År 2020 blev ett mycket ovanligt år på alla sätt och vis. De ekonomiska och politiska utmaningar som covid-19-pandemin förde med sig krävde ett mycket snabbt agerande och helt nya lösningar från Europeiska unionens sida. Europeiska kommissionen har arbetat på alla sätt för att rädda liv och försörjningsmöjligheter, stötta de nationella hälso- och sjukvårdssystemen och företagen samt verka för återhämtning och resiliens. Vi har mobiliserat alla tillgängliga medel för att hjälpa medlemsstaterna att organisera sina nationella åtgärder och bistå de som drabbats hårdast av kriserna, tack vare sådana instrument som investeringsinitiativet mot effekter av coronaviruset eller det europeiska Sure-instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation. Via Sure-instrumentet har 39,5 miljarder euro av totalt 100 miljarder euro redan betalats ut under år 2020 till drabbade medlemsstater för att hantera plötsliga ökningar av de offentliga utgifterna och skydda sysselsättningen. Ytterligare stora utbetalningar gjordes 2021.

År 2020 nåddes även en överenskommelse om EU:s långtidsbudget 2021–2027 som motsvarar 1,074 biljoner euro (i 2018 års priser). Ytterligare 750 miljarder euro sköts till via Europeiska unionens återhämtningsinstrument Next Generation EU, som är ett tillfälligt instrument avsett att snabbstarta återhämtningen och leda omställningen på väg mot mer hållbara och digitaliserade europeiska samhällen.

Samtidigt som Europeiska unionen arbetade med att bekämpa pandemin lyckades unionen även realisera sina politiska målsättningar, med inriktning på ungdomar, sysselsättning och tillväxt samt åtgärder mot klimatförändring. Åtgärder för att stödja den ekonomiska tillväxten och minska de ekonomiska klyftorna mellan olika regioner stod för nära hälften av de medel för vilka åtaganden gjordes. EU-medel på 29,7 miljarder euro beviljades mindre utvecklade regioner och 16,4 miljarder euro anslogs till forskning och innovation via programmet Horisont 2020. EU:s budget bidrog under 2020 även till att hjälpa jordbrukare och landsbygdsområden via Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling med åtaganden motsvarande totalt 59 miljarder euro. Budgeten 2020 var den sista som omfattades av den fleråriga budgetramen 2014–2020 och genomfördes till ett sammanlagt belopp på 181,7 miljarder euro i åtaganden som kom alla européer till godo.

Förstärkningen av unionens civilskyddsmekanism och rescEU hjälper medlemsstaterna att köpa in en del av den nödvändiga utrustningen (inklusive läkemedel, medicinsk utrustning, personlig skyddsutrustning och laboratoriemateriel) och därigenom öka mängden, samtidigt som den kompletterar och utvidgar omfattningen av prioriterade föremål som köps in via avtalet om gemensam upphandling. Denna samordning ger EU-länderna en stark ställning i förhandlingarna med industrin om tillgången till och priset på medicinska produkter.

EU har en central roll när det gäller stöd och samordning av forskning om smittsamma sjukdomar och investerade 4,1 miljarder euro mellan år 2007 och 2019 via det sjunde ramprogrammet och programmet Horisont 2020, samt gjorde ytterligare åtaganden under år 2020, utöver utfästelsen om 1 miljard euro till forskning om coronavirus. Aktuella siffror om utlovad respektive redan mobiliserad finansiering via Horisont 2020 för att bidra till den globala insamligen mot coronaviruset finns online.

Över 50 % av långtidsbudgeten och återhämtningsinstrumentet Next Generation EU kommer att ägnas åt nya prioriteringar. Medlen kommer att anslås till forskning och innovation via programmet Horisont Europa, till en rättvis klimatomställning och digitalisering via Fonden för en rättvis omställning och programmet för ett digitalt Europa, till beredskap, återhämtning och resiliens via Faciliteten för återhämtning och resiliens, unionens civilskyddsmekanism, rescEU och programmet EU för hälsa.

År 2020 uppbådade EU åtgärder som saknar motstycke när covid-19-krisen drabbade Europa och den övriga världen. Av central vikt var ett stimulanspaket till ett värde av 2,018 biljoner euro i löpande priser (1,8 biljoner euro i 2018 års priser). Det består av EU:s långtidsbudget för perioden 2021-2027 som beviljats 1,211 biljoner euro (1,074 biljoner euro i 2018 års priser), och kompletteras av 807 miljarder euro (750 miljarder euro i 2018 års priser) via återhämtningsinstrumentet Next Generation EU, som är ett tillfälligt instrument för att sätta fart på återhämtningen. Tillsammans ska medlen bidra till att reparera de ekonomiska och samhälleliga följderna av covid-19-pandemin och styra en övergång mot ett modernt och mer hållbart europeiskt samhälle.

Under övergångsperioden fortsatte Förenade kungariket att bidra till och dra nytta av EU:s budget på samma sätt som om landet varit en medlemsstat. Efter övergångsperiodens slut ska Förenade kungariket fortsätta att bidra till EU:s budget på det sätt som anges i utträdesavtalet. Förenade kungariket kommer även att fortsätta dra nytta av och få ersättning inom ramen för EU-program som inrättades före 2021 på samma sätt som om landet varit en medlemsstat. Förenade kungariket ska också få tillbaka vissa belopp som landet betalat in till EU eller belopp som EU:s budget mottagit från Förenade kungriket under den tid landet var medlem i unionen.

• Sammanhållning, via återhämtningsstöd för sammanhållning och till Europas regioner (React-EU), som ska bidra till hanteringen av de ekonomiska följderna av covid-19-pandemin under de första återhämtningsåren,

Beräknas betalas in av Förenade kungariket under 2021

I nedanstående tabell sammanfattas de belopp som ska betalas in av Förenade kungariket till EU och de belopp som ska betalas ut till Förenade kungariket av EU, samt det sammanlagda nettoutfall som utgör EU:s fordran Alla beräkningar har gjorts i enlighet med utträdesavtalet. Dessa förpliktelser avser tidigare åtaganden som gjorts när Förenade kungariket fortfarande var med i Europeiska unionen eller under övergångsperioden fram till och med den 31 december 2020 och de kommer att löpa ut när beloppen har betalats in eller om den bakomliggande förutsättningen inte inträffar. Betalningarna kommer att göras i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 148 i utträdesavtalet.

I utträdesavtalet fastställs också den metod som ska användas för att hantera skyldigheterna varje år - sammanfattningsvis ska EU två gånger per år meddela Förenade kungariket om de belopp som ska betalas in, och Förenade kungariket ska betala in beloppen månatligen. Rapporteringen kommer att uppdateras varje år med faktiska belopp.

Enligt artikel 139 i utträdesavtalet ska Förenade kungarikets ekonomiska förpliktelser med anledning av utträdesavtalet beräknas som kvoten av de egna medel som Förenade kungariket gjort tillgängliga 2014–2020 och de egna medel som alla medlemsstater och Förenade kungariket gjort tillgängliga under den perioden. Detta omfattar även justeringar som beror på nettning av moms- och BNI-saldona för åren 2014-2019. Slutliga justeringar av Förenade kungarikets beräknade andel ska göras 2022 på det sätt som anges i artikel 139 i utträdesavtalet. Förenade kungarikets andel för år 2021 används för de beräkningar som anges i artikel 136.3 a och c samt artiklarna 140-147.

Artikel 136 fastställer bestämmelser tillämpliga efter den 31 december 2020 med avseende på egna medel. Förenade kungariket har rätt att få ut sin andel av justeringarna i samband med överskottet för år 2020. Landet omfattas även av eventuella justeringar av momsbaserade och BNI-baserade egna medel som avser budgetåren fram till och med år 2020. Dessa justeringar kommer att beräknas årligen fram till och med den 31 december 2028. Även korrigeringen till förmån för Förenade kungariket aktualiseras.

Förenade kungariket ska betala in de traditionella egna medel de uppburit efter den 28 februari 2021 som avser år 2020 eller tidigare år. Från detta belopp görs sedan avdrag med landets andel av de sammanlagda traditionella egna medel som ställts till förfogande av EU 27 och av landet. De särskilda räkenskaperna för traditionella egna medel ska vara helt likviderade den 31 december 2025.

Ett belopp på 230 miljoner euro ska betalas in av Förenade kungariket under år 2021.

Artikel 140: Utestående åtaganden

Utestående åtaganden visar den sammanlagda omfattningen på EU:s rättsligt bindande åtaganden gentemot mottagare, för vilka betalning ska göras under kommande år. Utestående åtaganden är en normal företeelse i alla budgetar med fleråriga inslag i likhet med EU:s budget.

Åtagandena avser projekt, program, avtal eller kontrakt för vilka åtaganden redan gjorts före den 31 december 2020 men som ännu inte helt genomförts, och där betalningar ska göras i framtiden. Vissa av dessa betalningar är avsedda för mottagare i Förenade kungariket.

Enligt utträdesavtalet ska Förenade kungariket betala sin andel av EU:s utestående åtaganden per den 31 december 2020, då övergångsperioden löpte ut. Från totalbeloppet görs avdrag för alla åtaganden eller delar av åtaganden som väntas annulleras (dras tillbaka), för åtaganden finansierade via inkomster avsatta för särskilda ändamål samt för belopp som avser program där Förenade kungariket inte deltar (undantagsklausul).

Andra justeringar av det belopp som ska betalas in av Förenade kungariket enligt denna artikel avser nettojusteringar för 2014-2020 eller tidigare programperioder samt traditionella egna medel för 2020 som ställs till förfogande i januari-februari 2021.

Förenade kungarikets andel av de utestående åtagandena har beräknats med utgångspunkt i de officiella utestående åtagandena i budgeten per den 31 december 2020 (303,2 miljarder euro, se tabell 4.4 i tabellerna över budgetgenomförandet). I slutet av år 2020 uppgick Förenade kungarikets andel av de justerade utestående åtagandena till 36 miljarder euro – efter justering för beräknade tillbakadraganden uppgick EU:s fordran i slutet av år 2020 till 35 miljarder euro, varav 6,8 miljarder euro ska betalas mellan den 30 juni 2021 och den 31 december 2021.

Artikel 141: Böter på konkurrensområdet

Det är Europeiska kommissionen som direkt tillämpar EU:s konkurrensregler och ser till att alla företag konkurrerar på lika och rättvisa villkor Detta kan leda till åläggande av böter. Den som ålagts böter av EU kan invända mot beslutet (i domstol) och böterna blir i så fall inte slutgiltiga innan beslutet omprövats och det rättsliga förfarandet avslutats.

EU ska varje år betala ut till Förenade kungariket dess andel av eventuella böter på konkurrensområdet som unionen före den 31 december 2020 beslutade förelägga när böterna slutligen fastställts, dvs när det företag som ålagts böter antingen avstår från att överklaga ärendet till Europeiska unionens domstol eller överklagandet ogillas och böterna betalas.

I årsredovisningen görs avdrag på det övergripande belopp som ska betalas in av Förenade kungariket med de belopp som ska betalas ut till Förenade kungariket med anledning av böter. Den 31 december 2020 beräknades Förenade kungarikets andel av utestående böter uppgå till 1,8 miljarder euro. Detta belopp kommer att återbetalas till Förenade kungariket under en längre tid. Beloppet bygger på de ärenden som var pågående den 31 december 2020 och kan därför ändras när de faktiska beloppen för slutgiltiga böter redovisas i budgeten.

Artikel 142: Unionens skulder

Förenade kungariket har åtagit sig att betala sin andel av de skulder unionen hade i slutet av år 2020, med undantag för särskilda skulder som anges i utträdesavtalet. Förenade kungariket kommer därför att betala in sin andel av de förpliktelser EU i egenskap av arbetsgivare hade per den 31 december 2020 (d.v.s. pension och sjukförsäkring för personal som inte länge är i tjänst).

1.Pensioner för EU-tjänstemän: utbetalningar av pension till EU-anställda täcks av EU:s årliga budget. De EU-anställda betalar också in pensionsavgifter under hela sitt verksamma yrkesliv. Dessa avgifter förs in i budgeten som intäkter, vilket sätter ner de belopp som medlemsstaterna ska betala in för att finansiera den övergripande årliga budgeten. EU:s medlemsstater åtar sig att täcka kostnaderna för pensioner till EU-anställda som inte längre är i aktiv tjänst. I enlighet med detta åtagande kommer Förenade kungariket med början i juni 2022 att betala in sin årliga andel av de pensioner som erläggs EU-tjänstemän till dess att alla pensionsrättigheter som tjänats in av personalen fram till den 31 december 2020 uttömts, efter flera decennier. Förenade kungariket får när som helst välja att fullgöra denna skyldighet genom att betala in saldot på den aktuariella skuld som fastställts vid årets slut under en femårsperiod.

2.Pensioner till ledamöter i Europaparlamentet, Europeiska kommissionens ledamöter, EU-domstolens domare m.fl.: Förenade kungariket kommer att betala sin andel av den aktuariella skulden per den 31 december 2020 under tio år, med början i oktober 2021.

3.Gemensamma sjukförsäkringssystemet: detta system täcker ersättning till EU-anställda och pensionärer för deras hälso- och sjukvårdskostnader. EU-anställda och pensionärer gör inbetalningar till systemet under hela sitt verksamma yrkesliv och efter pensionen. Även EU gör inbetalningar i egenskap av arbetsgivare. I enlighet med den princip som tillämpas på EU-tjänstemännens pensionssystem kommer Förenade kungariket att betala in sin andel av EU:s budgetbidrag till hälso- och sjukvård för personal som inte längre är i tjänst. Dessa betalningar kommer med början i juni 2022 att fortgå i flera decennier, eller fram till dess att alla förpliktelser fullgjorts. På samma sätt som för EU-tjänstemännens pension får Förenade kungariket när som helst välja att fullgöra sina utestående skyldigheter genom att betala in saldot på den aktuariella skuld som fastställts vid årets slut under en femårsperiod.

EU:s skulder för de ovannämnda åtagandena i fråga om ersättningar efter avslutad tjänstgöring beräknas på grundval av granskade aktuariella värderingari enlighet med internationella standarder. Det belopp som kan hänföras till Förenade kungariket uppgick den 31 december 2020 till 14,3 miljarder euro.