapsnormema. 
I den rumanska lagstiftningen roreskrivs inrattandet av ett nationellt 
inspektionsorgan, men det forefaller som om detta inte kan genomforas i praktiken 
pa grund av ekonomiska svarigheter, vilket innebar att det ror narvarande inte finns 
tillrackliga garantier for att den inre marknaden ska kunna genomforas. 
I tidsplanen avseende vaxtskyddsfragor anges att lagstiftningen ska harmoniseras 
under 1997. For att det ska vara mojligt att bedoma vilka mojligheter de berorda 
organen, som haller pa att omstruktureras, har att tillampa dessa bestammelser 
fordras kompletterande upplysningar. 
Lagstiftningen avseende utsade och forokningsmaterial bor vara harmoniserad i 
mitten av maj 1997. Likvardighet erkanns for manga sorter, men 
certifieringsorganen bor tillforas ytterligare medel. Harmoniseringsprocessen ar till 
storsta delen genomford vad galler resthalter av bekampningsmedel, men endast 
delvis vad galler djurfoder och av allt att doma inte alls vad galler vaxtskyddsmedel 
och ekologisk produktion. 
Slutsats 
Stora framsteg har gjorts vad galler tillnarmningen till gemenskapens regelverk, 
men betydande och varaktiga anstrangningar behovs med avseende pa 
omstruktureringen av jordbruket och jordbrukets livsmedelsindustri och den reform 
av jordbrukspolitiken som maste genomforas for att Rumanien ska vara i stand att 
tillampa gemenskapens regelverk. 
Sarskilda anstrangningar behovs nar det galler att 
genomfora och genomdriva de veterinara och fytosanitara kraven och · fdrbattra 
anlaggningarna sa att de uppfyller EG:s normer; detta galler i synnerhet inspektions­
och kontrollatgardema for att skydda EU:s yttre granser, 
forbattra de administrativa strukturema ror att garantera att det finns nodvandig 
kapacitet for att genomfora och genomdriva den gemensamma jordbrukspolitikens 
politiska instrument, 
ytterligare omstrukturera jordbruket och dess livsmedelsindustri sa att dess 
konkurrenskraft forbattras. 
Vasentliga reformer kravs for att Rumanien ska vara i stand att uppfylla de 
skyldigheter som ett medlemskap medfor. 
75 
Fiske 
Den gemensamma fiskeripolitiken omfattar en gemensam organisation av marknaderna, 
strukturpolitik, avtal med tredje lander, forvaltning och bevarande av fiskeresurserna 
samt vetenskaplig forskning till stod for dessa verksamheter. 
Europaavtalet innehaller bestammelser om handeln med fiskeriprodukter med Europeiska 
gemenskapen och om samarbete. Vitboken innehaller inga atgarder pa detta omrade. 
Oversikt 
1995 sysselsatte Rumaniens fiskerisektor 6 000 personer. Ungefar 69 000 ton fisk och 
fiskeriprodukter till ett varde av 232 miljoner ecu producerades, vilket motsvarar 2,8 % 
av EU:s produktionsvarde. 
Flottan bestod 1995 av 34 fartyg, varav 19 (som sysselsatte 1 300 personer) var 
registrerade i hogsjoflottan och 15 (som sysselsatte 109 personer) i Svarta 
havskustflottan. Ytterligare upplysningar behovs avseende antalet fiskefartyg som ar i 
drift. Uppgifter om aldersstrukturen, deplacement och langd visar pa ett vasentligt mindre 
antal fartyg (mellan 14 och 21 stycken). 
Den sammanlagda :tangsten uppgick till 39 000 ton (vilket innebar en okning fran 1 400 
ton i Svarta havet samt 1 300 ton i avlagsna vatten 1993). Av 1995 ars :tangst kom 95 % 
fran nordostra Atlanten (huvudsakligen makrill och sill) och resten (1 500 ton) fran 
Svarta havet (huvudsakligen skarpsill). 
Vattenbruk i sotvatten, huvudsakligen karp ( 28 000 ton) och import, huvudsakligen fran 
EU:s medlemsstater (46 300 ton), utgjorde andra betydande kallor for 
fiskerifdrsorjningen i Rumanien 1995. 
Foradlingsindustrin omfattar 14 fdretag som sysselsatter 1 700 personer och domineras 
av fyra stora foretag. Produktionen uppgick 1995 till 69 105 ton ( dubbelt sa mycket som 
1993), varav den privata sektorn svarade for 30 %. 
Rumanien importerade 46 300 ton och exporterade 5 099 ton fisk och fiskeriprodukter 
1995. Under de forsta nio manaderna 1996 uppgick fiskimporten till 13 000 ton och 
exporten till 230 ton, vilket ar en vasentlig minskning jam.fort med 1995. Som 
handelspartner till EU svarar Rumanien for 0,02 % av EG:s sammanlagda fiskimport och 
0,8 % av EG:s sammanlagda import av fiskeprodukter fran kandidatlanderna (matt i 
varde). Vad galler EU:s export gfrr 0,39 % av den sammanlagda exporten av 
fiskeprodukter till Rumanien, medan landets andel av EU:s export av dessa produkter till 
kandidatlanderna utgor 4, 7 % (matt i varde ). 
Det finns inga sarskilda institutionella mojligheter eller strukturer for att overvaka och 
forvalta kvoter avseende hogsjofiske, Svarta havet eller inre vatten, aven om olika organ 
ar bemyndigade att tillampa lagstiftningen. 
76 
Bed6mning av noHlget och framtidsotsikterna 
Siffrorna for Rurnaniens produktion och utrikeshandel ar laga jamfort med motsvarande 
EG-siffror och uppvisar en negativ utveckling. De torde darfor inte fa nagon storre 
inverkan pa gemenskapen som helhet. 
Rurnanien har for avsikt att modernisera sin hogsjoflotta och att oka sina fangster till 80 -
100 000 ton Arligen fram till Ar 2000 efter det att de statliga djuphavs- och Svarta 
havsfiskeforetagen omstrukturerats for att underlatta privatiseringen. For att det ska vara 
mojligt att bedoma hur genomforbara dessa ambitiosa ma.I ar och om den nya regeringen 
godtar dem kravs ytterligare informationsutbyte avseende kallorna till den okade fangsten 
och framstegen med omstrukturering. 
Industrin ar foraldrad och behover moderniseras. Det kommer att bli nodvandigt for 
Rurnanien att bygga upp en forvaltning pa fiskeomradet som kan genomfora den 
gemensamma fiskeripolitiken, sarskilt nar det galler att forvalta resurserna, uppratta ett 
register over flottan, genomfora strukturpolitiken och den gemensamma organisationen 
av marknaderna inom sektorn samt samla in alla statistiska och vetenskapliga uppgifter. 
Detsamma galler for EG:s politik i halso-, hygien-och miljofragor. 
For att det ska vara mojligt att bedoma situationen med avseende pa avtal med andra 
lander kravs ytterligare informationsutbyte. 
Slotsats 
Att anpassa sektorn infor en anslutning kommer att krava avsevarda anstrangningar. 
Rurnaniens integration i den gemensamma fiskeripolitiken kommer inte att ge upphov till 
nagra storre problem. 
Energi 
Bland EU:s viktigaste energipolitiska mal, enligt kommissionens vitbok "Energipolitik 
inom Europeiska unionen", marks framjandet av konkurrenskraft, tryggad 
energiforsorjning samt miljoskydd. Energilagstiftningens viktigaste delar utgors av 
bestammelserna i fordragen samt sekundarratten, i synnerhet inom omradet konkurrens 
och statliga stod, den inre energimarknaden (inbegripet direktiv betraffande elstrom, 
oppen prissattning, transitering av gas och elstrom, tillstand for prospektering efter samt 
undersokning och utvinning av kolvaten, beredskapsatgarder, inbegripet Aliggandet att 
Uigga upp beredskapslager osv. ), karnenergi samt effektiv energianvandning och 
miljobesUinunelser. Utvecklingen av det transeuropeiska energinatet och stod till FoU 
inom energiomradet ar andra viktiga omraden inom energipolitiken. Den utveckling som 
for narvarande pa.gar omfattar liberalisering av gassektorn, lagstiftning rorande effektiv 
energianvandning samt fordons-och oljeprogrammet. 
Inom karnenergiomradet har gemenskapens regelverk utvecklats patagligt fran det 
ursprungliga Euratom-fordraget till en ram av rattsliga och politiska styrmedel som aven 
omfattar internationella avtal. I denna ram ingar for narvarande halso-och 
sakerhetsfragor (inbegripet stralskydd), reaktorsakerhet, hantering av radioaktivt avfall, 
investeringar (inbegripet Euratoms finansiella styrmedel), forskningsframjande, den 
77 
gemensamma karnenergimarknaden, leveranser, sakerhetskontroll och intemationella 
f6rbindelser. 
Europaavtalet omfattar samarbete for att utveckla en stegvis integration av de europeiska 
energimarknadema, och innehaller bestammelser om stod inom narliggande 
politikomraden. I vitboken om forberedandet av landema i Central- och Osteuropa f6r 
den inre energimarknaden betonas det att de viktigaste direktiven om den inre marknaden 
maste tillampas till fullo tillsammans med EU-lagstiftningen om konkurrens. Betraffande 
karnenergisektom beror vitboken sakerhetskontroller av karnmaterial och transporter av 
kamavfall. 
Oversikt 
Rumanien ar det land i sydostra Europa som har de storsta egna energitillgangarna, 
sarskilt av olja och gas (bade pa land och off-shore), men ocksa av lignit, stenkol, uran 
och vattenkraft. Sjalvf6rsorsorjningsgraden armer an 70 %. Naturgas, som till halften av 
importbehovet importeras fran Ryssland, svarar for mer an 40 % av energibalansen. 
Oljeindustrin omfattar en betydande oljeraffineringskapacitet (34 miljoner ton per ar) 
med tillhorande anlaggningar sasom rorledningar och import/exporttenninaler i Svarta 
Havet. 
Raolja (fran Ryssland men aven fran Mellanostem) importeras via Constanta. Gas 
transiteras till Rumanien fran Ryssland, Ukraina och Moldavien. 
Rumanien fungerar ocksa som strategisk korridor f6r rysk gas till Balkan inklusive 
Grekland. Rumaniens strategi for en framtida sammankoppling av landets elnat med det 
vasteuropeiska UCPTE-elsystemet bidrar till dess roll som transitland och underlattar 
ocksa dess integrering med de transeuropeiska energinaten. Den synkronkoppling av de 
rumanska, bulgariska, grekiska, serbiska och albanska elnaten som nyligen gjordes pa 
forsok utgor ett f6rsta steg mot en framtida sammankoppling med UCPTE. 
Sektom f6r fasta branslen (som huvudsakligen producerar lignit och sysselsatter 115 000 
personer) subventioneras av staten och ar i behov av en omfattande omstrukturering. 
Energisektom svarar f6r en storre andel av landets produktion an nagon annan sektor av 
den rumanska ekonomin. Effektiviteten inom landets energisektor ar en tredjedel av 
genomsnittet i EU beroende pa arvet fran det f6rflutna med laga priser, otillrackliga 
insatser for okad effektivitet i energianvandningen, obsolet teknik etc. Den ineffektiva 
energianvandningen, men aven kraftsektom, de fasta branslena och oljesektom bidrar till 
miljofdrstoringen. 
Rumaniens forsta karnkraftverk i Cemavoda (av kanadensisk typ CANDU, uppf6rt med 
kanadensisk och italienskt deltagande) ar nu i drift och svarade redan 1996 for 8 % av 
elproduktionen. For regeringen ar uppf6randet av en andra reaktorenhet inom de 
narmaste fem aren ett mal av vasentlig betydelse. Ytterligare enheter, som skulle uppfylla 
allmant erkanda sakerhetsnonner i EU, skall enligt planema uppf6ras pa langre sikt, men 
finansieringen har an.rm inte faststallts. Det naturliga uran som anvands som 
reaktorbransle utvinns i Rumanien och Kanada och aven bransletillverkningen sker dar. 
Rumanien har ocksa tva forskningsreaktorer. Det hoganrikade uranbranslet kommer fran 
Ryssland eller USA. Det ar redan uppgjort att det anvanda kambranslet skall aterlamnas 
78 
till USA, medan fragan annu maste klargoras betraffande Ryssland. Man ar for 
narvarande i fiird med att faststalla eltaxestrukturen i vilken de olika kostnader som ar 
forenade med produktionen av kamkraft skall integreras. 
Bedomning av nulaget och framtidsutsikterna 
Den stora rumanska energisektom besvaras i hog grad av avsaknaden pa 
investeringskapital, och omstruktureringen hindras ocksa av det inte finns nagon tydlig, 
overgripande energipolitik. Riktlinjer och nodvandig lagstiftning har endast delvis 
genomforts (t.ex. lagstiftningen betraffande olja) men det finns flera andra forslag som 
behaver antas av parlamentet eller genomforas (t.ex. en kommande lag om 
kraftvarmeproduktion). 
Den rattsliga ramen for konkurrens inom energisektom motsvarar annu inte vad som 
kravs for att folja direktiven om den inre marknaden for energi, i kombination qied 
tillampningen av EG:s konkurrenslagstiftning. Stora, vertikalt integrerade och statligt 
dominerade energiforetag har monopol pa produktion, overforing och distribution. 
Utlandska foretag ar emellertid redan verksamma inom t.ex. oljesektom 
(oljeprospektering och detaljshandelsforsaljning av oljebaserade produkter). Med 
undantag for oljeprisema, som redan nastan natt varldsmarknadsniva, ar energiprisema 
korssubventionerade och darfor snedvridande. Speciellt energiprisema for hushallen ar, 
av sociala skal, for laga. 
Rumanien uppfyller inte EG:s beredskapskrav, daribland skyldigheten att ha.Ha 90 dagars 
oljeforbrukning i lager. Lagren synes for narvarande motsvara 30 dagars behov, men har 
,bor ocksa den inhemska produktionen beaktas, vilket minskar lagerhallningskraven for 
Rumanien med maximalt 15 %. Anpassningen till gemenskapens regelverk kommer att 
stall a krav pa lagstiftning och betydande investeringar i cistern er och lager. 
Vad galler sektom for fasta branslen maste de statliga ingripandena bedomas mot 
bakgrund av EG:s regler och de sarskilda EKSG-bestammelsema om statligt stod. 
Efterlevnad av gemenskapsreglema om effektiv energianvandning (t.ex. markning och 
miniminormer for effektiv energianvandning) och miljo ( exempelvis branslekvalitet) 
hindras av bland annat avsaknaden av investeringsmedel, aven om arbetet med markning 
avseende energieffektivitet har igangsatts. Mycket aterstar att gora. 
Det bor i detta sammanhang noteras att oljeindustrin, sarskilt raffinaderiema, bor anpassa 
sig till EG:s normer och att industrin kommer att :fa. se sig sta infor en mattad europeisk 
marknad. 
Om Rumanien fortsatter att tacka sitt uranbehov genom inhemsk produktion skulle detta 
vara positivt for en langsiktigt tryggad forsorjning till ett utvidgat EU. Den gemensamma 
politiken for en tryggad forsorjning med karnmaterial genom diversifiering av 
forsorjningskalloma kommer att galla for kontrakt som ingas efter anslutningen. Anvant 
bransle fran karnkraftverket i Cemavoda kommer att lagras vid anlaggningen under de 
fdrsta driftsaren. Nagra losningar pa langre sikt har annu inte faststallts. 
Vid en anslutning maste Rumanien fdlja bestammelsema i Euratomfdrdraget, sarskilt de 
bestammelser som ror forsorjningen med kammaterial, den gemensamma marknaden for 
79 
kammaterial, sakerhetskontroller, halsa och sakerhet samt intemationella avtal. Vissa 
svarigheter kan eventuellt uppkomma i och med att det inte star klart huruvida Rumanien 
helt har genomfort vissa intemationella ordningar inom dessa omraden (framfor allt 
Wien-konventionen om civil ansvarighet i handelse av nukleara skador, Konventionen 
om fysiskt skydd mot radioaktiva amnen och Riktlinjer for leverantorer av 
kamteknologi). Rumanien har aven ett heltackande avtal med IAEA om 
sakerhetskontroll. Nagra storre problem vantas darfor inte uppkomma nar det galler 
tillampningen av gemenskapens lagstiftning pa detta omrade. Kamkraftverket, som 
uppforts enligt vasterlandsk modell, utgor inte nagot problem, men driftsakerheten bor 
agnas sarskild uppmarksamhet. Sakerhetsmyndighetens oberoende bor stodjas. 
Slutsats 
Rumanien maste paskynda sina anstrangningar inom energisektom vasentligt for att 
forbereda integrationen. 
Sarskilt foljande fragor bor noggrant foljas upp: anpassningen av monopolen, daribland 
import- och exportmonopolen, prissattningen pa energi, beredskapen inklusive 
uppbyggnaden av obligatoriska oljelager, de statliga ingreppen inom sektom for fasta 
branslen samt utvecklingen av effektiv energianvandning och kvalitetsstandarder for 
bransle. 
Inga storre svarigheter vantas vad galler efterlevnad av Euratomfordraget, men Rumanien 
bor genomfora vissa intemationella ordningar pa kamenergiomradet. Landet bor pa 
tillborligt satt hantera kamsakerhetsnormema, huvudsakligen sakerhetskraven rorande 
,drift av anlaggningar, och maste finna langsiktiga losningar pa avfallsfragan. 
Transport 
Gemenskapens transportpolitik bestar av handlingsprogram och initiativ mom tre 
grundlaggande omraden: 
-Att forbattra kvaliteten genom att utveckla integrerade och konkurrenskraftiga 
transportsystem som ar baserade pa avancerad teknik som ocksa bidrar till att 
miljomal och sakerhetsmal uppnas. 
-Att starka den inre marknaden for att framja effektivitet, valfrihet och anvandarvanliga 
transporttj anster samtidigt som goda arbetsforhallanden tryggas. 
-Att bygga ut forbindelsema utat genom att forbattra transportforbindelsema mellan 
EU och tredje land och framja EU-aktorers tilltrade till andra transportmarknader (Den 
gemensamma transportpolitiken -Handlingsprogram 1995-2000). 
Europaavtalet innehaller bestammelser tillnarmning av den rumanska lagstiftningen till 
gemenskapens marklagstiftning, om samarbete for att omstrukturera och modemisera 
transportema, for att gora det Hittare att ia tilltrade till transportmarknaden, for att 
underlatta transitering och for att uppratta driftsstandarder som ar jamforbara med dem 
som galler inom gemenskapen. Vitboken ar inriktad pa atgarder som behovs for att 
transportsektom skall uppfylla den inre marknadens villkor, inklusive sadana aspekter 
som konkurrens, harmoniserad lagstiftning samt standarder. 
Oversikt 
80 
Rumanien har ingen gemensam grans till unionen men kriget i f.d. Jugoslavien ledde till 
en kraftig okning av transiteringstrafiken som korsade Rumanien for att undvika f.d. 
Jugoslaviens territorium. Den vaginfrastruktur som anvandes var till storsta delen inte 
anpassad for sa tung trafik. Rumanien har stallts infor nodvandigheten av att investera i 
snabba och omfattande forbattringar av vagnatet, av vilka de fiesta annu pagar, samt att 
utveckla den tidigare begransade infrastrukturen for gransovergangar. Tre 
transeuropeiska transportkorridorer, som faststalldes vid Kretakonferensen om 
Europatackande transpo~er, korsar det rumanska territoriet. 
Efter de politiska forandringama 1990 och landets oppnande har Rumanien genomgatt en 
svar period med stor ekonomisk tillbakagang, vilket har lett till en kraftig minskning av 
trafiken. Efterfragan pa transporter har annu inte natt upp till tidigare nivaer med 
undantag av trafiken pa inre vattenvagar och flygtrafiken. De storsta forandringarna vad 
galler fordelningen pa olika transportsatt har skett inom godstransporter med en kraftig 
okning av vagtransportemas andel i forhallande till andra transportsatt. Sarskilt 
jamvagen, som tidigare spelade en artificiellt framtradande roll, har forlorat 
marknadsandelar. 
Rumanien har manga nackdelar vad galler transportsektom. Den tidigare rumanska 
politiken med sjalvforsorjning och krav pa full aterbetalning av utlandsskulder ledde till 
avsaknad av investeringar i infrastruktur och utrustning for transport, sarskilt med tanke 
pa att det mesta av utrustningen till den offentliga transportsektom importerades. Det 
faktum att det mesta av utrustningen kom fran tidigare Sovjetunionen forvarrar problemet 
eftersom Rum.amen maste gora stora investeringar i transportsektom hara for att ersatta 
icke-standardiserad och omodem utrustning, aven om det inte finns finansiella medel for 
att tillfredsstalla sadana behov. Darfor maste den framtida utvecklingen av efterfragan pa 
transport under perioden fram till en anslutning noga bevakas. 
Bedomning av nuUiget och framtidsutsikterna 
Vad galler forverkligandet av den inre marknaden har Rumanien gjort stora 
anstrangningar i fraga om overtagandet av gemenskapens regelverk. Den rumanska 
sektom for intemationella transporter tillampar redan delvis regler som liknar 
gemenskapens, sarskilt vad betraffar trafik pa inre vattenvagar och kombinerade 
transporter. Vad galler flygtrafiken maste Rumanien dock fortsatta sitt 
harmoniseringsarbete och hadanefter snabbt anta planerade atgarder, sarskilt den nya 
lagstiftningen for den civila luftfarten. Behovet att fomya flottan innebar ocksa stora 
finansieringsproblem. Vad galler sjofarten ar det i fraga om sakerheten som de storsta 
forseningama med anpassning till gemenskapens regelverk kan konstateras och 
Rumanien star fortfarande mycket langt ifran unionens normer. 
Vad galler de rumanska godstransportema pa vag efterlevs inte gallande 
gemenskapslagstiftning fullt ut. Fore en anslutning maste denna overensstammelse 
sakerstallas, bade avseende den rumanska lagstiftningen och den praktiska tillampningen 
sakerstallas. Avseende sakerhetsnivan pa vagar, fordonens vikt och dimensioner samt 
anvandaravgifter maste utvecklingen foljas under perioden fram till en anslutning. Att 
sakerstalla full overensstammelse med gemenskapens regler i fraga om vikt och 
dimensioner kommer kanske inte att kunna uppnas inom tidsramen for anslutningen, 
vilket begransar Rumaniens moj ligheter att acceptera fordon fran unionen. 
Jarnvagstransporter och persontransporter pa vag innebar farre problem jamfort med de 
tre andra transportsektorer som namns ovan vad galler overtagandet av gemenskapens 
regelverk, aven om vissa klargoranden skulle vara nyttiga och ytterligare anstrangningar 
81 
nodvandiga vad galler jarnvagar. Daremot verkar dessa tvA marknaders funktion ge storre 
anledning till tvivel eftersom strukturanpassningarna ( forvaltning enligt privat modell, 
oppen konkurrens, etc.) fortfarande ar pA ett tidigt stadium. Dessa tvA sektorer kan darfor 
komma att genomga stora forandringar under de narmaste Aren. 
De rumanska myndigheterna har satt upp som ett mAl att bygga upp ett integrerat och 
konkurrenskraftigt transportsystem. De tva storsta svArighetema pA detta omrAde blir 
troligen att uppna en acceptabel sakerhetsniva for transporterna och ett optimalt 
utnyttjande av transportsystemet. De framsteg som Rumanien har gjort vad betraffar 
sakerheten ar lovande men fortfarande langt ifran gemenskapens normer, sarskilt i fraga 
om luftfart, sjofart och vagar. Vad galler malet att skapa ett sammanhallet 
transportsystem kommer Rumanien sannolikt att fa se en bestAende tendens till en okning 
av vagtrafiken, och det kommer sannolikt att bli nodvandigt att gora insatser for 
anvandning av jarnvagarna och de inre vattenvagarna, med tanke pa det svaga vagnatet i 
forhAllande till jarnvagarna och de inre vattenvagarna. 
For att forbattra forbindelserna med unionens medlemsstater och med grannlanderna 
planerar Rumanien att investera cirka 1,6 miljarder ecu ur sin egen budget mellan 1995 
och 1999 i transportinfrastruktur som utnyttj as for internationell trafik, huvudsakligen de 
Europatackande transportkorridorema. Detta belopp motsvarar ungefar 1,3 % av BNI, 
vilket verkar rimligt men helt klart inte kommer att tillfredsstalla behoven. En minskning 
av detta belopp pA grund av budgetkrav skulle gora situationen an varre och hindra landet 
i dess europeiska integrationsprocess. 
Slutsats 
Rumanien har gjort framsteg vad galler overtagandet av gemenskapens regelverk pa 
transportomrAdet. En snabb anpassning till gemenskapens regelverk ar dock ett villkor 
for tilltrade till den inre marknaden for transporter. Sektorerna for sjofart och 
godstransporter pa vag orsakar i detta sammanhang potentiellt de storsta svArighetema, 
sarskilt avseende sakerhet, ochjarnvagarna kraver ocksa insatser. 
Man bor dock bevaka att de forutsattningar som kravs for att lagga grunden till det 
framtida transeuropeiska transportnatet, utvidgat till nya lander, skapas och att bristema i 
det nuvarande vagnatet snabbt avhjalps. Dessutom bor de rumanska 
forvaltningsstrukturerna, inklusive kontrollorgan t.ex. for sakerheten, snabbt forstarkas pa 
ett enhetligt satt. 
Smi och medelstora foretag 
EU:s foretagspolitik syftar till att skapa ett gynnsamt klimat for sma och medelstora 
foretag inom EU, att forbattra deras konkurrenskraft och att uppmuntra dem till 
verksamhet pa europeisk och internationell niva. Politiken kannetecknas av en hog grad 
av subsidiaritet. Gemenskapens kompletterande funktion faststalls och omsatts i 
praktiken genom ett flerArigt program for sma och medelstora foretag i EU. Detta 
program ger den rattsliga grunden samt budgetunderlaget for gemenskapens sarskilda 
politiska insatser for sma och medelstora foretag. Regelverket har hittills varit begransat 
till rekommendationer for specifika omraden, men aven lagstiftning inom andra sektorer 
paverkar smA och medelstora foretag (t.ex. konkurrens, miljo och bolagsratt). 
Europaavtalet innehaller bestammelser om samarbete for att utveckla och starka smll och 
medelstora foretag, sarskilt inom den privata sektom, bl.a. genom tillhandahMlande av 
information och radgivning i frltgor som ror lagstiftning, administration och beskattning. 
82 
Vitboken innehaller inga specifika atgarder. 
Oversikt 
Tillverkningsindustrins bidrag till BNP beraknas 1995 ha uppgatt till 34,6 % medan 
tjanstesektom svarade for 37,9 %. Det SanllJlanlagda bidraget till BNP fran den privata 
tjanstesektom uppgick till cirka 45 %, medan det uttryckt i foradlingsvarde var cirka 29 
%. Omkring 98 % av alla foretag kan hanforas till sma och medelstora foretag ( om man 
utgar fran den rumanska regeringens definition pa hogst 500 anstallda). Merparten ar 
verksamma inom detalj-eller partihandel (70 %) och industri (11 %). 
A ven om regeringen erkanner den viktiga roll som de sma och medelstora fdretagen 
spelar i ekonomin brister det i enhetlighet nar det galler politiken och strategin for att 
stodja dessa foretag. Pa grund av bristen pa budgetmedel hindras regeringen vidare fran 
att genomfora stodatgarder for de sma och medelstora foretagen. De stodsystem som nu 
finns for dessa fdretag har huvudsak:ligen bildats och stods av bistandsgivare. 
Regeringen har vidtagit ett antal begransade sarskilda atgarder for att stodja de sma och 
medelstora fdretagen. Lagstiftningsarbetet har koncentrerats pa att uppratta 
stodstrukturer, inratta finansiella stodformer och forenkla skattesystemet. Den forsta 
januari 1996 inrattades Nationella privatiseringsbyran som huvudansvarigt organ for att 
utveckla politiken for de sma och medelstora foretagen och att forvalta sarskilda 
stodatgarder for dessa foretag. Det finns aven ett okande antal yrkessammanslutningar 
och arbetsgivarorganisationer. Bland de organ som ar engagerade i utvecklingen av sma 
och medelstora foretag ingar ocksa Handels- och industriforbundet, utvecklingscentrer 
for sma och medelstora foretag som far stod av bistandsgivare, kooperativa 
organisationer m.fl. 
Bedomning av nuliiget och framtidsutsikterna 
De sma och medelstora fdretagen bidrar i hog grad till den ekonomiska aterhamtningen i 
Rumanien och kan potentiellt spela en allt viktigare roll nar det galler att skapa tillvaxt 
och sysselsattning. De stodstrukturer som har inrattats for de sma och medelstora 
foretagen tillhandahaller grundlaggande informations- och foretagstjanster. Det politiska 
atagandet att stimulera och utveckla denna foretagssektor har emellertid varit nagot 
vacklande, och det ar viktigt att man kan uppna storre politiskt engagemang och 
enhetlighet pa omradet under de kommande aren. En forstarkning av de befintliga 
stodstrukturema och anstrangningar for att forenkla den rattsliga och administrativa 
miljon sa att den blir mera smaforetagsvanlig framstar ocksa som vasentligt. Detar ocksa 
viktigt att oka de sma och medelstora foretagens tillgang till finansiering. 
Pagaende anstrangningar att starka de sma och medelstora foretagen under perioden infor 
anslutningen maste darfdr fortsatta. 
Slutsats 
.A ven om ett tydligt behov av en mer enhetlig politik for de sma och medelstora foretagen 
kvarstar forutses inga storre svarigheter for Rumaniens medverkan pa detta omrade. 
83 
3.5 Ekonomisk och social sammanhallning 
Sysselsittning och sociala fragor 
Gemenskapens socialpolitik har utvecklats med hjalp av en rad olika instrument sasom 
lagstiftning, Europeiska socialfonden samt riktade insatser pa sarskilda omraden, till 
exempel atgarder for battre folkhalsa, for att bekampa fattigdom och for att bista personer 
med funktionsnedsattning. Gemenskapens regelverk omfattar ha.Isa och sakerhet i arbetet, 
arbetsratt och arbetsvillkor, lika mojligheter for kvinnor och man, samordning av social 
trygghet for migrerande arbetstagare och av lagstiftning for tobaksprodukter. 
Sociallagstiftningen i Europeiska unionen kannetecknas av att det i denna faststalls 
minimikrav. Dartill kommer att den sociala dialogen pa europeisk nivA finns med i 
fordraget (artikel 118b) och att det i protokollet om socialpolitik hanvisas till samrad med 
arbetsmarknadens parter och till atgarder for att underlatta den sociala dialogen. 
Socialpolitiken ar en sektor som kommer att utvecklas sarskilt snabbt i framtiden 
Europaavtalet innehaller bestammelser tillnannning av den rumanska lagstiftningen till 
gemenskapens marklagstiftning, om samarbete for att hoja nivan pa halsa och sakerhet i 
arbetet, om arbetsmarknadspolitik och om modernisering av systemet for social trygghet. 
I avtalet foreskrivs aven icke-diskriminerande behandling pa grund av nationalitet for 
medborgare i gemenskapen som ar lagligt anstallda · i Rumanien. Vitboken innehaller 
atgarder for en tillnarmning pa alla omraden i gemenskapens regelverk. 
Oversikt 
Den sociala dialoieu i Rumanien haller pA att utvecklas aven om det ar svArt att andra pa 
gamla vanor sasom statliga ingripanden och bristande iakttagande av arbetsmarknadens 
parters sjalvsUindiga stallning. Arbetsmarknadens parter, sarskilt arbetsgivama i den 
privata sektom, behover sjalva fdrstarka sina strukturer och oka sina kunskaper om 
kollektivfdrhandlingar i syfte att kunna spela sin roll till fullo. Ytterligare privatisering 
kan bidr_a till denna process. De fyra huvudsakliga organisationema pa arbetstagarsidan ar 
medlemmar av Europeiska fackliga samorganisationen (EFS). Pa det intemationella 
planet foretrads arbetstagarna av en paraplyorganisation som omfattar fem stora 
arbetstagarstrukturer. 
Arbetslosheten lag pa 8,9 % ar 1995, men man maste dock rakna med en omfattande dold 
arbetsloshet och Rumanien star infor ett allvarligt problem vad galler 
langtidsarbetsloshet. I en del regioner dar sysselsattningen minskat kraftigt i de 
traditionella industriema utgor denna grupp 50% av de arbetslosa. 
Rumanien har borjat utveckla en modem arbetsmarknadSl)olitik samt ett regelsystem och 
institutioner pa detta omrade. Denna process maste fortsattas lang tid framover. 
Det ar stora problem med att finansiera det social trygghetssystemet i Rumanien, delvis 
beroende pa svarigheter med att ta ut avgifter. Trots en okande efterfragan pa sociala 
tjanster gar en relativt liten andel av bruttonationalprodukten till social trygghet (9 % Ar 
1994). Aven om det sociala trygghetssystemet omfattar merparten av de sociala riskema 
ar de faktiska nivaema pa de sociala fdrmanema for laga for att utgora ett tillrackligt 
skydd mot fattigdom. Enligt det nuvarande systemet medges betydande orattvisor mellan 
olika grupper i befolkningen. Denna allmanna forvaltningen och uppbyggnaden av det 
84 
sociala trygghetssystemet behaver forbattras. F ortsatta anstrangningar kravs for att 
sakerstalla att det sociala skyddsnatet utvecklas 
Halsovarden ar betydligt mindre utvecklad an i EU. Sarskilt smittsamma sjukdomar utgor 
ett problem. De ekonomiska och sociala villkoren har lett till att halsovarden sonderfallit 
och inte kan hantera problemen. 
Bedomning av nuUiget och framtidsutsikterna 
Rumanien har forbattrat tillnarmningen till gemenskapens regelverk med avseende pa 
halsa_och sakerhet pa arbetet. Flera av EG:s direktiv har redan inforlivats med Rumaniens 
lagstiftning. I september 1996 antog Rumanien en ny lag om arbetstagares ha.Isa och 
sakerhet i vilken de grundlaggande principerna for skydd av ha.Isa och sakerhet pa arbetet 
anges och som har EU :s ramdirektiv som forebild. Det finns inte mycket lagstiftning om 
regler for arbetsinspektion. En ny lag om arbetsinspektion som overensstammer med 
EG:s och ILO:s normer forvantas utarbetas fore slutet av 1997. 
Pa omradet arbetsratt forefaller det som om Rumaniens lagstiftning annu inte 
overensstammer EU:s bestammelser pa omraden sAsom skydd av anstalldas rattigheter i 
handelse av overlatelse av foretaget, kollektiva fristallningar och skydd for anstallda i 
handelse av arbetsgivarens insolvens. Den gallande arbetsrattslagstiftningen mAste 
anpassas pa de omraden som ror arbetsgivarens skyldighet att upplysa anstallda om deras 
arbetsvillkor och arbetstider. I enlighet med kraven i en rad EG-direktiv maste 
information till och samrad med de anstallda pa foretagsniva forbattras. 
Rumaniens lagstiftning omfattar de grundlaggande bestammelserna i EG:s lag om .lika 
mruliiheter for kvinnor och man. Lagarna om lika mojligheter for av kvinnor tillampas 
inte alltid i praktiken och kvinnornas materiella situation forefaller ha forvarrats. En 
anpassning av lagstiftningen ar nodvandig med avseende pa skydd for gravida kvinnor 
och pappaledighet. 
Vad galler fri rorlii!Jet for arbetstaiare fdrefaller det som om Rumanien utan hinder 
skulle kunna tillampa gemenskapens regelverk pa detta omrade. Inforandet av fri 
rorlighet for arbetstagare kommer emellertid att krava forandringar i nationell lag, sarskilt 
i fraga om tilltrade till arbetsmarknaden och icke-diskriminerande behandling pa grund 
av nationalitet. 
Nar det galler den sociala tt:yiiheten for miirerande arbetstaiare kommer inte 
anslutningen att innebara nagra storre problem, aven om ett antal tekniska anpassningar 
kommer att bli nodvandiga. Viktigare ar forvaltningarnas formaga att tillampa de 
detaljerade samordningsreglerna i samarbetet med andra lander. Det ar oklart om 
·Rumanien har de forvaltningar som kravs for att klara av samordningsuppgifterna. 
De tva direktiven om varninistexter pA ciiarrettfcirpackniniar och hogsta tjarhalt har 
annu inte inforlivats med den rumanska lagstiftningen. 
Slutsats 
85 
Ruma.men maste gora mycket stora framsteg under de kommande aren inom 
socialpolitikens alla omrMen, sarskilt balsa och sakerhet pl arbetet, folkhalsan, 
arbetsmarknads- och sysselsattningspolitiken. lnnan Ruma.men kan uppfylla de 
skyldigheter som ett medlemskap medfdr pa det socialpolitiska omradet maste mycket 
goras nar det galler tillnarmning av lagstiftningen, fdrbattring av den offentliga 
fdrvaltningen och sakerstallande av effektiva strukturer for att genomfdra lagstiftningen. 
Regionalpolitik och sammanhallning 
I enlighet med avdelning XIV i fdrdraget stodjer gemenskapen okad sammanhallning, 
huvudsak.ligen genom strukturfondema. Rumanien maste infdra dessa instrument pa ett 
effektivt satt, samtidigt som landet respekterar de principer, mal och tillvagagangssatt 
som kommer att fdreligga vid dess anslutning. 
Europaavtalet innehaller bestammelser om samarbete pa omradena for regional 
utveckling och fysisk planering, sarskilt genom utbyte av information mellan lokala, 
regionala och nationella myndigheter och utbytesarrangemang for statstjansteman och 
sakkunniga. Vitboken innehaller inga sarskilda bestammelser pa detta omrade. 
Oversikt 
Rumaniens BNP per capita uppgick 1995 till cirka 23 % av EU-genomsnittet. Vad galler 
regionala skillnader finns det uppgifter pa att dessa stracker sig fran 116 % av det 
nationella genomsnittet i Bukarest till 54 % i de sodra regionema runt huvudstaden. En 
liknande regional analys av sysselsattningen visar att de regionala skillnadema har ar 
mindre uttalade, men att de fdrvantas oka nar den ekonomiska omstruktureringen 
fdrdjupas. 
Genom den rumanska forfattningen (1991) och lagen om offentlig lokal fdrvaltning, 
andrad 1996, hanfordes en stor del av ansvarsomradena till de 41 valda "judet" -raden 
(och till kommunen Bukarest), d.v.s. utarbetande av begreppet fysisk utveckling, 
planering av ekonomisk utveckling samt investeringsprogram. Pa lagre niva innehaller 
lagen om offentlig lokal fdrvaltning bestammelser om sjalvstyrande kommunrad. 
Rumanien har 2 767 sjalvstyrande lokala myndigheter (80 tatortskommuner och 2 686 
kommuner, vilka representerar 13 000 byar). 
Rumanien uppvisar inte nagon sarskild regional utvecklingspolitik. Den fysiska 
planeringen under ledning av ministeriet fdr offentliga arbeten och landsbygdsplanering 
omfattar en overgripande rattslig, administrativ och operationell ram. 
I forslaget till landsbygdsplanering ar regional utveckling ett av huvudmalen. I fdrslaget 
prioriteras minskade regionala skillnader, vilket omfattar den socioekonomiska 
utvecklingen av bak.atstravande program bade fdr regional och fysisk planering. 
Dessutom anges att de offentliga investeringsprogrammen ( ekonomisk infrastruktur) och 
de sarskilda program som inrattas pa nationell niva inom sarskilda geografiska omraden, 
t.ex. vlistkarpatiska hoglandet, ar de framsta instrumenten for att uppnfl regional 
sammanhAllning. 
Pa regional niva antogs 1995 utvecklingsstrategier pa ')udet" -niva. Dessa omfattar bade 
regional ekonomisk utveckling och fysisk planering och de bestar av allmanna riktlinjer, 
planer och program. En ny lag om fysisk planering och stadsplanering skall tas upp fdr 
godkannande av parlamentet. 
86 
Endast en begransad del av Rumaniens ekonomiska styrmedel ar tillgangliga for 
regionala utvecklingsinitiativ. Det gar emellertid annu inte att faststalla hur mycket som 
investeras i utveckling och som darmed skulle kunna utgora nationella medel vid 
samfinansieringen av EG:s strukturpolitik. I nulaget kan Rumaniens formaga till 
samfinansiering darfor inte bedomas med tillracklig tillforlitlighet. 
Bedomning av nulaget och framtidsutsikterna 
Medan Rumaniens regionala utvecklingspolitik har forblivit grundlaggande och 
ofullstandig, har betydande framsteg gjorts i upprattandet av en ram for fysisk planering. 
Denna erfarenhet skulle kunna visa sig vara vardefull for Rumanien nar landet inrattar en 
regionalpolitik, sarskilt inom ramen for samverkan pa omradena for upprattande av lagar 
och institutioner. 
For narvarande finns det delar av den befintliga politiken som ar forenliga med de 
principer och ma.I som styr genomforandet av strukturfondema. Det finns emellertid 
ingen overgripande ram for regional utveckling som innefattar politik, lagstiftning och 
instrument. Pa grund av en svag offentlig forvaltning bade pa nationell och lokal niva har 
det visat sig svart att genomfora principer och mal. 
Slutsats 
Rumanien uppvisar en okande politisk medvetenhet om behovet av en regionalpolitik. 
Det ar dock tydligt att landets administrativa formaga att forvalta EG:s medel och 
genomfora en integrerad regional utvecklingspolitik behover forbattras. Betydande arbete 
kravs fortfarande for att faststalla en rattslig grund, ange och klargora de befintliga 
myndighetemas respektive roller och ansvarsomraden, och for att starka en lamplig 
administrativ struktur innan Rumanien kan tillampa gemenskapens regler och pa ett 
effektivt satt kanalisera de medel som utgar fran EG: strukturpolitik. 
3.6 Miljo och Iivskvalitet 
Gemenskapens miljopolitik, som utgar fran fordraget, syftar till att framja ekologisk 
hallbarhet. Detta skall uppnas genom integration av miljoskydd i olika omraden av EU:s 
politik, forebyggande atgarder, tillampning av principen om att fororenaren betalar, 
bekampning av miljoforstorelse vid kallan samt delat ansvar. Gemenskapens regelverk 
omfattar cirka 200 rattsakter inom ett vitt omrade som bland annat beror fororening av 
vatten och luft, hantering av avfall och kemikalier, bioteknik, stralskydd och naturskydd. 
Medlemsstatema skall sakerstalla att en miljokonsekvensbedomning genomfors innan 
utvecklingstillstand utfardas for vissa offentliga och privata projekt. 
I Europaavtalet faststalls att principen om hallbar utveckling skall laggas till grund for 
Rumaniens utvecklingspolitik, och att miljoaspektema skall integreras till fullo. I avtalet 
faststalls vidare att miljon skall prioriteras i samband med bilateralt samarbete och 
tillnarmning av lagstiftningen till gemenskapsratten. 
87 
Vitboken behandlar endast en liten del av gemenskapens regelverk inom miljoomradet, 
namligen den produktrelaterade lagstiftningen, som har direkt att gora med fri rorlighet 
for varor. 
Oversikt 
Ruma.men har mycket stora miljoproblem, sarskilt inom alla viktiga omraden sasom 
vattenkvalitet, avfallshantering samt luft-och markfdrorening. 
Situationen avseende vattenresurserna ar mycket allvarlig. K valiteten pa dricksvattnet ar 
mycket dalig, anslutningen till reningsverk ar lag precis som reningsnivan och 
fdroreningar av grundvattnet ar omfattande. En stor del av vattenfdroreningarna i 
Ruma.men orsakas av nitrater fran ett intensivt jordbruk. De allvarliga 
fdroreningsproblemen i Donaufloden harstammar i hog grad fran Rumanien. A vfall ar 
ocksa ett allvarligt problem. Det finns nastan ingen lagstiftning for avfallshantering, 
begreppet farligt avfall har inte faststallts och fdrbranning sker oregelbundet. 
Luftfdrorening ar ett allvarligt problem och de storsta utslappen harror fran kraftverk och 
andra industrianlaggningar, sarskilt tung industri, motorfordon och uppvarmning av 
fastigheter. Surt regn har ocksa blivit ett allvarligt problem. De minskade utslappen sedan 
1989 beror huvudsakligen pa den ekonomiska tillbakagangen men aven pa de 
anstrangningar som gjorts fdr att losa akuta problem. Trots detta har Rumanien 
fortfarande vardefulla omraden av orord natur sasom Karpaterna och Donaudeltat ( som ar 
ett internationellt vardefullt omrade med biologisk mangfald). 
Hittills har miljofragorna i Rumanien inte angripits pa ett effektivt satt. Investeringarna ar 
mycket laga jamfdrt med i EG och situationen fdrvarras genom brist pa 
finansieringsinstrument fdr miljo. 
En ramlagstiftning fdr miljon har antagits (1995) i vilken avfallshantering prioriteras. 
Den storsta delen av miljolagstiftningen ar dock ganska fdraldrad. Dessutom ar 
genomfdrandet begransat pa grund av bland annat brist pa stimulans, omodern och 
oekonomisk produktionsteknik, brist pa finansieringsresurser och manskliga resurser och 
ett svagt offentligt engagemang. Den nya privatiseringslagen kraver att investerare 
antingen ger finansiella garantier fdr eller gor ataganden om att respektera miljokraven. 
En nationell fond for miljoskydd som finansieras av miljoavgifter och statliga medel 
fdrvantas vara infdrd i slutet av 1997. 
Bediimning av nuUiget och framtidsutsikterna 
Hittills har det i det stora hela inte gjorts mycket pa omradet fdr att anpassa 
miljolagstiftningen till Europeiska gemenskapens bestammelser. 1996 och 1997 har 
fastsUillts som den tidsperiod da vissa miljoinstrument skall utarbetas, sarskilt i 
anknytning till den lagstiftning som avses i vitboken. Det finns dock inga specifika 
planer fdr inrorlivande och tillampning av den aterstaende delen av gemenskapens 
miljolagstiftning. Situationen ar sarskilt allvarlig vad galler fast och farligt avfall dar det 
nastan inte finns nagon lagstiftning alls aven om ett lagrorslag ar under overvagande. Det 
aterstar ocksa mycket att gora pa stralskyddsomradet och nar det galler bantering av 
radioaktivt avfall vilka ar omraden dar det saknas sakerhetstankande. Snabbt infdrlivande 
av ramdirektiven om luft, avfall och vatten, samt av direktivet om samordnade atgarder 
for att rorebygga och begransa fdroreningar (IPPC) bor prioriteras, liksom faststallande 
88 
av finansieringsstrategier fdr lagstiftningsatgarder inom vatten, luft-och avfallssektom 
som kraver stora investeringar. 
Situationen kompliceras ocksa av den mycket laga nivan pa miljomedvetandet trots ett 
okat deltagande av icke-statliga organisationer i processen med att utveckla en 
miljopolitik. Vagen ar darfdr lang till formell overensstammelse med EU:s regelverk i 
Rumanien. Nuvarande genomfdrande och genomdrivande av regelverket pa miljoomradet 
ar arum mer avlagset och stora investeringar bade av regering och fdretag ar nodvandiga 
liksom utveckling av adekvata strukturer fdr genomfdrande och genomdrivande. Landets 
miljostrategi infdr anslutningen bor omfatta tidsplaner fdr genomfdrande av och 
overensstammelse med EU:s regelverk pa miljoomradet, till att borja med bland annat fdr 
genomfdrandet av ovannamnda ramdirektiv samt IPPC-direktivet. 
Slutsats 
For att Rumanien skall kunna anpassa sig till EU:s regelverk kravs att landet prioriterar 
miljofragoma i hogre grad, genomfdr malinriktade strategier och arbetsprogram infdr 
anslutningen, kraftigt okar finansiella och andra resurser for detta andamal och utvecklar 
sin fdrvaltningskapacitet. Om dessa insatser gors skulle gemenskapens regelverk kunna 
infdrlivas fullstandigt pa medellang och lang sikt. Verklig overensstammelse med en rad 
rattsakter som kraver stora investeringar under en la.ogre tid, samt avsevarda 
fdrvaltningsinsatser (t.ex. bantering av avloppsvatten fran tatorter, dricksvatten, vissa 
aspekter av avfallshanterings- och luftfdroreningslagstiftningen) kommer dock endast att 
kunna uppnas pa mycket lang sikt. 
Koosumentskydd 
Gemenskapens regelverk omfattar skydd av konsumentens ekonomiska intressen 
(inbegripet kontroll av vilseledande reklam, prismarkning, konsumentkredit, oskaliga 
avtalsvillkor, distansfdrsaljning, paketresor, fdrsaljning utanfdr fasta affarslokaler och 
fast egendom pa tidsdelningsbasis, s.k. timeshare), allman produktsakerhet samt de mer 
specifika omradena kosmetika, benamning pa textilier och leksaker. 
Europaavtalet innehaller bestammelser tillnarmning av den rumanska lagstiftningen till 
gemenskapens marklagstiftning, om samarbete i syfte att uppna full overensstammelse 
mellan konsumentskydd i Rumanien och gemenskapen. Vitbokens fas 1 innehaller 
atgarder fdr att fdrbattra produktsakerheten, aven for kosmetika, textilier och leksaker, 
samt for att skydda konsumentens ekonomiska intressen. Dessa atgarder beror framst 
vilseledande reklam, konsumentkredit, oskaliga avtalsvillkor och prismarkning. Fas 2 
innehaller atgarder fdr paketresor, fdrsaljning utanfdr fasta affarslokaler och fast 
egendom pa tidsdelningsbasis. EU-lagstiftning som nyligen antagits (distansfdrsliljning) 
eller som kommer att antas inom kort Gamfdrande reklam, prismarkning) kommer ocksa 
att behova beaktas. 
Oversikt 
Sedan 1992 bar Rumanien utarbetat ett overgripande institutionellt ramverk for att 
hantera konsumentpolitiken. I konsumentskyddslagen som utgar fran FN:s riktlinjer pl 
omradet anges de viktigaste reglema. Genom denna lag inrattas aven en 
konsumentskyddsbyra som ar ett statligt, icke-oberoende organ med fjorton regionala 
avdelningar som ar ansvariga fdr samordningen och genomfdrandet av 
89 
konsumentpolitiken. Dessutom handhar konsumentskyddsbynm de radgivande 
konsumentkommitteema som bestAt-av foretradare for statliga organ, konsumentgrupper 
och industrin, bade pa nationell, regional och lokal niva. 
Till foljd av konsumentskyddsbyrans anstrangningar for att framja konsumentgrupper pa 
grasrotsniva omfattar konsumentrorelsen i Ruma.men ett stort antal icke-statliga 
organisationer, inbegripet Konsumentskyddsforbundet. Spanningar forekonuner 
emellanat mellan konsumentgruppema och konsumentskyddsbyran som avgor vilka 
grupper som har ratt att delta i den samradande processen. Flertalet av de nastan hundra 
konsumentforeningama ar sma, lokala grupper som ofta ar knutna till nagon av de sexton 
regionala forbunden. Det finns endast ett nationellt forbund. 
Bed6mning av nuUlget ocb framtidsutsikterna 
Det faktum att det finns en konsumentskyddslag innebar att de fiesta 
konsumentskyddsomraden ar delvis reglerade. Men eftersom lagen endast ar en ramlag 
kravs fortfarande sarskild lagstiftning for att uppfylla EG:s krav. 
I fraga om skydd av konsumentemas ekonomiska intressen kravs ytterligare lagstiftning 
pa vissa omraden sasom prismarkning, forsaljning utanfor fasta affarslokaler, 
distansforsaljning, egendom pa tidsdelningsbasis ( s.k. timeshare), oskaliga avtalsvillkor 
och konsumentkrediter. I en del fall planeras redan utkast till lagforslag enligt Rumaniens 
harmoniseringsprogram under det att det inte forefaller som om nagra atgarder ar 
planerade for en del andra sektorer sasom distansforsaljning. Lagforslag haller 
uppenbarligen pa att utarbetas med avseende pa paketresor. Diskussioner pa.gm-vad galler 
lagforslag som skulle gora de rumanska reglema for vilseledande reklam forenliga med 
EG:s normer. 
Rumaniens lagstiftning avseende allman produktsakerhet forefaller overensstamma 
relativt val med EG:s grunddirektiv. I det rumanska harmoniseringsprogrammet planeras 
utarbetandet av flera lagforslag som omfattar de huvudsakliga omradena i EU :s 
konsumentlagstiftning. 
Nar gemenskapens regelverk infors maste aven en stark och oberoende 
konsumentorganisation som stods av myndighetema upprattas. 
Slutsatser 
Tillnarmningsprocessen i Rumanien har kommit ganska langt. Aven om regeringen 
fortfarande maste anta ett antal lagandringar eller nya lagforslag uppfyller den rumanska 
Iagstiftningen nastan EG:s normer for konsumentskydd. Det kommer troligen att uppsta 
problem vid den faktiska tillampningen av gemenskapens regelverk, sarskilt eftersom det 
pa grund av bristande resurser redan ar svart for Rumanien att uppratthalla respekten for 
befintlig lagstiftning. 
90 
3. 7 Rlttsliga och inrikes frigor 
Nuvarande besta,mmelser 
Gemenskapens regelverk for samarbete i rattsliga och inrikes fragor (ibland forkortat 
RIF) kan framst hanforas till rambestammelsema for samarbete i avdelning VI ( artikel K) 
i Fordraget om Europeiska unionen, den s.k. "tredje pelaren". Vissa bestammelser och 
andra lagstiftande atgarder inom den "forsta pelaren" (EG-fordraget) ar emellertid ocksa 
relevanta for detta samarbete. 
Europeiska unionens samarbete i rattsliga och inrikes fragor ror i forsta hand asylpolitik, 
kontroll av gemenskapens yttre granser, invandring, tull-och polissamarbete i kampen 
mot grov brottslighet, inklusive narkotikahandel, samt straffrattsligt och civilrattsligt 
samarbete. I EU-fordraget anges grundvalama for samarbetet, sarskilt 
Europakonventionen om de manskliga rattighetema och de grundlaggande frihetema 
samt Genevekonventionen fran 1951 om flyktingars rattsliga stallning. Samarbetet 
baseras ocksa implicit pa en rad andra intemationella konventioner, framfor allt inom 
ramen for Europaradet, Forenta nationema och Haagkonferensen. Ur rattslig synpunkt 
skiljer sig atgardema inom den tredje pelaren fran dem inom den forsta, eftersom de 
vidtas i form av konventioner, gemensamma atgarder, gemensamma standpunkter och 
resolutioner. Detta galler ocksa de nya utkast till rattsakter som ar under behandling. 
Radet har fattat beslut om flera EU-konventioner (inklusive Dublinkonventionen fran 
1990, konventioner angaende utlamning och bedrageribekampning, samt 
Europolkonventionen), som nu vantar pa att ratificeras av medlemsstatemas parlament. 
Ytterligare ett antal konventioner, bland annat en om gemenskapens yttre granser, 
befinner sig pa olika stadier i radets forhandlingar. Samarbetet i rattsliga och inrikes 
fragor bedrivs i hog grad pa det praktiska planet, men omfattar ocksa utformning och 
genomforande av lagstifhing. 
Det n_va fordraget 
Nar det nya fordrag som blev resultatet av regeringskonferensens avslutande mote i 
Amsterdam trader i kraft kommer de nuvarande samarbetsramama att vara overspelade 
inom flera av de ovan namnda omradena. 
I det nya fordraget befasts pa nytt ma.let att utveckla Europeiska unionen sasom ett 
omrade praglat av "frihet, sakerhet och rattvisa", och dessa fragor, bland annat fri 
rorlighet for personer, asyl och invandring, fors in inom ramen for gemenskapen. 
Nar det galler den fria rorligheten for personer faststalls sarskilt i det nya fordraget att 
reglema inom Schengenavtalet skall integreras i Europeiska unionen, och att alla 
kandidatlander maste godta dessa regler for att kunna bli medlemmar i unionen. 
Vad galler de omraden som stannar kvar inom ramen for det tidigare samarbetet, sarskilt 
polisiara och straffrattsliga fragor, lagger det nya fordraget grunden for ett fordjupat 
samarbete. 
Europaavtalet och vitboken 
91 
Europaavtalet innehaller bestammelser om samarbete i kampen mot narkotikamissbruk 
och tvattning av pengar. 
Vitboken beror inte uttryckligen fragor inom den tredje pelaren, men hanvisar daremot 
till vissa fragor inom den forsta pelaren som hor nara samman med detta samarbete, 
bland annat tvattning av pengar samt den fria rorligheten for personer. Dessutom 
hanvisas till Bryssel-och Romkonventionema. 
Oversikt 
Allmanna forutsattnin&ar for samarhetet i rattsliia och inrikes fii&or 
Ruma.men blev medlem i Europaradet 1993, och har ratificerat de viktigaste instrumenten 
angaende manskliga rattigheter. I fdrfattningen faststa.11s att domstolarna skall vara 
oberoende i enlighet med rattsstatsprincipen. 
De institutionella reformema maste fortfarande sla rot i Rumanien. En ny 
forvaltningskultur maste utvecklas inom de fiesta av de institutioner som ansvarar for 
rattsliga och inrikes fragor i Rumanien. Rumaniens storlek och !age utgor en sarskild 
utmaning for landet. Den rumanska lagstiftningen om dataskydd ar outvecklad, och 
Rumanien har inte ratificerat konventionen om dataskydd. (Se aven avsnittet om den inre 
marknaden.) 
Rumanien ratificerade 1991 Genevekonventionen och dess protokoll och inforde 1996 
inhemsk genomfdrandelagstiftning som uppfyller manga av konventionens 
bestammelser, men inte nodvandigtvis alla. Lagen innehaller bestammelser om tillfalligt 
skydd. De viktigaste administrativa forfarandena for bantering av flyktingar och 
asylsokande finns, och en sarskild byra med ansvar for dessa fragor har inrattats. Denna 
har dock otillrackliga resurser, och personal en behover mer erfarenhet av att hantera 
asylfragor och asylansokningar. Under de senaste tva aren har 400-500 personer, framfor 
allt fran asiatiska lander, ansokt om asyl. 
Invandrini och ~skontroll 
Rumanien uppskattar att det finns omkring 18 000-20 000 illegala invandrare fran Asien 
och Afrika i landet. Den organiserade brottsligheten omfattar bl.a. handel med 
manniskor. Till foljd Rumaniens bristfalliga politik for visum, inresa och granskontroll 
satte EU i borjan av 1990-talet upp Rumanien pa forteckningen over tredje lander for 
vilka visum kravs. Rumanien har nu antagit EU:s forteckning over tredje lander och har 
sagt upp sina avtal om visumfrihet med 17 lander. Myndighetema har vidtagit atgarder 
for att reformera fdrfarandena for utfardande av visum, forbattra kontrollen av skriftliga 
inbjudningar och skarpa forfarandena for utfardande av pass. En ny utlanningslag ar 
under utarbetande, vilken syftar till att losa problemen med illegal invandring, illegal 
arbetskraft och utvisning av illegala invandrare samt att skarpa bestammelsema om 
uppehalle. Avtal om atertagande finns med 15 lander. Rumanien arbetar ocksa med att 
forbattra sina system for gransfdrvaltning. Informationsnaten har begransad omfattning 
och stora delar av granskontrollen maste reformeras. 
92 
Polissamarbete 
En omfattande organiserad brottslighet forekommer, sarskilt pa det ekonomiska omradet. 
Dessutom forekommer handel med kvinnor, vapen och radioaktivt material, 
narkotikahandel, forfalskning, bilstolder, svindleri och manniskohandel. Det finns starka 
band mellan rumanska brottslingar och utlandska grupper. Rumanien arbetar med att 
bringa sina lagar for bekampning av organiserad brottslighet i overensstammelse med 
EU:s standarder, exempelvis genom att andra straff-och civilprocesslagen och forsoka 
bekampa korruption inom de offentliga myndighetema. Ett avsevart arbete ar nodvandigt 
for att oka polisens kompetens. Polisens avdelning for bekampning av organiserad 
brottslighet leder uppratthallandet av lagen och har en sarskild enhet som handhar 
eknomisk brottslighet. Finansministeriet (tullen och finanskontrollen) utvecklar ocksa 
sakkunskaper. Rumanien har inte undertecknat de intemationella konventionema om 
tvattning av pengar. Ett lagforslag om denna fraga ar under utarbetande. Kunskapema om 
penningtvattens karaktar och omfattning och om de mekanismer som kravs for att 
bekampa den ar begransade. (Se aven avsnittet om den inre marknaden.) Rumanien 
upplever inget inhemskt terroristhot, men intemationella terroristers utnyttjande av landet 
upplevs som ett problem. Rumanien har undertecknat de viktigaste konventionema om 
terrorism och har antagit lampliga rattsliga och administrativa bestammelser for 
bekampning av terrorism. 
Narkotika 
Rumanien ar ett viktigt distributionscentrum for narkotika och ett transitland for 
narkotikahandeln pa den norra Balkanrutten. Narkotika, huvudsakligen fran Asien men 
aven fran Afrika, kommer i stora mangder in i Rumanien via Donaus hamnar och ombord 
pa turistbussar. Den lokala konsumtionen ar begransad, men bruket av narkotika, 
inbegripet syntetiska droger, okar. Utvecklingen av Rumaniens politik for 
narkotikabekampning och utbudsminskning befinner sig fortfarande i ett 
inledningsskede. Regeringen planerar att inratta en mellanministeriell kommitte for 
bekampning av droger. Denna skall ansvara for utarbetandet av en samordnad nationell 
strategi for bekampning av narkotikamissbruk och narkotikahandel. Rumanien har 
ratificerat de viktigaste narkotikakonventionema (med undantag for konventionen om 
tvattning av pengar). Det finns planer pa att andra viktiga delar av narkotikalagstiftningen 
for att bringa den i overensstammelse med EU:s krav (t.ex. vad betraffar 
narkotikaprekursorer och tvattning av pengar). Specialiserade enheter fdr narkotika finns 
inom polisen och tullen. Rumanien har ratificerat 1961 och 1971 ars FN-konventioner 
om narkotika. 
Rattsli~ samarbete 
Rumanien har undertecknat men inte ratificerat de viktigaste intemationella straffrattsliga 
konventionema. Landet har begransad erfarenhet av rattsligt samarbete med EU-lander 
och av EU-ratten. Strafflagen medger rattsligt samarbete, men rumanska medborgare kan 
inte utlamnas (vilket ar fallet i vissa av EU:s medlemsstater). Civilratten medger rattsligt 
samarbete. Rumanien har for avsikt att ansluta sig till Luganokonventionen och antog 
1992 en lag som i stora drag overensstammer med denna konvention. Rumanien har 
ocksa antagit 1980 ars Haagkonvention om bortforande av barn. Rattsvasendet ar kraftigt 
overbelastat och kraver forbattringar for att en effektiv behandling av arendena skall 
kunna sakerstallas i enlighet med forfattningen. 
93 
Bed6mning av nuUlget och framtidsutsikterna 
Rumanien har gjort vissa framsteg mot att uppfylla EU:s regelverk pa asylomradet, men 
inom ovriga omraden ar framstegen sma. De myndigheter som ansvarar for rattsliga och 
inrikes fragor har formell ansvarsskyldighet, men den offentliga kontrollen ar i praktiken 
begransad och oegentligheter beivras sallan. Reformema av de rumanska myndigheter 
som ansvarar for rattsliga och inrikes fd.gor och av rattsvasendet befinner sig i ett 
inledningsskede. Tjanstemannen har mycket liten erfarenhet av samarbete med EU-lander 
i rattsliga och inrikes fragor. 
Rumanien har Uinge haft problem pA omradena for invandring, visum och granskontroll, 
vilka nu borjar angripas. Den organiserade brottsligheten ar ett sarskilt stort problem, och 
inrattandet av mekanismer och instrument for att ta itu med detta befinner sig fortfarande 
i ett inledningsskede. Narkotikahandeln ar ett allvarligt problem som stAr utanfor 
myndighetemas effektiva kontroll. 
Slutsats 
Rumanien stAr infor stora utmaningar pa omradet for rattsliga och inrikes frAgor. Hittills 
har endast sma framsteg gjorts mot uppfyllandet av de viktigaste villkoren inom ramen 
for regelverket pA omradet for rattsliga och inrikes fragor. Det kommer att bli svArt att pa 
medellang sikt uppfylla (det nuvarande och framtida) regelverkets krav. De framsteg som 
ar nodvandiga pa detta omrade ar beroende av en mer allman institutionell reform som i 
sin tur harror fran den politiska processen. 
3.8 Utrikespolitik 
Handel och internationella ekonomiska forbindelser 
Gemenskapens regelverk pa detta omrade bestAr huvudsakligen av gemenskapens 
multilaterala och bilaterala handelspolitiska ataganden och dess autonoma 
handelspolitiska skyddsatgarder. 
Europaavtalet innehaller pa flera omraden bestammelser enligt vilka partema skall folja 
WTO/GATT-principer eller andra relevanta intemationella forpliktelser. 
Vitboken innehaller inga bestammelser pa detta omrade. 
Oversikt 
Rumanien ar medlem i Varldshandelsorganisationen (WTO) och part till GATT-avtalet 
om handel med civila flygplan. Vid en anslutning maste Rumanien uppfylla 
forpliktelsema enligt de plurilaterala WTO-avtal till vilka gemenskapen ar part. 
Rumanien bar for narvarande inga kvantitativa begransningar for textil-eller 
bekladnadsprodukter. Vid en anslutning skulle gemenskapens politik pa textilomradet 
utvidgas till att omfatta Rumanien. For att beakta Rumaniens anslutning skulle det bli 
nodvandigt att justera eventuella begransningar som gemenskapen fortfarande 
uppratthaller vid anslutningstidpunkten med en lamplig mangd. 
94 
Rumanien uppratthaller av betalningsbalansskal begransningar som gradvis maste 
undanrojas fore en anslutning. 
Bedomning av nuliget och framtidsutsikterna 
Vid en anslutning maste Rumanien tillampa Gemensamma tulltaxan och de bestammelser 
inom den gemensamma jordbrukspolitiken som ror utrikeshandeln. Den vagda 
genomsnittliga nivan, efter Uruguayrundan, pa tullama for mest gynnad nation vad galler 
industriprodukter ar 33,9 % for Rumanien och 3,6 % for gemenskapen, men i praktiken 
ar den genomsnittliga tullsats som tillampas av Rumanien 20 %. I och med att fri handel 
infors gradvis mellan Rumanien och gemenskapen fram till anslutningstidpunkten skulle 
dock verkningama for den inhemska industrin av att den lagre Gemensamma tulltaxan 
tillampas bli mindre. 
Rumanien bor i sina forbindelser med intemationella organisationer sakerstalla att dess 
agerande och ataganden star i overensstammelse med Europaavtalet och att landets 
framtida forpliktelser som medlem i gemenskapen fullgors pa ett enhetligt satt. 
Vid en anslutning skulle Rumanien bli part till gemenskapens olika formansavtal. 
Formansavtal mellan Rumanien och tredje land maste i allmanhet sagas upp vid en 
anslutning. 
Rumaniens exportbegransningar betraffande skrot av jam eller stal skall vara undanrojda 
vid utgangen av 1997. 
Nar det galler tjanstehandel och etableringsvillkor bar Rumanien forsokt se till att landets 
multilaterala ataganden enligt Allmanna tjanstehandelsavtalet (GATS) sa val som mojligt 
stammer overens med gemenskapens. Det kommer att vara viktigt att atgarda alla 
betydelsefulla fall av bristande overensstammelse mellan Rumaniens och gemenskapens 
ataganden. 
Vid en anslutning skulle Rumanien vara tvunget att upphava nationell lagstiftning om 
handelspolitiska skyddsatgarder och i stallet tillampa EG:s lagstiftning. 
Erfarenhetema fran tidigare anslutningar har visat att en automatisk utvidgning av 
gallande antidumpningsatgarder till att omfatta nya medlemsstater kan foranleda tredje 
lander att ifragasatta detta forfarandes overensstammelse med relevanta WTO­
bestammelser. Det har ocksa visat sig att anslutningar skapar mojligheter att kringga 
atgarder som antagits av gemenskapen inom ramen for de handelspolitiska 
skyddsatgardema. Detta sker genom att stora mangder av den produkt som omfattas av 
atgarder exporteras till den framtida medlemsstatens territorium fore anslutningen for att 
sedan vid anslutningen automatiskt overga till fri omsattning inom det utvidgade 
tullomr!det. Dessa tva problem maste behandlas under tiden fore Rumaniens anslutning. 
Rumanien ar anslutet till tre av de fyra befintliga ordningama llir icke-spridning av 
massforstorelsevapen och har ansokt om att gamed i den fjarde. Rumanien har annu inte 
antagit gemenskapens kontrollforteckning over varor med dubbelt anvandningsomrade. 
Vapenexporten kontrolleras dock. Det ar svart att bedoma i vilken utstrackning 
exportkontrollen verkligen genomdrivs och om vissa forbehall ar berattigade, men det 
95 
verkar intc som om Rumanien skulle fa nagra storre problem med att tilUimpa EG:s 
lagstiftning pa detta omrade. 
Slutsats 
Rumanien bor kunna uppfylla gemenskapens krav pa detta omrade pa medellang sikt, 
forutsatt att landet intensifierar sina anstrangningar for att undanroja de befintliga 
handelshindren i syfte att nanna sig gemenskapens handelsordning. 
Utvecklingssamarbete 
Regelverket pa omrAdet for utvecklingssamarbete utgors framfor allt av 
Lomekonventionen, som loper fram till borjan av Ar 2000. 
V arken Europaavtalet eller vitboken innehA.ller nagra bestammelser pa detta omrade. 
Oversikt 
Rumanien har ett antal avtal om formanshandel med minst utvecklade lander som inte ar 
A VS-lander men inga sadana avtal med A VS-landema. Inget allmant preferenssystem 
tillampas och tullfritt tilltrade beviljas inte. 
Rumanien har ingen budget for utvecklingsbistand men har dock bidragit till nagra av 
FN-organens utvecklingsprogram. 
Bedi>mning av nuHiget och framtidsutsikterna 
Rumanien bor vid anslutningen tillampa sin fdrmanliga handelsordning pa A VS-landema 
och tillsammans med de ovriga medlemsstatema delta i finansieringen av Europeiska 
utvecklingsfonden (EUF), som tillhandahaller finansiellt stod i enlighet med 
Lomekonventionen. 
Tillampningen av Lomekonventionens handelsordning bor allmant sett inte innebara 
nagra svarigheter for Rumanien. 
Normalt ansluter sig nya medlemsstater till Lomekonventionen genom ett protokoll som 
bifogas konventionen och som trader i kraft samma dag som de ansluter sig till EU. 
Slutsats 
Rumanien maste gora ytterligare framsteg om landet ska kunna uppfylla EU:s krav pa 
detta omrade inom de narmaste Aren. 
Tull 
Gemenskapens regelverk pa detta omrade utgors av gemenskapens tullkodex och dess 
tillampningsforeskrifter, Europeiska gemenskapens kombinerade nomenklatur, 
Gemensamma tulltaxan inklusive handelsformaner, tullkvoter och tillflilliga upphavanden 
av tullar samt annan tullrelaterad lagstiftning som inte omfattas av tullkodexen. 
Europaavtalet innehaller bestammelser om upprattande av ett frihandelsomrA.de med 
gemenskapen och en gradvis avveckling av tullar pa ett stort antal olika produkter i 
enlighet med klara tidsplaner fran och med avtalets ikrafttradande. 
96 
Vitboken innehaller under fas I atgarder for att konsolidera och rationalisera den 
frihandel som upprattats enligt Europaavtalet, inklusive lagstiftning som ar torenlig med 
tullkodexen, Kombinerade nomenklaturen och andra bestammelser. Fas II handlar om att 
gemenskapens lagstiftning skall antas i sin helhet for att medlemskap i tullunionen skall 
vara mojligt vid en anslutning. 
Oversikt 
Vid en anslutning skulle de rumanska tullmyndighetema bli tvungna att pata sig alla de 
skyldigheter som foljer av. kravet pa att landet skall skydda och kontrollera sin del av 
Europeiska unionens yttre grans. Forutom bestammelsema om indirekta skatter skulle de 
rumanska tullmyndighetema ansvara for genomforandet av och uppratthallandet av 
respekten for den gemensamma handelspolitiken, den gemensanuna jordbrukspolitiken, 
den gemensamma fiskeripolitiken och andra bestammelser vid gemenskapens yttre grans. 
Ruma.mens formaga att till fullo tillampa gemenskapens regelverk forutsatter att landet 
har mojlighet att anta och genomfora gemenskapens lagstiftning, att nivan pa 
infrastrukturen och utrustningen ar godtagbar, sarskilt i fraga om datorisering och 
mojligheter att gora undersokningar, och att det inrattas en effektiv tullforvaltning med 
ett tillrackligt antal kunniga och motiverade tjansteman med en hog grad av integritet. 
Med hjalp av det tekniska bistand som tillhandahallits genom tullprogrammen har 
Ruma.men utarbetat en tullkodex som hannonierar med gemenskapens tullkodex, men 
den har annu inte overlamnats till parlamentet. Vidare har landet utarbetat lagstiftning om 
varumarkesforfalskade och piratkopierade varor som baseras pa gemenskapens 
lagstiftning. Ruma.mens tullagstiftning skiljer sig fortfarande at pa vissa omraden. 
Rumanien anpassade 1996 sin nationella varunomenklatur till gemenskapens 
kombinerade nomenklatur. Landets tullforvaltning har annu inte nagon integrerad 
tulltaxa. Detta kommer att gora det svart att j amfora de rumanska tullsatsema med 
Gemensamma tulltaxans tullsatser. Rumanien ar annu inte fortroget med gemenskapens 
system for bindande klassificeringsbesked. 
Den 31 januari 1997 antog Ruma.men det nya systemet for kumulering av ursprung 
meltan europeiska lander. 
Landet har ansokt om att bli avtalsslutande part till EG/EFTA-konventionen om ett 
gemensamt transiteringsforfarande och till konventionen om det administrativa 
enhetsdokumentet. En arbetsgrupp bitrader landet pa detta omrade, men utvecklingen 
hindras av svarigheter med garantier. Anslutning till transiteringskonventionen kommer 
att krava ytterligare omfattande forberedelser. 
Bedomning av nuHlget och framtidsutsikterna 
Ruma.men maste anpassa sina nationella forfaranden till gemenskapens lagstiftning om 
suspensiva arrangemang och tullforfaranden med ekonomisk verkan. Vid tidpunkten for 
en anslutning skulle det kravas vissa overgangsbestammelser, sarskilt for forfaranden 
som inleds fore anslutningsdagen och avslutas efter den dagen. 
97 
I sina handelsforbindelser med Europeiska gemenskapen bor Rumanien helt avveckla de 
kvarvarande avgifter som har samma verkan som tullavgifter, t.ex. den tullavgift for 
modernisering som fortfarande tillampas. Ruma.men har atagit sig att gradvis avveckla 
denna avgift fram till den 1 januari 1998. 
Det kommer att vara viktigt att se till att de rumanska tullmyndighetema pa ett lampligt 
satt kan delta i tullunionens respektive den inre marknadens olika datoriserade system for 
forvaltning av bestammelsema om tull och indirekta skatter, samt i de· datoriserade 
systemen for omsesidigt administrativt bistand i fragor som ror tull, jordbruk och 
indirekta skatter. 
Yid en anslutning mbte Rumanien avveckla tullkontrollema vid gransema mot 
medlemsstatema i Europeiska unionen och mot de andra lander som ansluter sig. Landet 
bor i sin strategiska planering beakta de medel som kan komma att behovas for att 
forstarka granskontrollstationema vid gransema mot lander som inte ar medlemsstater i 
Europeiska unionen. 
Slutsats 
Ruma.mens tullforvaltning haller pa att omorganiseras. Det kommer att bli nodvandigt att 
anpassa organisationen till de uppgifter som maste utforas av en modem tullforvaltning. 
Laga loner gor det svart att rekrytera personal. 
Det verkar inte sannolikt att Ruma.men under de narmaste aren kan fullgora de 
skyldigheter som aligger en tullforvaltning i Europeiska unionen. 
Den gemensamma utrikes-och sakerhetspolitiken 
Rumanien har sedan 1989 omorienterat sin utrikes-och sakerhetspolitik i riktning mot 
europeisk och euroatlantisk integration. Rumanien har aktivt deltagit i arrangemang inom 
ramen fcir unionens gemensamma utrikes-och sakerhetspolitik och har alltid horsammat 
uppmaningar att understoda EU:s insatser i detta sammanhang. Rumanien ar medlem i 
FN, Organisationen for sakerhet och samarbete i Europa (OSSE), Europaradet och manga 
andra intemationella organisationer. Landet ar associerad partner i Vasteuropeiska 
unionen (VEU) och deltar i Nordatlantiska samarbetsradet (NACC) och Partnerskap for 
fred samt har klargjort sin onskan att gamed i VEU och NATO sa snart som mojligt. 
Ruma.men har deltagit i de NATO-ledda freds-och stabiliseringsstyrkoma i Bosnien 
(IFOR och SFOR). Ruma.men stoder och deltar i ett antal regionala organisationer 
daribland det ekonomiska samarbetet kring Svarta havet, trepartsavtalen med Bulgarien 
och Grekland samt det Centraleuropeiska initiativet (CBI). Den 1 juli 1997 blev 
Rumanien medlem i Centraleuropeiska frihandelsavtalet (CEFTA). 
Det finns inga territoriella tvister mellan Rumanien och nagon medlemsstat i unionen. 
Inte heller har Rumanien nagra terrritoriella tvister med sina associerade grannlander. 
Rumanien och Ungern har ingatt ett fdrdrag om sina respektive gransers okrankbarhet 
och om iakttagandet av intemationella normer for behandlingen av minoriteter. I det 
fdrflutna har forbindelsema starts till foljd av meningsskiljaktligheter vad galler 
behandlingen av den ungerska minoriteten i Rumanien, men de har forbattrats vasentligt. 
Forbindelsema med Jugoslavien stagnerade under den vapnade konflikten med f.d. 
Jugoslavien nar Rumanien tillampade de sanktioner som infordes av Forenta nationemas 
98 
sakerhetsrad, men ett ford.rag om vanskap och goda grannforbindelser undertecknades 
1996. 
I maj 1997 paraferade Rumanien och Ukraina ett ford.rag om goda grannforbindelser 
genom vilket ett antal bilaterala fragor lostes och utvaxlade brev genom vilka villkoren 
for att losa fragor som inte ingick i fordraget faststalldes. Dessa inbegriper 
gransordningen mellan de bagge landema, transitordningen i Donaudeltat, regleringen av 
kontinentalsockeln och fiskezonen kring Ormon. 
Relationema mellan Rumanien och Moldova ar normala men ingaendet av ett avtal kan 
kompliceras av vissa kulturella fragor. 
Rumanien har en ansenlig utrikesforvaltning vilket skulle gora det mojligt for landet att 
effektivt delta som fullvardig medlem i unionen. Landet har 96 beskickningar utomlands 
och 765 anstallda i diplomatisk tjanst. 
Rumanien stoder icke-spridning av kamvapen och biologiska och kemiska vapen och har 
undertecknat alla relevanta intemationella overenskommelser om vapenkontroll. Landet 
har anslutit sig eller ansokt om anslutning till alla de viktigaste exportkontrollordningama 
och utovar darmed en strikt kontroll vad galler teknik med dubbelt anvandningsomrade. 
De rumanska vapnade styrkoma som star under demokratisk kontroll haller pa att 
omorganiseras for att kunna motsvara NATO:s krav. Forsvarsindustrin har brottats med 
stora problem och genomgar for narvarande en omorganisering. 
I det memorandum som fogades till ansokan om medlemskap i unionen bekraftade 
Rumanien sin vilj a och formaga att delta fullt ut och aktivt i den gemensamma utrikes­
och sakerhetspolitiken. 
Bedomningen av Rumaniens utrikes-och sakerhetspolitik till dags dato ger anledning att 
forvanta att landet som medlem effektivt skulle kunna uppfylla sina skyldigheter pa detta 
omrade. 
3.9 Finansiella fragor 
Finansiell kontroll 
Genomforandet av gemenskapspolitiken, sarskilt for jordbruket och strukturfondema, 
kraver effektiva forvaltnings- och kontrollsystem for offentliga utgifter, med 
bestammelser om bedrageribekampning. En tillnarmning av lagstiftningen behovs 
dessutom for att tillata att systemet for egna medel infors, med tillfredsstallande 
bestammelser om redovisning. 
Europaavtalet innehaller bestammelser om samarbete inom revision och finansiell 
kontroll, med tekniskt bistand fran gemenskapen om sa ar lampligt. Vitboken innehaller 
inga atgarder pa detta omrade. 
Oversikt 
Rumaniens revisionsratt, som inrattades 1992, utfor huvudsakligen extema kontroller. 
Revisionema beror organisationer samt fdrvaltning och skotsel av statsmedel och 
offentliga tillgangar. For varje budgetar overlamnar ratten en rapport till parlamentet. 
99 
Intemkontrollema utfors av Finanskontrollen, med 980 anstallda, och Statens finanspolis 
som bildades 1991 som en enhet inom finansministeriet och har 1 497 anstallda. Alla 
resursforvaltande enheter (bade offentliga och privata) ar foremal for denna kontroll). 
Finanskontrollen genomfor sitt arbete bade i forebyggande syfte och i efterhand, och 
detta kan aven omfatta sund finansforvaltning. Sam.ma finanskontrollsystem som anvands 
for inhemska medel forvantas bli tilUimpat pa framtida gemenskapsmedel. 
Tullforvaltningen ar ansvarig for f aststallande och uppbord av inforselavgifter och -
skatter. Forvaltningen utgors av ett generaldirektorat inom finansministeriet samt av tio 
direktorat inklusive en finanskontrolltjanst. Vidare finns tio regionala direktorat och 101 
lokala kontor. 
Vad galler bedragerier infordes genom lagama 12/1990 och 87/1994 en serie pafoljder 
for handlingar riktade mot statens ekonomiska intressen. Bedrageribrotten regleras i 
strafflagen och om rattegruig i bedragerimal finns bestammelser i straffprocesslagen. 
Vidare tar Finanskontrollen och Statens finanspolis emot information frrui och medverkar 
i intemationella organisationer som motarbetar penningtvatt samt utbyter erfarenheter 
med sina motsvarigheter i andra lander. 
Det finns inte nagot centralt huvudorgan som ansvarar for bedrageribekampningen i 
Rumanien, men bland de som sysslar med detta kan namnas justitieministeriet, 
riksaklagarambetet generellt, inrikesministeriet, finansministeriet, Rumaniens 
centralbank och nationella komrnitten for egendomsvardering. 
Bedomning av nuUiget och framtidsutsikterna 
Den rumanska finansiella kontrollen ar till sin uppbyggnad endast i begransad mful 
jamforbar med gemenskapens strukturer, som bestar av tva separata "grenar", eftersom 
den rumanska revisionsratten utfor rorhandskontroller och inte i nagon verklig mening ar 
en institution for extern kontroll. 
Den rumanska tullagstiftningen verkar aga en viss likhet med gemenskapens lagstiftning 
vad galler uppkomst av tullskuld, men den ar inte helt forenlig med EG:s lagstiftning. 
Redovisningsbestammelsema bor bli mer detaljerade for att vara forenliga med 
forordning 1552/89. Ytterligare samarbete med kommissionen ar nodvandig i ett antal 
fragor for att faststalla hur lruigt anpassningen till gemenskapens regelverk har hunnit. 
Rumanien verkar dock uppfylla de generella principema eftersom man inrattat ett 
kontrollsystem for jordbruksstod och strukturfonder som utgor en lamplig stomme for de 
nodvandiga justeringama. 
Erfarenhetema inom detta omrade frru1 en praktisk tillampning av nuvarande rumanska 
lagstiftning ar dock ringa och man behover bygga upp en forvaltning med tillrackligt stor 
tillforlitlighet. 
Slutsatser 
Det mAste till stora anstrangningar for att starka den intema finanskontrollverksamheten. 
100 
Budgetkonsekvenser 
I meddelandet "Agenda 2000" anges den overgripande ekonomiska ram inom vilken 
budgetkonsekvensema av framtida utvidgningar i medellangt perspektiv bor rymmas, for 
att den foreslagna inriktningen for gemenskapspolitiken skall kunna genomforas inom 
rimliga budgetramar. 
Det ar for narvarande svart, och forvisso for tidigt, att gora en exakt bedomning av 
budgetkonsekvensema av varje enskilt kandidatlands anslutning. Budgetkonsekvensema 
kommer i sjalva verket att bestammas av en rad faktorer: 
-Tidpunkten for varje lands anslutning. 
-Gemenskapspolitikens utveckling fram till den tidpunkten, i synnerhet besluten om den 
fortsatta reformen av den gemensammajordbrukspolitiken och nya riktlinjer for struktur­
atgardema. 
-Varje lands framsteg vad galler tillvaxt, konkurrenskraft och produktivitet, formaga att 
anta gemenskapens regelverk. 
-De overgangsatgarder som kan bli ett resultat av forhandlingarna. 
Man kan idag endast visa pa nagra overgripande linjer i ett par budgetkategorier, och ge 
en allman uppskattning som illustration. 
Utgifter 
Om man antar att reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken genomfors efter 
kommissionens foreslagna riktlinjer, skulle inte Rumanens anslutning, under ett ar da 
denna reform tillfunpas fullt ut, och endast for interventionsatgarder pa marknaden, 
innebara annat an en okning av kostnadema med 2-3 % jamfort med motsvarande 
, beraknade utgift for de nuvarande femton medlemsstatema. 
Efter en gradvis okning kommer de framtida avsattningama till forman for Rumanien 
med avseende pa strukturatgarder att hdgst uppga till ungefar 4 % av 
bruttonationalprodukten. 
Tillampningen av ovrig inre gemenskapspolitik i nyligen anslutna lander skulle innebara 
en ytterligare utgift som antagligen ar storre an deras relativa vikt i unionens BNI. For 
vissa av dessa politikomraden star tillaggskostnaden for genomforandet namligen ocksa i 
proportion till den berorda befolkningen, den geografiska spridningen eller antalet lander 
med vilka samordningsatgarder och harmoniseringsatgarder pagar. Som exempel ar 
Rumaniens BNI just nu motsvarande 0,3 % av unionens. 
I gengald bor inte Rumaniens anslutning medfora betydande tillaggskostnader avseende 
unionens extema atgarder. 
Slutligen maste man beakta att anslutningen av varje kandidatland kommer att betyda att 
de belopp landet har mottagit fran gemenskapsbudgeten inom programmen som foregar 
anslutningen, t.ex. genom Phare-programmet, fdrsvinner. 
Med hansyn till ovanstaende, kan kostnadema i samband med Rumaniens anslutning 
inom de tre namnda omradena, beraknas till totalt mellan 2,1 och 2,5 miljarder ecu 
arligen, omkring ar 2005-2006 (i 1997 a.rs priser). 
101 
lnkoms.ter 
Vad galler BNI-medlen och mervardesskattemedlen sammanlagt -med hansyn tagen i 
det sista fall et till utj amningsreglema -bor de nyanslutna landemas andel av 
gemenskapsbudgetens finansiering, vid ett antagande om en total tillampning av systemet 
for egna medel, vara nara deras andel av unionens BNI. I Rumaniens fall skulle detta 
innebara ungefar 0,3. Rumaniens andel i de traditionella egna medlen kommer att hero pa 
strukturen hos landets handelsfloden vid tidpunkten for anslutningen. 
For att sa.kerstalla faststallande, kontroll och tillhandahallande av traditionella egna 
medel i enlighet med gemenskapslagstiftningen, kommer en anpassning av Rumaniens 
nuvarande tullsystem att bli nodvandig. For ovrigt kommer en korrekt berakning av BNl­
medlen att krava viktiga forbattringar vad galler tillforlitlighet, homogenitet och 
fullstandighet hos de nationella kontona. Dessa forbattringar av statistiken kommer att 
vara oundgangliga for att faststalla grunden for de egna medlen fran mervardesskatt, och 
dessutom kommer en fullstandig anpassning av Rumaniens mervardesskattesystem till 
gemenskapsdirektiven att kravas. 
102 
4. DEN OFFENTLIGA FORV ALTNINGENS FORMAGA ATT TILLAMPA 
GEMENSKAPENSREGELVERK 
Vid Europeiska radets mote i Madrid i december 1995 konstaterades att de central-och 
osteuropeiska kandidatlandemas integrering i EU staller sarskilda krav pa anpassning av 
dessa landers offentliga forvaltning. I detta kapitel analyseras den offentliga 
forvaltningen i Rumanien, inklusive relevanta delar av rattsvasendet, och dess formaga 
att nu och i framtiden leva upp till de krav som stalls i en modem, demokratisk stat. 
Analysen ar sarskilt inriktad pa behovet att forvalta gemenskapens regelverk. 
4.1 Den offentliga forvaltningens organisation 
I kapitel 1 ges en beskrivning av Rumaniens konstitution och de offentliga 
institutionema, inklusive de regionala och lokala myndighetema, och deras befogenheter 
och uppgifter. 
Pa statlig niva finns 15 ministerier, och dessutom premiarministems kansli, fonden for 
statligt agande och diverse inspektioner. Vid premiarministems kansli finns en avdelning 
for europeisk integration. 
En lag om offentliga tjanstemans stallning och ansvar ar under utarbetande. Den beraknas 
trada i kraft 1998. 
Den sittande regeringen har givit uttryck for sin avsikt att respektera 
forvaltningsmyndighetemas politiska oberoende. En viss politisering agde rum under den 
forra regeringen, men detta haller nu pa att andras. 
Ar 1996 fanns det ca 12 000 tjansteman i den centrala forvaltningen. I hela landet fanns 
det, inklusive de lokala myndighetema, ytterligare 114 000 anstallda. Lonema i den 
privata sektom ar betydligt hogre an inom den offentliga forvaltningen. 
Den sittande regeringen har fran borjan gjort reformeringen av den offentliga 
forvaltningen till en av sina hjartefragor. Alla ministerier maste lagga fram en plan for 
den intema omorganisationen. Reformeringen av de lokala myndighetema horde vidare 
till regeringens framsta valloften. 
Avdelningen for europeisk integration ar ansvarig for att pa central niva samordna EU­
fragor. Avdelningen leds av en minister som ar ansvarig infor premiarministem. Det 
finns ocksa pa ministerieniva en kommitte for europeisk integration inom regeringen dar 
premiarministem ar ordforande. Inom varje ministerium finns en sarskild enhet med 
fragor om europeisk integration som sarskilt ansvarsomrade. (Se aven det avsnitt i 
inledningen som handlar om forbindelsema mellan Europeiska unionen och Rumanien.) 
4.2 Administrativ och rittslig kapacitet 
Rumanien administrerades enligt ett planekonomiskt system under kommunisttiden. Det 
kommunistiska systemet forkastade iden om att den offentliga maiden utovas under 
Iagama och rattsvasendet och forvaltningen var underkastade partiets politiska beslut. Pa 
grund av detta blev bade forvaltningen och rattsvasendet sjalvt i allmanhetens ogon 
redskap for politisk kontroll. 
103 
Den rumanska offentliga forvaltningen ar annu inte anpassad till de uppgifter den har att 
fullgora, men det reformarbete som satts igang kan mycket val komma att andra denna 
situation mycket snabbt. 
Hela systemet praglas av bristfallig tillampning av de lagar och forordningar som finns. 
Strategisk planering och analys ar ocksa ett sarskilt svagt omrade. 
Bristen pa rattslig reglering av den offentliga forvaltningen ar ett problem, bade vad 
betraffar dess politiska oberoende och mer generellt. Om den nya tjanstemannalagen 
infors enligt tidsschemat kan emellertid ett beslut fattas i borjan av 1998. 
Den centrala forvaltningen ar overbemannad. I vissa ministerier rader dock brist pa 
personal, sarskilt for de mer kvalificerade tjanstema. Lonema i den privata sektom ar 
betydligt hogre an inom den offentliga sektom. Detta har lett till en kunskapsflykt till den 
privata sektom, aven om loneskillnadema snarare forsvarar rekrytering an gor det svart 
att behalla personal. 
Allmanhetens fortroende for den offentliga forvaltningen ar lagt. Det rader inget tvivel 
om att detta misstroende beror pa den utbredda korruptionen inom den offentliga 
forvaltningen. Presidentens antikorruptionskampanj Atnjuter folkligt stod. 
Den sittande regeringens inriktning pa reformer valkomnas, men det ar fortfarande for 
tidigt att uttala sig om huruvida de ambitiosa planema kommer att bli verklighet. Iden om 
offentlig tjanst som ett yrke ar annu under utveckling. Den utbildning i god 
forvaltningspraxis som ges, ar fortfarande begransad till omfanget och sporadisk. 
Arbetsledningsfunktioner saknas eller ar otillrackliga. Den offentliga forvaltningens 
effektivitet hammas ocksa av en ovilja att ta personligt ansvar for besluten, vilket leder 
till att beslutsfattandet flyttas for hogt upp i hierarkien och detta i sin tur till att chefema 
blir overhopade med arbete och besluten forsenade. 
Sattet att gripa sig an EU-fragor, med avdelningen for europeisk integration och dartill 
horande strukturer, ar fomuftigt. En fortsatt utveckling och forstarkning i samma riktning 
kommer att behovas. 
Nyckelomradenfor genom.,forandet av gemenskavens re.gelverk 
Enhetli~ tillampnin~ av EG-ratten: En korrekt tillampning av gemenskapens regelverk 
forutsatter att medlemsstatemas rattsvardande myndigheter har moj lighet att tillampa 
fordragets bestammelser om enhetlighet vid genomforandet av gemenskapens regelverk 
och att de kan sakerstalla att den inre marknaden, och gemenskapspolitiken i allmanhet, 
fungerar pa avsett vis. En valutbildad domarkar av hog standard och med tillrackliga 
resurser till sitt forfogande ar nodvandig for att domstolarna skall kunna tillampa EG­
ratten, inklusive fragor om direkt effekt och mal som skall hanskjutas till Europeiska 
gemenskapemas domstol for forhandsavgorande i enlighet med artikel 177 i EG­
fdrdraget. 
Rattsvasendet i Rumanien uppvisar stora svagheter, i synnerhet i form av resursbrist och 
brist pa sakkunskap. Mot bakgrund av detta tvivlar kommissionen starkt pa att systemet 
kan sakerstalla att gemenskapens regelverk tillampas i praktiken. 
104 
Den inre marknaden: En forutsattning for att Rumanien skall kunna sakerstalla en korrekt 
tillampning av gemenskapens regler om den inre marknaden, sarskilt fri rorlighet for 
varor och tjanster, ar att det finns hogt utvecklade och valfungerande myndigheter med 
uppgift att utfarda foreskrifter, standardisera, certifiera och overvaka genomforandet och 
att de ar kapabla att handla i full overensstammelse med EG:s regler. Dessa sporsmal 
analyseras i kapitel 3 .1 ("De fyra frihetema"). 
Forvaltningens kapacitet att forverkliga den fria rorligheten for varor ar 
otillfredsstallande. Det kravs att Rumanien gor atskillnad mellan uppgiften att utfarda 
foreskrifter, standardisera och certifiera. Forvaltningen inom detta omrade ar inte 
samordnad, den saknar utrustning och lamplig personal. Vad den fria rorligheten for 
tjanster betraffar, ar situationen annu inte tillfredsstallande, men framsteg har gjorts inom 
vissa omraden sasom bankvasendet. Tillsynsenheten vid centralbanken (70 anstallda) 
maste fa sina beslut verkstallda domstolsvagen. Landets forsakringsinspektion 
{Tillsynsbyran for forsakrings- och aterforsakringsverksamhet) har 14 anstallda och 
saknar resurser for utova en effektiv tillsyn over en snabbt vaxande sektor. 
Tillsynsmyndigheten for vardepappersmarknaden har battre personalresurser (70 
anstallda). 
For att na upp till EG:s krav pa detta omrade maste ytterligare resurser tillforas de 
myndigheter som utfardar foreskrifter och utovar tillsyn. 
Konkurrens: Som namnts i kapitel 3.1 ("Konkurrens") kravs det, for att 
konkurrenslagstiftningen skall kunna genomdrivas, att overvakningsmyndigheter inrattas 
for att kontrollera bestammelser mot konkurrensbegransande samverkan och statligt stod. 
Vidare kravs att rattssystemet, den offentliga forvaltningen och berorda ekonomiska 
aktorer har tillracklig kunskap om konkurrenslagstiftningen och -politiken. 
Den centrala myndigheten i Rumanien for konkurrensfragor ar konkurrensradet med 63 
anstallda. Detta bedoms som tillrackligt och det rader ingen brist pa sakkunskap. For att 
effektivt kunna genomfora EG:s bestammelser pa detta omrade kommer att kravas 
ytterligare satsningar pa personalutveckling (betydande anstrangningar i denna riktning 
har redan gjorts), okad oppenhet och en klar funktionsuppdelning i forhallande till det 
statskontrollerade konkurrensbyran (med 365 anstallda). 
Telekommunikation: For att kunna utforma och genomfora gemenskapens talrika 
forordningar om avreglering ar det nodvandigt att det organ som ansvarar for reglema 
och politiken pa detta omrade ar helt fristaende fran operatorema. 
En ny nationell regleringsmyndighet avses vara fullt operativ under 1998. Detta torde 
bidra till att forbattra den administrativa kapaciteten som for narvarande ar otillracklig. 
Indirekt beskattnioi: En effektiv tillampning av gemenskapens regelverk for indirekt 
beskattning forutsatter att det finns en forvaltning som kan genomfora EG:s lagstiftning 
om hannonisering av mervardesskatt och punktskatter under forhallanden dar 
skattekontrollema vid EU :s inre granser har avskaffats. Punktskattesystemet bygger pa 
skatteupplag, och skatten fdrfaller till betalning nar varoma konsumeras.· Skattesatsen ar 
den som galler i den medlemsstat dar sadan konsumtion sker. Allt detta staller stora krav 
105 
pa den myndighet som handhar dessa fragor; den maste vara hogt utvecklad, kompetent, 
resursstark och ha en hog grad av integritet. 
I Ruma.men ar finansministeriet ( ett centralt ministerium och 41 regionala kontor) med 
cirka 20 000 anstallda (tull-och skatteinspektorer) behorig myndighet pa detta omrade. 
Ungefar 50 000 anstallda skulle behovas, men det ar svfilt att rekrytera personal. 
Mervardesskatten pa import tas ut av tullmyndighetema ( 4 500 anstallda) och 
punktskatter av skattemyndighetema ( 1 110 anstallda). Pa grund av hog 
personalomsattning -vilket delvis beror pa att erfaren personal rekryteras av den privata 
sektom -ar det svfilt att bedoma kompetensen hos de anstallda. For att gemenskapens 
regelverk skall kunna genomforas effektivt kommer det att kravas betydande 
anstrangningar for att sakra en tillracklig niva pa bemanning och yrkeskunskaper och i 
detta ingar utbildningsatgarder och hogre loner. 
Jordbruk: De krav som stalls pa forvaltningen pa jordbruksomradet ror framst 
veterinarmedicinsk och fytosanitar kontroll, skyddet av folkhalsan och fri rorlighet for 
jordbruksprodukter. Vidare maste formagan finnas att forvalta den gemensamma 
jordbrukspolitikens instrument och bestammelser. I detta ingar finansiell kontroll och 
officiell statistik av hog standard. Dessa sporsmal behandlas i kapitel 3.4 ("Jordbruk") 
och, vad betraffar allmanna normer pa statistikomradet, i kapitel 3.3 ("Statistik"). 
Nar det galler den administrativa kapaciteten inom veterinarmedicinsk och fytosanitar 
kontroll i Rumanien uppfyller denna inte EG:s krav; detta galler i synnerhet inspektion av 
levande djur och animalieprodukter. Det finns 5 000 veterinarinspektorer. Kommissionen 
kanner for narvarande inte till antalet anstallda vid livsmedelsinspektionen. For att kunna 
administrera den gemensamma jordbrukspolitiken i allmanhet maste den offentliga 
forvaltningens uppbyggnad forbattras. 
For att kunna uppfylla EG:s krav pa detta omrade kravs avsevarda forbattringar. 
Transporter: Att tillampa reglema om EU:s inre marknad och om konkurrens, utveckla 
infrastrukturen och genomfora andra delar av gemenskapens regelverk pa 
transportomradet ar en utmaning for forvaltningen i nya medlemsstater. 
Den ansvariga myndigheten i Rumanien ar transportministeriet med 34 7 anstallda. Det 
rader brist pa kvalificerad personal. Detta ger anledning till sarskilda farhagor nar det 
galler mojligheten att genomfora sakerhetskontroller och detta i en situation nar 
sakerhetsfragor redan ar ett orosmoment. 
Sysselsattnini och sociala frc\ior: Ett viktigt administrativt krav enligt gemenskapens 
regelverk pa detta omrAde ar tillracklig inspektionskapacitet, sarskilt nar det galler balsa 
och sakerhet i arbetet. 
Rumaniens yrkesinspektion bar omkring 300 anstallda och behaver utoka saval 
personalstyrkan som sakkunskapen. 
Reiionalpolitik och sammanhallnini: De framsta krav som stalls pa forvaltningen pa 
detta omrade ar att det finns lampliga och effektiva administrativa organ och i synnerhet 
kravs en hog kompetensniva och integritet for att hantera gemenskapens fondmedel. 
106 
Rumanien har ingen sarskild politik for regional utveckling. Nar det galler finansiell 
kontroll ar situationen inte tillfredsstallande (se nedan om "Finansiell kontroll"). En 
effektiv tillampning av gemenskapens regelverk pa detta omrade kommer att krava 
betydande arbetsinsatser pa olika omraden. Bland annat maste lampliga 
fdrvaltningsstrukturer skapas. 
Mili{i: EG:s miljopolitik innebar att miljoskyddsfragoma skall beaktas inom alla EG:s 
politikomraden och detta gor att de krav som stalls pa fdrvaltningen kan bli mycket 
omfattande och galla manga organ som annars inte rorknippas med miljofragor. 
Huvudansvaret ligger emellertid hos miljoministeriema och myndigheter som sorterar 
underdem. 
Rumaniens miljoministerium har 200 anstallda. Overvakning skots av institutet for 
forskning och miljoteknik och genomfdrandet skots av ministeriet, den statliga 
inspektionen och 41 byraer ute i landet. Denna ordning ar inte tillracklig eftersom 
miljomedvetenheten ar mycket lag och de nuvarande strukturema ar ineffektiva. Att 
effektivt tillampa gemenskapens regelverk pa detta omrade kommer att krava omfattande 
investeringar, forandring av forvaltningens ansvarsomraden och malinriktad utbildning. 
Konsumentskydd: Pa detta omrade kraver en effektiv forvaltning av gemenskapens 
regelverk att det overgripande ansvaret laggs pa ett sarskilt statligt organ som kan 
utarbeta, genomrora och uppratthalla efterlevnaden av konsumentpolitiken och 
konsumentskyddslagstiftningen. 
I Rumanien har bildats ett sarskilt organ for konsumentskydd, konsumentskyddsbyran 
(688 anstallda), som rapporterar direkt till premianninistem. De icke-statliga 
konsumentorganisationemas stallning ar fortfarande alltfor svag. Vidare rader <let en viss 
forvirring vad galler konsumentpolitikens omfattning och inriktning. Detta ar en av 
forklaringarna till att <let har varit svart att genomfora konsumentlagstiftningen i 
praktiken. Manga andra orsaker maste emellertid ocksa uppmarksammas, sasom bristen 
pa expert er, organisatoriska brister och rattsvasendets bristande insikter om 
konsumentfragor. 
Rattsli~a och inrikes fraior: Justitie-och inrikesministeriema har ansvaret for rattsliga 
och inrikes fragor. Myndighetema maste vara i stand att ta itu med fragor om asyl och 
invandring, gransovervakning, polissamarbete och rattsligt samarbete. Det finns ett 
overgripande behov av valutbildad personal i tillrackligt antal med hog grad av integritet. 
Justitie- och inrikesministeriema i Rumanien har tillrackliga personalresurser. 
Kapaciteten att behandla asyl-och invandringsfragor ar arum inte sakerstalld. Det finns 
administrativa forfaranden for flyktingfrA.gor, men systemet saknar resurser och personal. 
Gransovervakningen ar ineffektiv, men reformer ar planerade. Polisen behover 
omorganiseras for att kunna bekampa organiserad brottslighet battre. Det rattsliga 
samarbetet ar begransat och rattsvasendet fungerar inte ordentligt for narvarande. inriktat 
pa angransande lander. For att gemenskapens regelverk pa detta omrade skall kunna 
genomforas pa ett effektivt satt kravs det att ytterligare satsningar gors vad galler 
tekniska och personella resurser ( sarskilt utbildning), forbattrad ansvarsfordelning vad 
galler rattsliga och inrikes fragor samt att bradskande atgarder for att bekampa 
korruption. 
107 
Iwl: For att tillampa gemenskapens regelverk pa detta omrade kravs tillracklig 
infrastruktur och utrustning, bl.a. datorisering och resurser att fdreta utredningar. Vidare 
maste en eff ektiv tullmyndighet skapas med ett tillrackligt antal kvalificerade och 
motiverade tjansteman med hog grad av integritet. 
Tullforvaltningen i Rumanien har 4 600 anstallda. Pa grund av den hoga 
personalomsattningen ar det svart att bedoma myndighetens effektivitet och darmed 
ocksa om antalet anstallda ar tillrackligt. For att gemenskapens regelverk skall kunna 
tillampas pa detta omrade kravs storre resurser (i synnerhet utbildning och modem 
arbetsledning), atgarder maste tagas skyndsamt for att angripa korruptionen. 
Finansiell kontroll: For att skydda gemenskapens finansiella intressen kravs att enheter 
for bedrageribekampning inrattas, att specialistkompetens utvecklas genom utbildning 
( utredare, aklagare, domare) och att sarskilda samarbetsformer forstarks. For att 
genomfora gemenskapens politik, i synnerhet for jordbruket och strukturfonderna, kravs 
effektiva forvaltnings- och kontrollsystem for offentliga utgifter och bestammelser om 
bedrageribekampning. Pa det administrativa planet ar det viktigt att klart skilja mellan 
extern och intern kontroll. Polisen och rattsvasendet maste ha fdrmaga att handskas med 
komplicerad gransoverskridande ekonomisk brottslighet (inklusive bedragerier, 
korruption och tvattning av pengar) som kan berora gemenskapens finansiella intressen. 
Det viktigaste externa kontrollorganet i Rumanien ar riksrevisionsbyran med 160 
anstallda. Detar mojligt att detta antal ar tillrackligt, men ett effektivt genomfdrande av 
gemenskapens regelverk pa detta omrade kraver avsevarda forberedelser for att faststalla 
vilka fdrvaltnings- och kontrollinstrument som behovs. 
4.3 Allman bedomning 
For att det pa medellang sikt skall finnas tillracklig kapacitet for att genomfdra 
gemenskapens regelverk kravs omfattande och utokade reformer av den offentliga 
fdrvaltningen. 
Vad betraffar rattsvasendets fdrmaga att tillampa gemenskapens lagstiftning ar det svart 
att gora en slutlig bedomning i detta skede. 
108 
C. SAMMANFATTNING OCH SLUTSATS 
Rumanien lamnade in sin ansokan om anslutning till Europeiska unionen den 22 juni 
1995. Ansokan ar en del av det historiska skeende som markerar slutet pa Europas 
delning och utgor ett tecken pa demokratins forankring i landet. 
I enlighet med artikel O i F ordraget har kommissionen pa radets begaran utarbetat ett 
yttrande over Rumaniens ansokan om anslutning. 
Rumaniens forberedelse infor anslutningen har byggt bland annat pa Europaavtalet som 
tradde i kraft i februari 1995. De rumanska myndighetema har fast vikt vid inforlivandet 
av de atgarder som rekommenderas i vitboken om den inre marknaden fran maj 1995, 
vilket ar ett annat inslag av vasentlig betydelse for strategin infor anslutningen. Den nya 
regeringen har nyligen gjort en oversyn av motsvarande program for harmonisering av 
lagstiftningen. Regeringen har vidare upprattat de nationella samordningsstrukturer som 
har till uppgift att genomfora den europeiska integrationspolitiken. 
Ansokan om anslutning har utvarderats med ledning av de kriterier som faststillldes vid 
Europeiska radets mote i Kopenhamn i juni 1993. Enligt slutsatsema fran detta mote 
kan de kandidatlander i Ost-och Centraleuropa som sa onskar bli medlemmar i 
Europeiska unionen om de uppfyller foljande krav: 
-Kandidatlandet har uppnatt en institutionell stabilitet som garanterar demokrati, 
rattssakerhet, manskliga rattigheter och respekt for och skydd av minoriteter. 
-Det finns en fungerande marknadsekonomi samt fonnaga att hantera konkurrens 
och marknadskrafter inom unionen. 
-Landet kan pa.ta sig de skyldigheter som fdljer med ett medlemskap och ansluta 
sig till malen for den politiska, ekonomiska och monetara unionen. 
Bedomningen avseende dessa tre grupper av kriterier -politiska kriterier, ekonomiska 
kriterier och kriterier rorande fonnagan att tillagna sig gemenskapens regelverk -beror 
aven av bedomningen av forvaltningens och rattsvasendets fonnaga att genomfora 
demokratiska och marknadsekonomiska principer liksom deras fdrmaga att i praktiken 
tillampa och uppratthalla respekten for gemenskapens regelverk. 
Den metod som foljts bestar i en mot framtiden syftande analys pa medellang sikt av 
laget i varje kandidatland med beaktande av framsteg som gjorts och de refonner som 
redan inletts. Betraffande de politiska villkoren bar kommissionen i sin bedomning inte 
stannat vid en fonnell redogorelse for institutionema, utan gjort en bedomning av hur 
demokratin verkligen fungerar. 
1. Politiska kriterier 
Rumanien har inrattat demokratiska institutioner vars stabilitet nu tycks vara garanterad. 
Dessa institutioner behover ytterligare konsolideras genom att storre respekt for 
rattsstatens principer iakttas i verksamheten pa alla nivaer i statsapparaten. Det halls fria 
och rattvisa val i Rumanien, vilket ledde till ett verkligt maktskifte i november 1996. 
Vad betraffar respekten for grundlaggande rattigheter finns det fortfarande vissa brister, 
aven om de rumanska myndighetema sedan november 1996 har vidtagit atgarder och 
109 
gjort utfastelser som har varit positiva. Stora anstrangningar maste saledes 
fortsattningsvis goras for att bekampa korruptionen, forbattra rattsvasendets funktion och 
skydda de personliga frihetema, sarskilt i fraga om polisens och sakerhetstjanstens 
verksamhet och de straffrattsliga forfarandena. 
Den ungerska minoriteten tycks vara val integrerad med tanke den forbattrade situationen 
under senare tid, vilket dock inte verkar vara fallet for zigenama (Roma) som utgor en 
stor minoritet i landet. 
De reformer som inletts avseende skydd av barn som ar placerade pa bamhem ar ett 
vasentligt framsteg men bor ge ytterligare resultat. 
Den forbattring som agt rum under den senaste tiden, till foljd av den nya regeringens 
makttilltrade, tyder pa att Rumanien ar pa god vag att uppfylla de politiska villkor som 
uppstalldes av Europeiska radet i Kopenhamn. 
2. Ekonomiska kriterier 
Efter tidigare regeringens resultatlosa forsok att reformera den rumanska ekonomin, 
genomfor den nya regeringen, som kom till makten efter valen i november 1996, ett 
radikalt program for makroekonomisk stabilisering och strukturella reformer. Denna 
politik genomfors i en situation med tillvaxtminskning (+ 7,1 % ar 1995, + 4,1 % ar 
1996), inflationsokning ( 56,9 % ar 1996) och storre budgetunderskott och underskott 
gentemot utlandet. 
Rumanien har 22,6 miljoner invanare. BNP per capita motsvarar 24 % av genomsnittet i 
Europeiska unionen. Mer an en tredjedel av den aktiva befolkningen ar sysselsatt inom 
jordbrukssektom, som star for 20 % av landets mervarde. Trots den privatisering som 
nyligen genomfordes foreligger annu stora strukturella problem inom denna sektor. 
Handeln med unionen utgor 55 % av Rumaniens export och 52 % av importen. 
Rumaniens lage vad avser de ekonomiska kriterier som stalldes upp av Europeiska 
radet i Kopenhamn ar foljande: 
Rumanien har gjort betydande framsteg med att skapa en marknadsekonomi. 
Omorienteringen av den ekonomiska politiken sedan regeringsbytet nyligen har lett till 
en forbattring men mycket aterstar att gora. A ven om prisema nastan helt har 
liberaliserats ar annu inte aganderatten till mark helt garanterad, rattsvasendet ar brackligt 
och den politiska beslutsprocessen om de ekonomiska fragoma ar inte alltid konsekvent. 
Ytterligare atgarder for att befasta den administrativa och rattsliga ramen och for att 
atgarda de bestaende makroekonomiska obalansema maste vidtas for att sakerstalla en 
stabil miljo. 
Rumanien skulle ha stora svarigheter att pa medellang sikt klara konkurrenstrycket och 
marknadskrafterna inom unionen. Landet har under senare tid gjort framsteg med att 
forbattra den ekonomiska konkurrenskraften, sarskilt genom att atgarda storre 
snedvridningar sasom den laga prisnivan pa energi, paskyndande av privatiseringen och 
genom att borja forsatta mycket olonsamma statliga foretag i konkurs. Den storsta delen 
av den rumanska industrin ar dock foraldrad och jordbruket maste modemiseras. Den 
laga FoTu-nivan och den daligt utbildade arbetskraften tyder ocksa paatt ekonomin 
under ett visst antal ar maste genomga strukturella reformer. 
110 
3, FOrmAga att fulleOra de sk_vldigheter som fDUer med auslutuingen 
Overtagande av gemenskapens regelverk har bedomts med ledning av flera faktorer: 
-Europaavtalet som innehaller bestammelser om i synnerhet etableringsratt, 
nationell behandling, fri handel, intellektuell aganderatt och offentlig 
upphandling. 
-Genomtorandet av de i vitboken uppraknade atgarder som ar vasentliga tor 
upprattandet av den inre marknaden. 
-Stegvis inforlivande av ovriga delar av gemenskapens regelverk. 
Rumanien har gjort betydande insatser tor att uppfylla sina Aligganden enligt 
Europaavtalet och rekommendationerna i vitboken men den ta.kt med vilken inforlivandet 
sker ar inte tillrackligt snabb. 
Den rumanska lagstiftningen har med undantag av industriell och intellektuell aganderatt 
endast i ringa grad overtagit gemenskapens regelverk i fraga om den inre marknadens 
alla grundlaggande aspekter, daribland konkurrens. De omfattande forandringar som 
aterstflr kraver ytterst stora och ihAllande insatser, bflde betraffande tillnarmning av 
lagstiftningen och upprattandet av strukturer for genomforandet av sfldan lagstiftning. En 
fullstandig omstrukturering av den finansiella sektorn ar en hogsta prioritet for att 
aterstalla det nodvandiga fortroendet hos allmanheten och investerarna. Regeringen ar 
medveten om denna nodvandighet. 
Allmant sett utgor den svaga offentliga forvaltningen ett stort problem, eftersom dess 
svaghet kan bromsa tillnannningen av lagstiftningen och pAverka lagstiftningens kvalitet. 
De olika strukturer som kravs for att genomfora lagstiftningen betraffande den inre 
marknaden ar annu inte mogna for denna uppgift. 
Om Rumanien aktivt fortsatter sina stravanden med att inforliva gemenskapen 
respekteras horde landet utan nagra sarskilda svflrigheter pa medellang sikt kunna 
tillampa ovriga delar av gemenskapens regelverk, och sarskilt pa foljande omrAden: 
utbildning, ungdomsfragor och yrkesutbildning, teknisk forskning och utveckling, fiskeri, 
sma och medelstora foretag, konsumentskydd, utrikeshandel och utvecklingssamarbete. 
Daremot mAste landet fortfarande gora stora framsteg inom telekommunikation, 
audiovisuella medier, beskattning, och tullfragor. 
Rumanien har forfarande inte skapat forutsattningar for en dynamisk och 
konkurrenskraftig privat sektor. Foljaktligen kommer dess industri forst pa lang sikt 
kunna hantera den inre marknadens konkurrenstryck. 
Betraffande miljon behovs mycket omfattande anstrangningar, inbegripet stora 
investeringar och en forstarkning av forvaltningens formaga att effektivt tillampa 
lagstiftningen. Ett fullstandigt overtagande av gemenskapens regelverk kan forutses forst 
pA IAng, eller rent av mycket \Ang, sikt och kommer att nodvandiggora okade offentliga 
utgifter. 
Rumanien har gjort vissa framsteg vad galler inforlivandet av gemenskapens regelverk 
inom transportsektorn. Landet bor fdrstarka sina insatser, sarskilt betraffande sjofart 
111 
och jarnvagsnatet. Dessutom bor Rumanien gora de investeringar som kravs for att 
fardigstalla de transeuropeiska naten, vilka ar av avgorande betydelse for att den inre 
marknaden skall fungera val. 
Ruma.men maste gora betydande insatser for att anpassa sig till Europeiska unionens 
normer i fraga om sysselsattning och sociala fragor. I synnerhet galler det skydd av 
arbetstagare och arbetarnas sakerhet och halsa. Landet maste aven inratta en verklig 
yrkesinspektion. 
Vad galler regionalpolitik och sammanhallning har Rumanien knappt paborjat 
processen med att faststalla en handlingsplan for att gora det mojligt att utnyttja unionens 
strukturfonder. Landet bor aven skaffa sig ett verkligt instrument for finansiell kontroll. 
Rumanien maste genomfora grundlaggande reformer inom jordbrukssektorn for att 
kunna uppfylla de krav som en anslutning skulle medfora. A vsevarda framsteg kravs i 
fraga om jordbruksstrukturema, jordbrukets livsmedelsindustri, jordbrukspolitiken och 
halso-och kvalitetskontroller. Di ssutom bor sarskilda insatser goras for att forbattra de 
forvaltningsstrukturer som skall infora den gemensamma jordbrukspolitiken. 
Pa energiomradet maste ytterligare anstrangningar goras rorande monopolens satt att 
fungera, faststallande av priser och statens ingrepp inom sektorema for fasta branslen och 
uran. I Cemavoda har Rumanien ett karnkraftverk vilket ar byggt enligt vastlig teknik 
och som producerar cirka 8 % av landets elektricitet. En losning for karnavfallet maste 
hittas. 
Mot bakgrund av bedomningen av samtliga berorda omraden ar det svart att idag 
uppskatta nar Ruma.men skulle ha formaga att tillagna sig och genomfora de rattsakter 
som fordras for att kunna avskaffa kontrollema vid de inre granserna och att flytta dessa 
kontroller till unionens yttre grans. 
Ruma.men forefaller inte vara formoget att delta i den tredje etappen i den ekonomiska 
och monetara unionen vilken forutsatter en samordning av den ekonomiska politiken 
och en fullstandig liberalisering av kapitalrorelsema. Det ar dock for tidigt for att bedoma 
huruvida landet vid tidpunkten for anslutningen kommer att kunna inga i euroomradet. 
Formagan att uppfylla konvergenskriteriema beror pa hur val de pagaende 
strukturforandringarna lyckas och utgor under inga omstandigheter ett villkor for 
anslutning. 
Rumanien maste gora sarskilt stora insatser nar det galler rattsliga och inrikes fragor. 
Landet har hittills gjort begransade framsteg vad galler overtagandet av gemenskapens 
regelverk pa detta omrade. Den nya regeringen har dock paborjat ett mycket omfattande 
, program for att genomfora de oundgangliga institutionella reformema. 
Rumanien torde utan svarighet kunna anpassa sig till de skyldigheter som foljer av den 
gemensamma utrikes-och sakerhetspolitiken. 
Rumanien har pa senare tid forbattrat forbindelsema med sina grannlander, sarskilt med 
Ungem och Ukraina och lost de fiesta tvister med dessa lander. 
112 
4, Forvattningens och rattsvasendets formiga 
Rumaniens fdrvaltningsstrukturer kraver en kraftig och ihallande refonninsats fdr att de 
skall kunna bli i stand att effektivt tillampa gemenskapens regelverk. 
Rattsvasendets fdnnaga att sakerstalla en enhetlig tillampning av 
gemenskapslagstiftningen ar av grundlaggande betydelse, sarskilt fdr genomfdrandet av 
den inre marknaden. Pa detta stadium ar det fortfarande svart att bedoma denna sektor. 
Slutsats 
Efter genomfdrd bedomning har kommissionen kommit fram till fdljande slutsatser: 
-Forbattringama efter det att den nya regeringen kommit till makten tyder pa att 
Rumanien ar pa vag att uppfylla de politiska villkoren. 
-Rumanien har gjort stora framsteg med att skapa en marknadsekonomi men 
skulle ha stora svarigheter att pa medellang sikt klara konkurrenstrycket och 
marknadskraftema inom unionen. 
-Trots de framgangar som noterats har Rumanien varken infdrlivat eller 
genomfdrt de vasentliga delama av gemenskapens regelverk, sarskilt i fraga om den inre 
marknaden. Man kan darfdr tvivla pa att landet ar i stand att pa medellang sikt uppfylla 
de skyldigheter som en anslutning medfdr. Dessutom kravs avsevarda insatser, framfdr 
allt i fraga om investeringar, inom omradena miljo, transport, sysselsattning och sociala 
fragor, rattsliga och inrikes fragor samt jordbruk. Allmant sett kravs omfattande 
administrativa reformer for att landet skall kunna bygga upp de strukturer som kravs fdr 
att konkret tillampa gemenskapens regelverk. 
Kommissionen fdreslar fdljaktligen radet 
I ljuset av dessa overvaganden anser kommissionen att anslutningsfdrhandlingar med 
Rumanien bor inledas sa snart landet gjort tillrackliga framsteg fdr att tillfredsstalla 
medlemskapskraven sa som de definierats av Europeiska radet i Kopenhamn. 
Den fdrstarkta strategin infor anslutningen kommer att hjalpa Rumanien att fdrbereda sig 
for de krav som ar fdrknippade med medlemskapet genom att landet vinnlagger sig om 
att atgarda de svaga punkter som faststalls i yttrandet. Kommissionen kommer senast vid 
utgangen av 1998 att lagga fram en rapport om de framsteg som Rumanien gjort. 
113 
BILAGA 
NUV ARANDE SAMMANSATTNING AV RUMANIENS PARLAMENT 
(NOVEMBER 1996) 
Deputerade- Senaten 
kammaren 
Politiskt parti E!!rkortning Antal maodat Antal mandai 
Demokratiska konventet CDR 122 53 
Rumaniens social-
demokratiska parti PDSR 91 41 
Socialdemokratiska unionen USD 53 23 
Ungerska demokratiska unionen UDMR 25 11 
Storrumanska partiet PRM 19 8 
Rumanska nationella 
enhetspartiet PUNR 18 7 
114 
Single Market: White Paper measures 30-06-97 
RO 
This table is based on information provided by the Romanian authorities and confirmed by them as correct as at the end of June 1997. It does 
not indicate the Commission's agreement with their analysis. The table includes directives and regulations cited in the White Paper which total 
899. These have been listed in accordance with the categorization used in the White Paper and in relation to the policy areas covered. The table 
shows the number of measures for which the Romanian authorities have notified the existence of adopted legislation having some degree of 
compatibility with the corresponding White Paper measures. 
White Paper chapters Directives Regulations Total 
Stage Stage Stage Stage 
I 11/111 I 11/111 
I.Free Movement of Capital Romania 0 0 0 0 0 
Number of White Paper measures 3 1 0 0 4 
2.FM and Safety of Industrial Products Romania 34 63 1 2 100 
Number of White Paper measures 56 104 4 1 165 
3.Competition Romania 3 0 1 0 4 
Number of White Paper measures 3 0 1 0 4 
4.Social policy and action Romania 10 15 0 0 25 
Number of White Paper measures 12 15 0 2 29 
5.Agriculture Romania 69 25 7 0 101 
Number of White Paper measures 93 46 62 . 2 203 
6. Transport Romania 17 11 3 9 40 
Number of White Paper measures 19 15 8 13 55 
7 .Audiovisual Romania 1 0 0 0 1 
Number of White Paper measures 1 0 0 0 I 
8.Environment Romania 26 7 5 0 38 
Number of White Paper measures 31 7 7 0 45 
9.Telecommunication Romania 8 3 0 0 11 
Number of White Paper measures 9 7 0 0 16 
10.Direct Taxation Romania 1 1 0 0 2 
Number of White Paper measures 2 2 0 0 4 
11.Free movement of goods Romania 0 0 0 0 0 
Number of White Paper measures 0 0 0 0 0 
12.Public Procurement Romania 4 0 0 0 4 
Number of White Paper measures 5 1 0 0 6 
13.Financial services Romania 12 7 0 0 19 
Number of White Paper measures 13 8 0 0 21 
14.Protection of personal data Romania 0 0 0 0 0 
Number of White Paper measures 0 2 0 0 2 
15.Company Law Romania 2 3 0 0 5 
Number of White Paper measures 2 3 0 1 6 
16.Accountancy Romania 3 1 0 0 4 
Number of White Paper measures 3 2 0 0 5 
17 .Civil law Romania 0 1 0 0 1 
Number of White Paper measures I I 0 () 2 
18.Mutual rec. of prof. Qual. Romania 0 10 0 0 10 
Number of White Paper measures 2 16 0 0 18 
19.Intellectual property Romania 5 3 0 0 8 
Number of White Paper measures 5 3 0 3 11 
20.Energy Romania 8 0 1 0 9 
Number of White Paper measures 10 2 3 0 15 
21.Customs law Romania 2 1 12 14 29 
Number of White Paper measures 2 1 14 184 201 
22.Indirect Taxation Romania 7 3 0 0 10 
Number of White Paper measures 15 54 0 6 75 
23.Consumer Protection Romania 5 0 0 0 5 
Number of White Paper measures 8 3 0 0 II 
Total Romania 217 154 30 25 426 
Number of White Paper measures 295 293 99 212 899 ,,~ 
Source: TA I EX 
Statistiska uppgifter 
Om inget annat uttryckligt anges, har de uppgifter som finns i denna bilaga insamlats av 
Nationella kommissionen for statistik (COMISIA NATIONALA PENTRU 
ST A TISTICA) med vilket Eurostat och medlemsstatemas statistikorgan har samarbetat 
sedan flera ar tillbaka inom ramen for Phare-programmet. Inom ramen for detta 
samarbete har man regelbundet insamlat och spridit data for att gora det mojligt att 
tillampa EU:s regler och praxis for statistik. Uppgiftema nedan har i sa stor utstrackning 
som mojligt sammanstallts enligt EU:s definitioner och standarder, vilka i nagra fall 
skiljer sig fran nationell praxis. Detta kan ibland ge upphov till skillnader mellan de 
uppgifter som anges har och de som anges pa andra stallen i yttrandet, vilka i allmanhet 
grundas pa de individuella kandidatlandemas uppdaterade svar pa den enkat de fick i 
april 1996. Att EU:s regler for statistik tillampats fullt ut pa detta material kan dock inte 
garanteras, i synnerhet inte for de uppgifter som inte levererats via Eurostat utan direkt av 
de berorda landema. I gorligaste man har metodologiska anmarkningar som beskriver 
statistikens innehall och exakthet lamnats for de uppgifter som aterfinns i denna bilaga. 
Uppgiftema bygger pa information som fanns tillganglig i maj 1997. 
BASDATA 
1990 1993 1994 1995 1996 
1000 hcktar 
Totalyta 23839.0 23839.0 23839.0 23839.0 
Folkmingd (i slutet av perloden) i 1000-tal 
• Totalt 22748.0 22712.0 22656.0 22608.0 
• Kvinnor 11579.0 11569.0 11548.0 11527.0 
-Mlin 11169.0 11143.0 11108.0 11081.0 
per I krn2 
Folktlthet 97.7 95.1 94.8 
i % av den totala bcfollcningcn 
Stadsbefolkning 54.3 54.9 54.9 
per 1000 av bcfolkningcn 
Dlidlighet 11.6 11.7 12.0 12.6 
Flidelsetal 11.0 10.9 10.4 10.2 
lnkomst och BNP per capita CCU 
-Genomsnittlig 16n per anstlilld 118 79 
-BNP per capita 1294 1203 
Produktlonens struktur: Bruttofflrldllngsvlrde per bransch i % av totalt bruttof'Orldlingsvllrdc 
-jordbruk 21.8 20.5 
-industri 40.5 35.7 
-byggnads- och anUiggningsverksamhet 5.4 6.8 
-tjllnster 32.3 36.9 
116 
share of branch GVA in 1990 
.o.o 
21.8 • -agriculture 
• -in~try 1136.9 
D -construction 
II -services 
• -Others 
share of branch GV A in 1990 = Bruttofiiriidlingsvirde per bransch 1990 
-agriculture = Jordbruk 
-industry = Industri 
-construction = Byggnads- och anHlggningsverksamhet 
-services = Tjlinster 
-others= Ovriga 
share of branch GV A in 1995 = Bruttofiiriidlingsdrde per bransch 1995 
-agriculture = Jordbruk 
-industry = Industri 
-construction = Byggnads- och anHlggningsverksamhet 
-services = Tjlinster 
-others = Ovriga share of branch GV A in 1995 
.o.o 
Folkmllngd (I slutet av perioden), folktllthet och stadsbefolkning: Uppgifterna fOr 1996 avser den 1 juli. 
Produktionens struktur: Bruttofiirlldlingsvirde per bransch Tjlinster inkluderar statistiska avvikelser. 
117 • -agriculture 
• -industry 
D -construction 
II -services 
• -Others 
NATIONALRAKENSKAPER 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
i miljoner i nationell valuta 
Bruttonationalprodukt (16pande priser) 857851 2203912 6029168 20035719 49773186 72559700 
j miljarder CCU 
Bruttonationalprodukt (16pande priser) 30.0 23.3 15.1 22.5 25.1 27.3 
i k6pkraftsstandard per capita 
Bruttonatlonalprodukt 3414 3633.0 3780.0 4055.0 
procentuell f'l:lrlndring gentemot f0rcg6ende lr 
Bruttonationalprodukt -5.6 -12.9 -8.8 1.5 3.9 7.1 
Konsumtionsutglfter 8.9 -11.8 -5.6 1.2 3.8 14.3 
-hushA1lens och hushAllens ideella 7.9 -16.3 -7.5 0.9 2.4 19.0 
organisationer 
-offentliga sektom 8.1 10.6 2.2 2.7 11.0 -7.6 
Fasta bruttoinvesteringar -35.6 -31.6 11.0 8.3 20.7 8.6 
Export av varor och tjinster -39.4 -17.9 2.9 11.1 19.0 32.6 
Import av varor och tjinster 18.4 -29.6 7.5 4.4 2.8 44.8 
i %av BNP 
Konsumtionsutgifter 79.2 75.9 77.0 76.0 77.3 80.8 
-hushdllens och hushdllens ideella 65.9 60.7 62.7 63.7 63.5 68.6 
organisationer 
-offentliga sektom 13.3 15.2 14.3 12.3 13.8 12.2 
Fasta bruttoinvesteringar 19.8 14.4 19.2 17.9 20.3 21.9 
Export av varor och tjinster 16.7 17.6 27.8 23.0 24.9 27.8 
Import av varor och tjinster 26.2 21.5 36.2 28.0 27.0 33.0 
BNP (% fdrandring gentemot fdregaende ar) 
118 
EKONOMISKA 
HUVUDINDIKA TORER 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
procentuell tlxlndring genternot f6rcgknde lr 
Inflationstakt 5.1 170.2 210.4 256.1 136.7 32.3 
fflrcgknde Ar .. 100 
Volymindex fUr industriproduktlonen 101.1 103.3 109.4 
Volymlndex fUr jordbrukets bruttoproduktion 1 I0.2 100.2 104.5 
Arbetsltisbet (ILO metoden) i % av arbctskraftcn 
-Totalt 8.1 8 
-under 25 Ar 22.6 20.8 
-25 Ar eller Aldre 5.3 5.4 
i miljarder USD 
Bruttoutlandsskuld 2.169 3.549 3.708 4.327 5.481 
Betalnlngsbalans i miljoner USD 
Export av varor 5775 4266 4364 4892 ·6151 7910 
-Import av varor -9202 -5372 -5784 -6020 -6562 -9487 
-Handelsbalans -3427 -1106 -1420 -1128 -411 -1577 
-TjAnster, netto -177 -139 -168 -115 -171 -190 
-LOner, netto 161 15 -87 -145 -129 -241 
-Bytesbalans -3337 -1012 -1564 -1174 -428 -1639 
-Kapitalbalans 1606 1059 1054 968 952 847 
-Reserver 1843 -187 l 13 54 -618 257 
lnflatlonstakt: Procentuell ffinindring av det Artiga genomsnittet under det ffireglende Aret -helhetsindex (uppgiftema Ar baserade 
pl nationella konsumentprisindex, som inte Ar helt jAmffirbara). 
Volymindex Rir industriproduktionen: Industriproduktion omfattar omradena utvinning av mineral, tillverkning samt el-, gas-, 
och vattenffirsOrjning (enl. NACE-klassifikationens avdelningar C, D och E). Index tor industriproduktionen berliknas pl 
den fysiska outputen av ca 600 representativa produkter och produktgrupper, viktade med 1991 drs ffirldtingsvlrde till 
faktorkosmad. 
Volymindex fUr Jordbrukets bruttoproduktlon: Index fflr jordbrukcts bruttoproduktion berAknas pd basis av fflregAcnde Ar. 
Arbetsltishet (enligt ILO:s metod): Denna siffra har erhAllits fran AKU (Eurostats arbetskraftsundersOkning) med beaktande av 
tbljande ILO-definitioner och rekommendationer: 
Arbetskraften -arbetslOsa personer och sysselsatta i enlighet med lLO:s definitioner nedan. 
Sysselsatta alla personer l)dre An 15 dr, som under referensperioden ffirvlirvsarbetat minst en timme som anstlllda, egna 
ffiretagare, medlemmar i kooperativ eller medhjAlpande familjemedlemmar. Medlemmar i de vApnade styrkoma och 
kvinnor som har ffirlldraledighet omfattas. 
Arbetslosa alla personer lldre In 15 dr, som ffir tillflUlet uppfyller ILO-definitionens alla tre villkor ffir att klassificeras 
som arbetslOsa: (i) saknar arbete, (ii) aktivt sOker arbete och (iii) kan pAbOrja ett arbete inom tvA veckor. 
Bruttoutlandsskuld: Skulden tas fran OECD:s statistik Over utlandsskulder. 
Betalnlngsbalans: Uppgiftema har hAmtats frl'm IMF:s databas. Deras jlimfflrbarhet med motsvarande .EU-statistik kan inte 
garanteras, men betalningsbalansen sammansUllls i princip i Overensstlmmelse med IMF-standarder. Handelsbalanscn i 
Overensstlmmelse med principema fflr betalningsbalansen. BAde export och import anges i fob-vlrden. NetlolOncr 
omfattar direkta inkomster, finansiella och andra invcsteringsinkomstcr samt toner och kollektiva avgiflcr. Bytcsbalans 
cnligt detinitionen i IMF:s 5:e handbok, kapitaltransfcreringar omfattas ej. Reserver: betyder lbnlndringar i 
reservtillgdngar under Arel;(+) innebllr en Okning, (-) inncbllr en minskning i reservtillgAngamas vllrde. 
119 1996 
38.8 
l09.9 
101.8 
8239 
-10368 
-2130 
-271 
-314 
-2336 
2935 
-217 
UTRIKESHANDEL 
1993 1994 1995 
Import och export (llpande priser) i miljoncr USD 
-Import 6693.5 7201.5 10413.5 
-Export 4968 6206.8 7974.3 
-Handelsbalans -1725.5 -994.7 -2439.2 
Volymlndex ffir utrikeshandel tbreglende Ar • I 00 
-Import 
-Export 
Ftirdelnlng av lmporten enligt SITC (ltipande priser) i % av den totala importcn 
-(O+ 1) livsmedel och levande djur, dryckesvaror och tobak 13.8 8.5 8.2 
-2 ravaror, icke litbara 6.2 5.8 5.3 
-3 mineraliska brinslen och smOrjoljor 25.8 23.6 21.4 
-4 animaliska och vegetabiliska oljor etc. 0.2 0.3 0.2 
-5 kemikalier och nlirstAende produkter 9.1 9.1 10.5 
-6 bearbetade varor grupperade i huvudsak efter material 15.7 18.5 19.8 
-7 maskiner och transportmedel 22.3 25.3 24.8 
-8 diverse flirdiga varor 6.6 8 8.9 
Ftirdelnlng av lmporten enligt SITC (ltipande priser) i % av den totala cxportcn 
-(O+ 1) livsmedel och levande djur, dryckesvaror och tobak 5.1 5.4 5.5 
-2 rAvaror, icke litbara 4 4.5 3.8 
-3 mineraliska brlinslen och smOrjoljor 10 10 7.9 
-4 animaliska och vegetabiliska oljor etc. 1.3 0.8 I 
-5 kemikalier och nlirstAende produkter 8 9.6 10.8 
-6 bearbetade varor grupperade i huvudsak efter material 27.4 24.3 25.9 
-7 maskiner och transportmedel 17.l 14.3 13.1 
-8 diverse flirdiga varor 27 30.6 31.7 
Prisindex fflr utrikeshandel f'Oregiende Ar • I 00 
-Import 
-Export 
Import och export (ltipande priser): Uppgiftema om handeln omfattar Aterexport, handel med tjlinster och handelsutbyte med 
tullfria zoner samt handel med licenser, know-how och patent. Uppgiftema Ar baserade pA specialhandelssystemet. 
Klasslflkation av handeln: Rumanien anvlinder en rlvaruklassificering i enlighet med Kombinerade nomenklaturen. 
Import och export: Vlirdet pA importerade och exporterade rlvaror bar berliknats pA basis av effektiva /ob-priser nlir det 
gliller export och effektiva C/F-priser nlir det giller Import. Omvandlingen av CIF-importer till FOB-exporter har 
beriknats med hjlllp av en CIF/FOB omrlkningskoefficient, som under 1995 och 1996 var 1.0834, detta vlirde grundar sig 
pA forskning vid betydande ekonomiska institut. Tullens statistik anvlnds t'Or Overvakning av utrikeshandeln. Vid 
omrllkningen av den nationella va\utan till US dollar har Eurostat av lntemationella va\utafondens genornsnitt\iga 
v!ixelkurs fbr Aret. 
J.'tirdelnl11g av utrlkeshandeln enllgt SITC (llpande priser) Uppgifiema om handeln omfattar Aterexport, handel med tjlnster och 
handelsutbyte med tullfria zoner samt handel med licenser, know-how och patent. Uppgiftema !1r baserade pA 
spcciolhundelssystcmct. Klasslflkatlon av hande/n: Rum!lnien anv!inder en rAvaruklussificering i cnlighet med 
Komblnerade nomenlclaturen. Import och export: Vilrdcl pA importcrude och exportcrade rlivaror har berAknats pA basis 
av ctlcktiva/ob-priser nilr dct glillcr export och effektiva elf-priser nllr det gllller import. Omvandlingen av CIF-imporlcr 
till FOB-exporter har berlknats med hjllp av en CIF/FOB omrlkningkoefficient, som under 1995 och 1996 var 1.0834, 
detta vllrde grundar sig pl forskning vid betydande ekonomiska institut. De importeradc och exporterade ravaroma har 
klassificerats i enlighet med Kombinerade nomenklaturen som ocksl Jigger till grund fOr tulltaxan. 
120 1996 
10226.2 
7778.2 
-2447.9 
6.7 
5.6 
21.1 
0.2 
9.9 
21.9 
25 
8.7 
7.7 
3.9 
7.8 
0.9 
IO.I 
23.2 
13.5 
32.7 
UTRIKESHANDEL 
Ftirdelning av importen efter huvudlinder (ltipande priser) 
1:a 
handelspartnern 
2:a 
handelspartnem 
3:e 
handelspartnern 
4:e 
handelspartnem 
5:e 
handelspartnern 
ovriga 
Ftirdelning av exporten efter huvudliinder (ltipande priser) 
CN 
I) 
F 
II{ 1:a 
handelspartnern 
2:a 
handelspartnern 
3:e 
handelspartnem 
4:e 
handelspartnem 
5:e 
handelspartnem 
ovriga 
Fordelning av exporten efter huvudllinder 1996 
Structure of export by main IJlrtncrs 
In 1996 
DE 
18.1% 
50.4% 
NL 
4.2% 5.0% 
Kina 
Tyskland 
Frankrikc 
Iran (lslumska rcpublikcn) 
ltalicn IT 
16.7% 
KR 
NL 
RU 
TR 
us 
121 1993 1994 1995 
i % av den totala importen 
D 15.8 D 18 D 
RU 11.7 RU 13.8 I 
I 9.4 I 1L8 RU 
IR 9.3 us 65 F 
F 7.8 IR 6.2 us 
46 43.7 
i % av den totala exporten 
D 14.3 D 16.1 D 
CN 8.6 I 12.9 I 
I 8.3 F 5. t F 
TR 5.7 CN 4.5 TR 
RU 4.5 TR 4.l NL 
58.6 57.J 
Fordelning av importen efter huvudUlnder 1996 
Structure of import by main (llrtners 
in 1996 
45.9% 
Rcpubliken Korea 
Nederllinderna 
Ryssland 
Turkiet 
USA KRFR 
3.8".&.0% DE 
17.1% 
IT 
15.6% 
12.6% 1996 
17.5 D 17.1 
13.3 I 15.6 
12 RU 12.6 
5.2 F 5 
4.1 KR 3.8 
47.9 45.9 
18.l D 18.l 
15.7 I 16.7 
5.8 F 5.6 
4.4 TR 5 
3 NL 4.2 
53 50.4 
SOCIALA INDIKATORER 
1991 1992 1993 1994 
Folkmlngd den 1 januari I 000-tal 
23192.27 22811.39 22778.53 22748.03 
Folkmlngden efter Alder den 1 januari 1995 i % av den totala bcfolkningcn 
10_14 
U5_24 
125_44 • 
A45_64 
{165 -
totaltantal 
Levande Ridda 275275 260393 249994 2467361 
Dtida 251760 263855 263323 266101 
Splldbarnsdtidlighet 
-Under l ar 6258 6080 5822 5894 
-DOdfMda 1910 1700 1582 1623 
GiftermAI 183388 174593 161595 154221 
Aktenskapssklllnader 37031 29290 31193 39633 
per 1000 av bcfolkningcn 
Aktenskapstal brutto 7.91 7.66 7.10 6.78 
Aktenskapsskillnadstal brutto 1.6 1.29 1.37 1.74 
Naturlig folkliknlng 1.01 -0.15 -0.59 -0.8 
N ettoinvandring -17.44 -1.29 -0.86 -0.72 
Folktikning totalt -16.43 -1.44 -1.44 -1.57 
Summerad fruktsamhet 1.56 1.51 1.44 1.41 
Spidbarnsdlidlighet 22.73 23.35 23.29 23.89 
Dtidffldda 6.89 6.49 6.29 6.53 
Aterstaende medellivslingd vid tbdscln 
-Mlin 
-Kvinnor 
AtcrstAende medelllvslllngd vid 65 firs t\ldcr 
-Mdn 
-Kvinnor 
Folkmllngd den 1 januari: Nettoinvandringen 1991 och Okningen/minskningen har plverkats av de statistiska skillnadema 
mellan de folkmlingdsskattningar som gOrs mellan folkrlikningama och resultaten fran den folkrlikning som genomfOrdes i 
januari 1992. 
Nettoinvandring: Nettoinvandringen 1991 har plverkats av de statistiska skillnadema mellan de folkmlingdsskattningar som gOrs 
mellan folkrllkningama och resultaten fran den folkrlikning som genomfOrdes i januari 1992. 
Folktikning totalt: 1991 Ars Okning/minskning har pAverkats av de statistiska skitlnadema mellan de folkmiingdsskattningar som 
gOrs rnellan folktiikningama och resultaten fran den folktiikning som genornfOrdes i januari 1992. 
122 1995 
22712 
20.8 
16.7 
28.3 
22.4 
11.8 
6.8 
1.5 
21.2 
65.7 
73.4 
12.8 
15.3 
ARBETSMARKNADEN 
1993 1994 1995 
Ftirvlrvsarbetsfrekvens (ILO:s metod) i % av befolkningcn lldre In IS ir 
64.9 67.2 
Genomsnittlig sysselslttning i I 000-tal 
10062 10011 9493 
Arbetsltishet (ILO metoden) i % av arbctskraftcn 
-Totalt 8.1 8 
-under 25 Ar 22.6 20.8 
-25 Ar eller aldre 5.3 5.4 
6ppet arbetsltisa (i slutet av perioden) i % av den fbrvlrvsarbetandc befolkningcn 
10.4 10.9 9.5 
1993 1994 1995 
Index Gver genomsnittlig betald sysselslttning enligt NACE-klasser tbreglcndc Ir• 100 
-Jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske 99.2 88.7 87.4 
-Utvinning av mineral 96.9 99.1 97.1 
-Tillverkning 92.2 93.6 90.4 
-El-, gas-, och vattenfOrsOrjning 100.2 103.9 100.l 
-Bygg-och anllggningsarbeten 116.8 96 86.1 
-Tramport, magasinering och kommunikation 94.3 94.5 95.5 
Index tiver mlnadsltiner 
-reala 83.2 100.1 111.9 
-nominella 296.5 237.7 148.9 
Ftirvlrvsfrekvens (ILO:s metod): -Procentuell andel av arbetskraften i den totala befolkningen Over 15 Ar. Denna siffra bar 
erhAllits frAn AKU (Eurostats arbetskraftssundersOkning) med beaktande av fOljande ILO-definitioner och 
rekommendationer: 
Arbetskraften -arbetslOsa personer och sysselsatta i enlighet med ILO:s definitioner nedan. 
Sysselsatta alla personer ildre In 15 Ar, som under referensperioden fOrvltrvsarbetat minst en timme som ansUlllda, egna 
fOretagare, medlemrnar i kooperativ eller medhjllpande familjemedlemrnar. Medlemmar i de vapnade styrkoma och 
kvinnor som bar fOrlldraledighet omfattas. 
Arbetsllisa alla personer ildre In 15 Ar, som fOr tillfllllet uppfyller ILO-definitionens alla tre villkor fOr att klassificeras 
som arbets!Osa: (i) saknar arbete, (ii) aktivt sOker arbete och (iii) kan pAbOrja ett arbete inom tvA veckor. 
ArbetslGshet (enligt ILO:s metod): Denna siffra bar erhAllits frln LFSS (Eurostats arbetsmarknadsundersOkning) under 
beaktande av fOljande ILO-definitioner och rekommendationer (se ILO-definitionema ovan). 
Genomsnittlig sysselslttning For Aren 1993, 1994 och 1995 avser uppgiftema civil sysselsattning i: 
*fOretagsundersOkningar som omfattar: 
-alla fOretag med 200 eller fler ansUlllda, 
-ett representativt urval av fOretag med flirre an 200 ansUlllda. 
• administrativa kallor. 
Fr.o.m. 1995 avser uppgiftema total sysselslttning (inklusive de vlpnade styrkoma) och Ir resultatet av kvartalsvisa 
arbetskraftsundersOkningar hos hushAllen. 
FOr 1996 Ir siffroma Over den genomsnittliga sysselsattningen under Aret inte tillglngliga, men kvartalsvisa uppgifter fOr 
1996 finns. 
Kvl 1996 
Kv 1996 
Kv3 1996 
Kv4 1996 9896 
11410 
11543 
11592 
Index tiver genomsnittlig betald sysselslttning enligt NACE-klasser Uppgitlema fOr fOretagssektom omfattar verksamheter med 
200 eller fler anstallda och representativa urval av fOretag med fllrre an 200 anstallda. 
Oppet arbetslGsa (i slutet av perioden): 6ppen arbetslOshet i procent. -procentuell andel arbets!Osa av den aktiva befolkningen 
inom den civila scktom, bascrad pd arbetskraftsundersOkningcn (AKU). Antalet arbetsl6sa bcrllknas pl den civila, aktiva 
delen av befolkningcn. 
Index Gver mlnadsHiner: lndexen fOr de reala m!nadslOnema hllrleds fn\n indexet fOr de nominella nettolOnema divideradc med 
talet fOr konsumentprisindex. Uppgitlema fbr fOretagssektom omfattar: alla verksamhcter med 200 eller fler ansUlllda och 
representativa urval av fOretag med flirre lln 200 anstailda. 
123 1996 
6.3 
1996 
107.5 
149.3 
OFFENTLIGA FINANSER 
1990 1991 1992 1993 1994 
Statsbudgeten i miljarder i nationcll valuta 
-Statsbudgetens konsoliderade inkomster 297.91 822.81 2200.47 6389.17 14884.3 
-Bidrag 
-Statens konsoliderade utgifter 289.87 779.98 2406.03 6311.76 15913.1 
-Offentliga sektorns konsoliderade utgifter 332.46 826.82 2479.2 6686.95 16927 
-Statens konsoliderade underskott/Overskott 8.04 42.83 -205.56 77.41 -1028.8 
-Offentliga sektoms underskott/Overskott 8.72 44.82 -198.95 97.89 -971.33 
Statsbudgeten i%avBNP 
-Statens konsoliderade utgifter 33.8 35.4 39.9 31.5 32.0 
-Offentliga sektoms konsoliderade utgifter 38.8 37.5 41.1 33.3 34.0 
-Statens konsoliderade underskott/Overskott 0.9 l.9 -3.4 0.4 -2.1 
-Offentliga sektorns underskott/Overskott l.0 2.0 -3.3 0.5 -2.0 
Statsbudgeten: Dessa uppgifter avser staten och den offentliga sektom och lir samma uppgifter som publicerats i IMF:s 
Government Finance Statistics Yearbook (1996) (GFSY); inkluderade liven i presentationen av landet i GFSY. 
Eftersom GFSY inte presenterar nAgon statistik fOr hela den offentliga sektom, utan istlillet fOr enskilda delar av den, har 
de konsoliderade uppgiftema hlir erhAllits genom en konsolidering av uppgifterna fOr staten och den offentliga sektorn med 
hlinsyn till de transfereringar som registrerats. 
Trots att statistiken omfattar uppgifter fOr staten och offentliga sektom enligt GFSY, kan det fOrekomma att uppgifterna 
inte Ar fullstlindiga om vissa statliga eller lokala enheter inte omfattats av statistiken. Ett rnAtt pd hur utt0mmande 
uppgiftema lir, kan erhAllas genom att jlimffira kommentaren Over unpajftemas tacknioa for enskilda stater med den 
uppstlillning Over statliga eller lokala enheter som tillhandahAlls. 
Uppmlirksammas bOr, att det underskott/Overskott som anvlinds hlir motsvarar inkomster och bidrag minus utgifter, och 
inte tar hlinsyn till upplAning minus amorteringar (se liven nedan). 
Den balansering av transfereringar mellan offentliga sektorns olika delar som gjorts i tabellerna Ar begrlinsad till I0pande 
transfereringar och kapitaltransfereringar bestAende av faststlillda bidrag samt lOpande subventioner och 
kapitalsubventioner mellan olika delar av offentliga sektorn. Andra typer av transaktioner mellan den offentliga sektorns 
olika delar, t.ex. inbetalning av skatter och arbetsgivares kollektiva avgifter samt Omsesidiga inkop av varor och tjlinster, 
klassas normalt inte som transfereringar inom offentliga sektorn. De har inte eliminerats vid konsolideringen. Huruvida 
avsaknaden av uppgifter angAende lOpande transfereringar och kapitalsubventioner beror pA att &Adana transfereringar ej 
fOrekommit, eller pA att uppgifter om dem saknas lir oklart. I samtliga fall har man, dlir informations saknas, utgAtt frAn att 
nAgra transfereringar inte fOrekommit. 
a. Offentliga utgifter bestAr av den offentliga sektorns kontanta utgifter for konsumtions- och kapitalvaror 
och tjllnster, rllntebetalningar och I0pande transfereringar och kapitaltransfereringar men undantar transaktioner som inte 
omfattar kontanta medel. 
b. Underskottloverskott motsvarar kontanta inkomster och kontanta bidrag minus kontanta utgifter. Delta satt 
att bertlkna undcrskott/0verskott skiljer sig frAn det slltt som anvlinds i GFS dlir underskott/Overskott motsvarar kontanta 
inkomster och kontanta bidrag minus kontanta utgifter, mjnys nettoytJAnjna. Att man undantar nettoutlAningen (som enligt 
i GFS-metoden bestir av transaktioner med finansiella tillgAngar och skulder som har ett politiskt mAI och inte ett 
JikviditetsmAI) medfOr att den mlitning av underskott/0verskott som presenteras hlir Jigger nlirmare nationalrakenskapers 
koncept med nettoupplAning/nettoutlAning. En annan effekt av undantaget, lir att intlikter frAn privatiseringar 
(klassificerade som Aterbetalningar enligt GFS-metoden) inte omfattas vid berlikningen av underskott/0verskott i tabellerna 
(och danned heller inte bidrar till att reducera underskottet). 
124 1995 
FINANSIELLA SEKTORN 
1990 1991 1992 1993 1994 199S 
Monetlra aggregat Miljardcr ( I 0"9) US dollar 
-Monetlira aggregat MI 1.75 2.57 2.75 
-K vasipengar 1.76 3.46 4.34 
Summa reserver (exklusive guld, I slutet av perioden) Miljoner (10"6) US dollar 
995 2086 1579 
Genomsnlttllg rlnta fflr kortfrlstlga lln %perlr 
-utlaning 
-inlanii;ig 
Officiellt dlskonto (I slutet av perioden) 70 58 35 
Vlixelkurs gentemot USD I USD= ... ROL 
Periodens genomsnitt 307.95 760.05 1655.09 2033.28 
Vid periodens slut 1767 2578 
Vlixelkurs gentemot ECU 
Periodens genomsnitt 28.563 94.659 399.751 890.018 1980.655 2659.551 
Vid periodens slut 47.320 253.436 557.014 1423.598 2173.478 3388.111 
Monetlra aggregat (i slutet av perioden): Pengar (Ml): Omfattar tidsbunden inllningsrlikning och sedlar och mynt som 
innehas av andra lln banker. Kvasipengar (KP) Omfattar tidsbunden inlaning, sparande och inllning av utUlndsk valuta. 
Vid omrllkningen av den nationella valutan till US dollar har Eurostat anvllnt sig av Intemationella valutafondens 
vlixelkurser vid arets slut. 
Summa reserver (exklusive guld, i slutet av perioden): Statistiken angllende officiella valutareserver har hllmtats tran IMF:s 
publikation International Financial Statistics (IFS) som ges ut mllnadsvis. Summa reserver (exklusive guld) har definierats 
som summan av centralbankens tillgtingar i utlllndska valutor och andra (brutto-) fordringar pll fysiska eller juridiska 
pcrsoner med hemvist i ctt annal land. Denna definition undantar fordringar i utlllndska valutor pa fysiska eller juridiska 
pcrsoner med hemvist inom landct. Enligt definitionen vlirderas officiella valutareserver enligt de rnarknadsmllssiga 
vllxelkurser och priser som rl\der vid utgangen av den aktuella perioden. Uppgiftema om "Summa reserver (exklusive 
guld)" som publiceras i IFS kan skilja sig fran de uppgifter som de nationella myndighetema publicerar. Faktorer som kan 
bidra till skillnader llr vlirderingen av fondens reserver eller en annan behandling av fordringar i valutor som inte fir 
konvertibla. 
Vlixelkurs gentemot USO: 
lntemationales". Intemationella valutafondens vlixelkurser en\igt publikationen: "Statistiques Financieres 
125 1996 
2.77 
4.75 
2103 
35 
3085.39 
4035 
4740.472 
5055.815 
INFLATION (foriindringar 
under 12 manader) 
Procentuell ffiriindring av konsumentprisindex dllr den aktuella mAnaden jllmft\rs med motsvarande mA.nad under ffireglende A.r 
(tit-12) 
1993 
1994 
1995 
1996 
300.0 
250.0 
200.0 
150.0 
100.0 
50.0 
0.0 jan 
272.0 
57.3 feb mar 
264.1 260.9 
50.6 40.5 
28.3 
'3 .... apr maj jun Jul aug sep okt DOV dee 
248.1 180.2 172.5 144.5 124.6 110.4 88.8 70.1 61.7 
34.6 29.6 28.0 26.0 28.2 25.3 24.3 25.8 27.8 
28.7 34.2 33.8 43.9 44.2 45.3 47.4 56.9 
Inflation (%ffiriindring gentemot ffiregaende ar) 
Inflation (% change of CPI) 
'3 ...... ;;,, 
0 z 
Jan= jan Mar=mar May= maj Jul= jul Sep= sep Nov =nov 
Inflation (fflrlndringar under 12 mAnader): lntlationcn (tbrlindringcn under 12 manader) lir den proccntuella mrandringen av 
konsumentprisindex dar den aktuella mllnaden jlimfOrs med motsvarande mAnad under f0regaende ar. lntlationen berllknas 
pa nationellt konsumentprisindex och kan dllrffir inte alltid jamfOras mellan kandidatllindema och de lander som anvllnt 
EU:s metod fOr djupt skuldsatta fattiga lllnder (olika metoder, principer och praxis vid berllkningen av 
konsumentprisindex). lnflationen (12 manaders fOrlindring) ar baserad pd uppgifter fr4n ILO. 
126 
INDUSTRI 
1993 1994 1995 
Ftirdelning av BNP efter nlringsgren (NACE, ltipande priser) i%avBNP 
-Utvinning av mineral 32.8 33 
-Tillverkning 26.6 28.7 34.6 
-El-, gas-, och vattenfOrsOrjning 3.9 4.2 
Volymindex Rir industriproduktion efter NACE-klass fbrcg6endc Ar = I 00 
-Totalt IOI.I 103.3 109.4 
-Utvinning av mineral 98.6 101.8 99.4 
-Tillverkning 100.7 103.8 112.1 
-El-, gas-, och vattenfi>rsl>rjning 106.9 99.9 103.3 
Ftirdelning av BNP efter nlringsgren (NACE-klasser, ltipande priser): -beriiknas i baspriser. Sedan 1995 omfattar tillverkning 
omradena utvinning av mineral samt tillverkning och el-, gas-, och vattenfi>rsl>rjning (C+D+E=totala industrin). 
Volymindex Rir industriproduktion efter NACE-klass: lndustriproduktion omfattar omradena utvinning av mineral, tillverkning 
samt el-, gas-, och vattenfi>rsOrjning (enl. NACE-klassifikationens avdelningar C, D och E). Index fi>r 
industriproduktionen beliiknas pA den fysiska outputen av ca 600. representativa produkter och produktgrupper, viktade 
med 1991 Ars fi>Iiidlingsvlirde till faktorkostnad. 
INFRASTRUKTUR 
19s5 I 1990 1 1995 I 1996 
i km per I 000 km2 
Jirnvlgsnlt 47.41 47.61 47.71 
Kilometer 
Motorvlgarnasllngd 727991 728161 728591 
invAnarc 
Antal invlnare per personbil I t8I 101 
Antal invlnare per personbil Uppgiftema inkluderar minibussar. 
127 1996 
36 
109.9 
99.3 
112.5 
101.7 
JORDBRUK 
1992 1993 1994 199S 
Landareal efter markanvlndningskategori i 1000 hcktar 
-totalt 23839 23839 23839 23839 
-jordbruksmark 14790 14793 14798 14797 
-skog 6682 6681 6680 6680 
-dkermark 9357 9341 9338 9337 
-permanent betes-och lingsmark 4830 4852 4872 4890 
Jordbruksmark efter rlttslig status i % av jordbrulcsmarkcn 
-statliga fOretag 30 30 28 
-kooperativ 12 12 12 
-Ovriga 58 58 60 
1992 1993 1994 199S 
Andel av BNP i%avBNP 
-Jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske (NACE A+B) 21 19.9 19.9 
FOrcgAendc lr = 100 
Volymindex for jordbrukets bruttoproduktion 110.2 100.2 104.5 
Huvudgrodor efter areal i 1000 hektar 
-SpannmAI 5757.5 6383 6553 6438.6 
-d!irav vete 1460.8 2281.6 2412.2 2480.8 
-Potatis 219 249 249 244 
-Sockerbetor 180 97 130 133 
-Foderbetor 47 42 39 40 
Huvudgrodor efter avkastning i I 00 kg/hektar 
-SpannmAI 21.3 24.2 27.7 30.8 
-d!irav vete 22.0 23.3 25.4 30.9 
-Potatis 118.9 149.0 118.5 123.6 
-Sockerbetor 161 182.8 212.6 199.3 
-Foderbetor 268.7 326.3 309.2 270.6 
1992 1993 1994 199S 
Ftirsilljning eller ffirmedling av slaktdjur i 1000 ton levande vikt 
-svin 646 618 561 
-nOtkreatur 330 340 298 
-fjaderfa 163 123 152 
Husdjursavel (i slutet av perioden) Antal per I 000 ha jordbruksmark 
-nOtkreatur 243 235 236 
-d!irav kor 121 121 122 
-far 773 736 702 
Antal per 1000 ha 11kermark 
-svin 991 830 853 
Fordelning av BNP efter niringsgren (NACE-klasser, USpandc priser): -beraknas i baspriser. 
Volymindex Rir jordbrukets bruttoproduktion: Uppgiftema !ir ber!iknade pd basis av fOregAende Ar. 1996 
23839 
14743 
9336 
4869 
1996 
19.3 
101.8 
5847.2 
1780.6 
257 
136 
39 
24.3 
17.66 
139.5 
209.6 
1996 
594 
303 
159 
250 
133 
663 
Forslljning eller anskaffning av slaktdjur: Uppgiftema avser jorsliljning av jordbruksprodukter som inte faller inom 
huvudgrupp 01: Jordbruk. 
128 
POLAND 
UKRAINE 
', .. BOTOSANI 
'HUNGARY ~--\ / 
\ _J 
I \ SUCEAVA :[ /. MARAMURES __.......J .. , .• IASI 
r - ) ~-/ r- ' ~ '\ 
SATUMARE/-' / I ..---,.} ·--~<c .,,,, ...... )',l'v·--' 
----.,.,J::r-·~ BIS"TajA.NASA~ NEAMT A _j_ 
/ SAW 5/ ·,\ ) \ 1\ ,__, .. ,I -\ VASLUI 
-"' . ' I \ \ ,..../ ""' r "\_f✓ ;--1 / V \ BACAU \ 
) • \ i i --Ar-
, --~ CLUJ ( MURES ) HA~A ~-~ ( V 
0 BIHOR L..-, ----, ,--~ 1 "~ ( "\ _ _!\ _ _,,. \ _ __.-.,"', .. ____ S_ __ -./ A~ '),.\~ '--i-.-- ~ \ __ GALATI 
I ~ ,J < ~ COVASNA. VRANCEA '\._ J 
ARAD ),,.-~ ) <> BRASOV ·-----....____ JJ -~-- .,. --~; \ ) < • 1 ~ 6-, 
/ .. ~ SIBIU \_--.._ ,,_.J'""' BUZAU J ·) TULCEA 
·-"\ /'. r-.. ✓,,..... \ .....-<" ---,~ "' ,.-~ ,,__..-' ..........___, '., ~ 1 . I '\ ~ 
·· ,/ \_, .__....._ \ BRAILA 
e llMIS )~-~t-, VILCEA \ ARC3ES J ~HOV~~ . r---Pr..., ~--
(---.' ] // \ ~ \ 0 _, "'-, \___.,.. I . \ 
... ,v- \ vrt IALOMITA ' 
CARAS-SEVERIN}'·,, G0RJ ( / \ ~ 1 \~------l e•· 
I \ ' \ ' ) ,..-\ -JiUCURES11 / J ~ I\ ) v~ ~~~A-<<- ~ 
~,..1 'C OLT ! <' GIUROIU ( / _.-.....,, \.__ 
~ • '\ \> 
< l / \ 
YUGOSLAVIA DOW I 
BULGARIA j Legend: Romania 
1994 
N Country boundary 
N Region boundary 
COUNTRY NAME 
REGIONNAME 
CITYNAME 
Selected major settlements: 
(1 000 lnhabltan1s) 
O 200_ .. 250 
• 250-500 
 500-1000 
 >1000 
General information about the country: 
Age groups (In years): 
CJ <15 .. 15-65 
1111 >65 
Living standard (In 1993): ECU 975 
(GDPperoapla) 
Area: 238 391 km2 
Administrative~= 41 
Population: 22 730 600 
Source: ........ Cornmllllontor911111ce 
CalDgnlflhyandllOIIIIPl!lullnfanlllllan m.lllGIIIWlt Ql800 
0 60 1601cm 
~ 

UKRAINE Romania 
1994 
N Country boundary 
N Main railway line 
Ferry connection 
Motorway 
,,V National road, Double lane 
National road. 
Principal road 
1V ·Main na'ligable waterway 
lnfraslruclln dala not available for UA and MO 
Selected major settlements: 
(1 000 inhabitants) 
O 200-· 250 
• 250-500 
 500-1000 
 ->.1000 
General information about the country: 
Age groups Qn years): 
CJ <15 .. 15-65 .. >65 
Living standard (in 1993): ECU 975 
(aDPparoapla) 
Area: 238 391 km2 
Administrative regions: 41 
Population: 22 730 600 
Soun.: ........ COl'mlllllonb'811111111c8 
CatDgnilFllyand....,.....,lnfamllilan"'rnm•'"'lllllll._ .. ,INl:-QIIOO 
0 50 150km 
~ 


ISSN 1024-4506 
KOM(97) 2003 slutlig 
DOKUMENT 
sv 11 01 06 
Katalognummer CB-C0-97-383-SV-C 
Byran for Europeiska gemenskapemas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg ISBN 92-78-22967-9 
/3l