SV    SV SV 
 
SV 1   SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 27.10.2010 
SEK(2010) 1252 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
som åtföljer 
förslaget till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 
om ändring av direktiv 2000/25/EG vad gäller be stämmelser om traktorer som släpps ut 
på marknaden enligt flexibilitetssystemet 
 
 
 
Sammanfattning av konsekvensbedömningen 
{COM (2010) 607} 
{SEC (2010) 1251} 
Denna rapport är bara bindande för de avde lningar vid kommissionen som medverkat i dess 
utarbetande och föregriper inte et t eventuellt beslut av kommissionen 
 
SV 2   SV 1. B AKGRUND OCH PROBLEMFORMULERING  
I direktivet om utsläpp från traktorer 2000/25/EG1 regleras avgasutslä pp av koloxid (CO), 
kolväten, kväveoxider (NOx) och part iklar från dieselmotorer i jord bruks- och skogsbrukstraktorer. 
Det överensstämmer helt med direk tiv 97/68/EG om utsläpp från mobila maskiner som inte är 
avsedda att användas på väg, för vilka ett separa t förslag med konsekvensbedömning nyligen lades 
fram.  
I direktiv 2000/25/EG anges för o lika traktortyper största tillåtna  avgasutsläpp efter motoreffekt. 
Dessutom föreskrivs en rad allt strängare utsläppssteg med dagar för ikraftträdande. 
Traktortillverkarna måste se till att nya motorer i deras traktorer följer de här gränserna när de 
släpper ut dem på marknaden. 
Genom direktiv 2005/13/EG2 ändrades det ursprungliga traktordirektivet och det nu gällande 
utsläppssteget för flertalet dieselmotorer (steg III A) infördes. De gränserna kommer att ersättas av 
de strängare utsläppsgränserna i steg III B som införs successivt beroende på effektkategori, och börjar gälla för fordon som släpps ut på marknaden från och med den 1 januari 2011. 
Typgodkännandeperioden för de här motorerna inle ddes den 1 januari 2010. Eftersom gränserna i 
steg III B är strängare måste de befintlig a motorerna ändras och konstrueras om. Denna 
omkonstruktion påverkar traktorti llverkarna i det att de måste anpassa konstruktionen av sina 
fordon för att de ändrade motorerna ska passa. Den här processen kräver tid och resurser, och beror 
till stor del på vilka ändringar av mo torn och traktorns chassi som krävs. 
Genom direktiv 2005/13/EG infördes det s.k. flex ibilitetssystemet för a tt underlätta övergången 
mellan utsläppsstegen. Tack vare flexibilitet ssystemet kan traktortillverkare när ett nytt 
utsläppssteg börjat gälla slä ppa ut ett begränsat antal traktorer på marknaden med 
kompressionständningsmotorer (dieselmotorer) som uppfyller utsläppskraven i det närmast 
föregående steget. En traktortillverkare kan välja mellan att saluföra antingen 1) ett begränsat antal 
traktorer i varje effektkategori på högst 20 % av sin årsförsäljning (beräkna t som medelvärdet i EU 
av försäljningen de senaste fem åren) eller 2) ett fast antal traktorer som anges i direktivet. 
Alternativ 2 var avsett att användas av småföretag som tillverkar små volymer av traktorer. 
Flexibilitetssystemet utformades i följande syften: 
• Möjliggöra en smidig integration av nya krav på  traktormotorer. Merparten traktortillverkare 
bygger inte sina egna motore r utan köper in dem från motortillverkare. Först när 
motortillverkaren har färdigutvecklat motorn och efterbehandlingen
3 s å  a t t  d e  ä r  k l a r a  f ö r  
tillverkning, kan trak tortillverkaren infoga motorn, op timera fordonskonstruktionen och få 
fordonet typgodkänt. Detta är ett annat upplägg än de flesta fordonstillverkarna (åtminstone av 
vägfordon), som kan utveckla och tillve rka fordon och motorer parallellt. 
• Skapa förutsättningar för traktort illverkarna att smidigt utveckla och anpassa traktorer, först de 
som tillverkas i större volymer, och sedan utnyttja denna erfarenhet för att anpassa övriga 
traktorer som tillverkas i mindre serier för nischmarknader. Erfarenheten gör det billigare att anpassa de övriga traktorerna. 
                                                
 
1 EGT L173, 12.7.2000, s. 1.  
2 EUT L 55, 1.3.2005, s. 35.  
3 Tilläggsutrustning som installeras med motorn  och som kemiskt eller fysikaliskt minska r motorns avgasutsläpp innan de släpps ut  i 
atmosfären, t.ex. dieselpartikelf ilter, NOx-adsorberande katalysatore r och selektiv katalytisk reduktion.  
 
SV 3   SV • Undvika orimliga effekter under öv ergången till nästa steg för produkter som tillverkas i låga 
volymer, eftersom utvecklingen av de här se rierna kräver rätt höga fasta kostnader. 
Direktiv 2000/25/EG om utsläpp från  traktorer är helt anpassat till direktivet om mobila maskiner , 
och utgör genomförandet av de särskilda kraven  för traktorer enligt ramdirektivet 2003/37/EG, 
bl.a. i fråga om stegen III A, III B och IV, tidplan en och flexibilitetssystemet. Eftersom kraven på 
traktorer är desamma som kraven på mobila maskiner bygger denna konsekvensbedömning på 
konsekvensbedömningen för flexibilitetssystemet fö r mobila maskiner. Ett generellt problem var 
att få information om just traktorer. Källor som Eurostat betraktar traktorer som en del av ”jordbruksmaskiner” och redovisar dem inte sepa rat. Eftersom mobila maskiner har liknande 
motorer som traktorer, kan dock en del av underlaget för mobila maskiner användas. 
Problemformulering 
På samma sätt som för tillver karna av mobila maskiner är  det tekniska problemet för 
traktortillverkarna att nästa moto rgeneration måste ha lägre utslä pp av partiklar och kväveoxider, 
jämförbart med kraven på utsläpp från motorer oc h fordon på väg (lastbilar, bussar m.m.). Det är 
inte möjligt med den befintliga tekniken. Industr in måste utföra mer forskning och utveckling för 
att traktorer ska kunna släppas ut på marknade n med motorer som följer kraven i steg III B. 
Det finns omkring 40 traktortillv erkare (varav de fl esta ingår i sex kon cerner) i EU, och de 
tillverkar ett brett spektrum av traktorer som måste uppfylla utsläppskraven i direktivet, men 
motorerna tillverkas av ett litet antal storföreta g (omkring tio tillverkare i EU och tjugo i hela 
världen). Bara några få st ora traktortillverkare tillverkar sina egna motorer. Traktortillverkarna kan 
bara anpassa sina fordon efter det att motorn har utformats färdigt, efters om omkonstruktionen inte 
kan bedrivas parallellt (utom av traktortillver kare som tillverkar sina egna motorer). Enligt 
industrin uppgick traktortillverkningens totala omsättning 2008 till omkring 8 miljarder euro. Den direkta sysselsättningen i traktortillverkninge n är 24 000 personer, och ytterligare 10 000 jobb 
berörs indirekt. 
Krisens verkningar 
Från och med början av 2009 drabbades merparte n av traktortillverka rna i EU oväntat och 
allvarligt av den globala finanskr isen. En kraftigt minskad försäljning ledde till drastiskt minskade 
intäkter och brist på kapital för att finansiera den FoU som krävs för att traktorer ska kunna förses 
med motorer som uppfyller steg III B i alla effe ktkategorier och tillämpni ngar inom direktivets 
tidsfrister. Företagen prioriterar FoU-kostnader för produkter med stor befintlig och potentiell 
försäljningsvolym. Den försäljni ngen ger sedan företagen inkomste r som kan användas för FoU för 
tekniska lösningar i mindre marknadsnischer. 
För traktorer började den europeiska marknaden att minska markant under det första kvartalet 
2009
4: försäljningen under helåret 2009 sjönk me d 20 % sålda enheter (180 000 i EU-15 under 
2008. Uppgift saknas för EU-12, men är för all utrust ning antagligen 15 % av den totala volymen). 
Enligt branschorganisationen Cema minska de omsättningen 2009 med 20–25 % från 2008 på 
grund av minskad efterfrågan i senare led. Traktort illverkarna väntar sig en  ytterligare minskning 
                                                 
4 Se Cemas brev med bilagan Background material for the Request to Enlarg e Flexibility from 20% to 50% for Stage IIIB  från 14.7.2009 
till kommissionens vice ordförande Günt er Verheugen. Mer information om marknadsandelar finns i undersökningen Competitive 
analysis of the EU Mechanical Engineering,  s. 4, på http://ec.europa.eu/enterprise /mechan_equipment/companalysis-eu-mechengin.pdf  
 
SV 4   SV under 2010 med 5–10 %. Underlaget för första kva rtalet 2010 visar en minskning på 22 % från 
20095. 
Branschen har inte kunnat utföra all nödvändig FoU än, och krisen gör det inte lättare. Risken finns 
att inga (eller för få) traktorer som uppfyller st eg III B kommer att finnas att tillgå 2011. Samtidigt 
finns det inte tillräckligt många traktorer som uppfy ller steg III A att släppa ut på marknaden. Det 
innebär att äldre traktorer måste köras längre, med åtföljande ökande  utsläpp och dy rare underhåll, 
samtidigt som tillverkarna kan gå i konkurs eller behöva friställa personal. 
2. F ÅR EU AGERA ?  
Den rättsliga grunden för förslaget är densamma so m för direktivet om traktorutsläpp 2000/25/EG, 
nämligen artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Fö rslaget överensstämmer 
med subsidiaritetsprincipen eftersom direktivet endast kan ändras på EU-nivå. Medlemsstaterna 
kan inte ensamma ändra utsläppsgränser eller datum för dessa s ikraftträdande. Därför måste EU 
handla, vilket också tillf ör ett mervärde genom att den inre marknaden för traktorer upprätthålls. 
3. M ÅL 
Förslagets allmänna mål  är att skydda traktorindustrins ek onomiska utveckling och ombesörja ett 
fullgott miljöskydd. 
I tabellen nedan anges allmänna, särskilda och operativa mål. 
ALLMÄNNA SÄRSKILDA OPERATIVA 
1. Upprätthålla 
den inre marknadens funktion för traktorer 
 1. Skapa lika villkor för 
traktortillverkare genom enhetliga regler i alla medlemsstater (och på så sätt undanröja risk en för nationella 
avvikelser). 
2. Förebygga att det p.g.a. krisen redan 
prekära ekonomiskt läget för traktorindustrin förvärras. 
3. Se till att indus trin kan tillgodose 
efterfrågan på nya traktorer. 1. Införa kostnadseffektiva åtgärder 
i rätt tid så att EU:s tillverkare kan fortsätta att sälja traktorer på samma villkor i hela EU och så att användarna kan ersätta uttjänta traktorer. 
2. Låta traktortillverkarna få 
inkomster som kan användas för den FoU som krävs för att följa utsläppsgränserna.  
2. Skydda miljön  
 1. Minska risken att äldre, mer 
förorenande traktorer (före steg III A) inte kan ersättas av nyare, renare traktorer, m.a.o. se  till att potentialen 
att minska utsläpp genom att ersätta uttjänta traktorer inte äventyras. 
2. Behålla incitamentet för branschen 1. Göra det möjligt att ersätta äldre, 
mer förorenande och mer bränslekrävande traktorer med renare genom att utsläppskraven anpassas så att efterfrågan på nya traktorer kan til lgodoses av de 
renaste tillgängliga modellerna.  
                                                 
5 Källa: Cema, juni 2010. 
 
SV 5   SV att investera i den FoU som krävs för 
att ta fram renare traktorer för framtidens utsläppsgränser.  2. Ge industrin en tydlig signal att 
utsläppen måste fortsätta att minska och att den nuvarande kursen mot lägre utsläpp ligger fast. 
  
4. A LTERNATIV  
För att ta itu med det utpekade problemet har följande alternativ identifierats:  
Alternativ 1 – Ingen åt gärd (nollalternativ) 
Det nuvarande flexibilitetssystemet ändras inte, dvs. 20 % fortsätter att gälla (eller ett fast antal 
motorer). 
Alternativ 2 – Offentligt garanterade lån för inköp av lagrade motorer som tillverkats under en 
övergångsperiod 
Enligt artikel 4 i direktiv 2000/25/ EG får medlemsstaterna skjuta  upp tidpunkterna med två år när 
det gäller motorer som har tillverkats före de n angivna tidpunkten. Med ”den angivna tidpunkten” 
menas tidsfristerna i artikel 4.2 för när äldre mo torer och traktorer inte  längre får tas i bruk. 
Så länge som steg III A är i kraft får industrin tillverka motorer och traktorer och lagra dem i EU. 
Dessa motorer och traktorer enligt steg IIIA t illverkas för att hålla industrin igång och täcka 
behoven i andra länder som inte har lika stränga  utsläppskrav som EU. När steg III B börjar 
tillämpas (mellan den 1 januari 2010 och den 1 januari 2013 beroen de på effektkategori) får de 
lagrade motorerna och traktorerna släppas ut på ma rknaden i två år. Enligt det här alternativet ska 
offentligt garanterade lån ges til l traktortillverkarna så att de kan köpa lagrade motorer som 
uppfyller steg III A. 
Alternativ 3 – Skrotningssystem  Enligt det här alternativet införs en skrotningspr emie som incitament för användaren att köpa en ny 
traktor med motor som uppfyller kraven i steg III B. 
Enligt alternativet lämnar ägaren till en äldre,  mer förorenande traktor in den för skrotning 
(destruering, återvinning e.d.). En nationell m yndighet betalar sedan ut ett engångsbelopp till 
ägaren. Ägaren får pengarna via bank- eller skat tesystemet när han eller hon kan visa att han/hon 
köpt en ny traktor. 
Alternativ 4 – Alternativa bestämme lser inom flexibilitetssystemet 
Enligt det här alternativet ges ytterligare flexibilit et för övergången från steg III A till steg III B. 
Inga ytterligare åtgärder för framtida steg planeras. 
• Alternativ 4.1  – Anpassad andel i flexibilitetssystemet  
Här införs olika andelar för de olika traktorkat egorierna, beroende på särskilda omställnings-
problem från steg III A till steg III B, och en liknande metod för de fasta antalen motorer. 
 
SV 6   SV • Alternativ 4.2 – Flexibil itetsandelen ökas till 50 % 
Flexibiliteten ökas från 20 % till 50 % för alla traktorkategorier. Det fasta antalet motorer ökas på 
motsvarande sätt. 
• Alternativ 4.3 – Flexibil itetsandelen ökas till 80 % 
Flexibiliteten ökas från 20 % till 80 % för alla traktorkategorier. Det fasta antalet motorer ökas på 
motsvarande sätt.  
• Alternativ 4.4 – Villkorad utvidgning av flexibilitetssystemet med straffavgift 
För att upprätthålla incitamentet att utveckla mo torer i steg III B kan man införa ett system där 
ytterligare flexibilitet som tas i anspråk vid övergånge n från steg III A till steg III B medför att en 
straffavgift ska betalas efter ett antal år. På så sätt har traktortillverkarna fortfarande incitament att utveckla traktorer med motorer som uppfyller steg III B och bara utnyttjar minsta möjliga 
ytterligare flexibilitet. Alternativet föruts ätter att straffavgiften sätts på rätt nivå. 
• Alternativ 4.5 –  Handel med flexibilitetsrätter 
Ett system i likhet med EU:s system med handel fö r utsläppsrätter tas fram för flexibiliteten. 
Företag som inte använder hela sin flexibilitet kan sälja sina flex ibilitetsrätter till företag som 
behöver mer flexibilitet. Systemet förutsätter en mekanism för förs äljning av flexib ilitetsrä tter och 
någon form av övervakning. Priset på varj e flexibilitetsrätt avgörs av marknaden. 
• Alternativ 4.6 – Kombination av flexibilitet för tr aktortillverkare och ABT, som i USA, i stället 
för flexibilitetssystemet  
Ett system med tillgänglighetsbaserade tariffer (ABT), liknande det som används i USA, kan tas 
fram för motortillverkare, i kombination med e tt flexibilitetssystem för traktortillverkare. 
5. B
EDÖMNING AV ALTERNATIVENS EFFEKTER  
Alternativet att inte göra någonting skulle inte bidra till måluppfyllelsen. Näringslivet skulle 
fortsätta att kämpa i det rådande ekonomiska klimatet  och inte ha traktorer kl ara för steg III B. Man 
skulle sedan inte kunna släppa ut mer produkter  på marknaden än vad som erbjuds med 20 % 
flexibilitet, varför några företag skulle gå i konkurs med förlust av arbetstillfällen. 
Traktortillverkarnas kunder är för närvarande my cket försiktigare med a tt köpa nya tr aktorer på 
grund av det ekonomiska läget. Användarna minska r sina kapitalkostnader genom att fortsätta 
använda gamla traktorer i stället för att köpa nya, renare traktorer, vilk et på kort sikt leder till större 
negativa miljöeffekter. De måste också betala mer för underhåll för att hålla sina gamla traktorer i 
drift. 
Ett system för lån skulle vara synnerligen komp licerat att införa på den ko rta tid som står till buds, 
då steg III B träder i kraft fr ån och med 2011. Med den tid som kräv s för att ta fram ett fungerande 
lånesystem skulle industrins krav inte kunna t illgodoses i tid. Ytterligare medel från EU eller 
medlemsstaterna skulle behövas för att inrätta och övervaka systemet. Det skulle inte hjälpa de 
företag som har problem med att finansiera FoU för att införa steg III B. De företag som inte är 
förberedda för steg III B skulle b li tvungna att bekosta ytterligare FoU.  
 
SV 7   SV En annan möjlighet är att traktortillverkare, fö r att kunna fortsätta med sin verksamhet, köper in 
lagrade  motorer från en motortillverkare för att på så sätt kunna fortsätta traktorer som uppfyller 
steg III A . För att en motor ska kunna användas efter at t ha lagrats mer än tre månader måste den 
specialbehandlas6 på ett sätt som är tidskrävande och dyr t och kan uppgå till så mycket som 5 % av 
motorns försäljningspris.  
Det kan också hävdas att incitamentet  att tillverka fler motorer i steg  III A leder till ett stort antal 
motorer i steg III A i stället för att renare motorer i steg III B utvecklas, genom att det fungerar 
kontraincitativt för innovation och utveckling av miljövänligare traktorer. Således skulle lån för 
inköp av lagrade motorer i steg III A minska incitamentet att konstruera mindre miljöskadliga 
motorer i steg III B. Dessutom måste man fråga sig om det här alternativet är förenligt med EU:s regler om statligt stöd. 
En skrotningspremie  ger användarna incitament att köpa nya traktorer med renare motorer i 
steg III B på villkor att de skrotar sin äldre, mer förorenande traktor . Detta stimulerar till inköp av 
traktorer i steg III B och påverkar miljön positivt, men hjälper inte tillverkarna att finansiera den 
FoU som krävs för att traktorer i steg III B ska bli tillgängliga. Det är oklart om utsikten till 
skrotningspremier skulle vara tillräckligt fö r att få bankerna att ge  ytterligare lån till 
traktortillverkarna för FoU. Om medlemsstaterna genomför skrotningssystemet på olika sätt kan 
det dessutom leda till att den inre marknaden splitt ras och konkurrensen snedvr ids. I alla händelser 
känner inte kommissionen till några planer från någon medlemsstat som planerar att införa ett 
skrotningssystem i den här branschen. 
Att anpassa andelen flexibilitet för olika traktortyper ef ter dessas problem vid övergången från 
steg III A till steg III B är inte genomförbart, ef tersom det inte finns någon inventering av traktorer 
efter kategori eller något lämpligt system för att övervaka antalet sålda traktorer. 
Vid en  ökning av flexibiliteten till 50 %  för alla traktorer och en anpassning i samma omfattning 
av de fasta antalen måste de miljömässiga, sociala och ekonomiska effekterna beaktas. 
Miljöeffekterna har fastställts för alla mobila maskiner i konsekvensbedömningen för flexibilitet för mobila maskiner på grundval av de beräknade ut släppens externa kostnader. Eftersom särskilda 
uppgifter om traktorer helt saknas i Eurostats uppgifter och i miljöda tabaserna, kan inte specifik 
information om enbart traktorer lämnas. Effekterna torde dock vara liknande för traktorer som för mobila maskiner som helhet. 
Miljökostnaderna är kostnaden på  grund av ytterligare utsläpp fr ån motorerna under den utökade 
flexibiliteten på 50 % jämfört me d den nuvarande flexibiliteten på  20 %. Enligt metoden utgående 
från nettonuvärde efter typ av fö rorening blir miljökostnaderna för en flexibilitet på 50 % i stället 
för rådande 20 % i följande storleksordning: 
Förorening  50 % flexibilitet för alla mobila 
maskiner 50 % flexibilitet för traktorer  
Partiklar  200 80–90  
NO x 350 130–150  
                                                 
6 När en motor tillverkas för att lagras fylls den med särskild olja. När den sedan monter as på en traktor måste oljan bytas ut m ot en annan 
olja, och sedan körs motorn i några timmar med ett särskilt bränsl e. Efter det måste oljan bytas ut igen mot den normala oljan och köras in 
med normalt bränsle under en viss tid, vareft er den är redo och säker att säljas. De n tid och kostnad som tillvägagångssättet k räver beror 
på motorns storlek och effekt.  
 
SV 8   SV Summa  550 210–240  
 
Dessa uppgifter (miljoner euro) står för totalkostnaden 2008–2030, men i denna 
konsekvensbedömning har nyttan beräknats för den tr eårsperiod som förslaget avser. Uppgifterna 
för traktorer bygger på antagandet att traktorer står för en oförändrad  relativ del av föroreningarna. 
Om flexibilitetssystemet utökas förv äntas effekterna bli 0,3 % av de totala utsläppen (både partiklar 
och NO x) från alla mobila maskiner i bruk det första året. 
Med utökad flexibilitet kan samtidigt tillverkarna fo rtsätta att sälja traktorer och därigenom dra in 
intäkter för att täcka sina FoU-kostnader för trak torer i steg III B. På samma sätt som i konsekvens-
bedömningen för mobila maskiner förväntas den ekonomiska nyttan uppväga miljöskadan.  
Som alternativ till 50 % flexibil itet kan det övervägas att skjuta upp införandet av steg III B tills 
steg IV införs. Det får till följd att miljönyttan av 90 % minskning av partikelgränserna försenas i 
tre år. Kommissionen anser också att en liknande ökni ng av flexibiliteten för införandet av steg IV 
inte bör övervägas, eftersom FoU för steg III B såle des borde garantera att detta inte blir motiverat. 
Kommissionen kommer att underrätta de  berörda parterna om detta. 
En ökning av flexibiliteten till 80 %  för alla traktorer och en mots varande anpassning av de fasta 
talen, som i alternativ 4.2 men me d följande skillnader: 80 % skulle inte ligga i linje med förslaget 
om mobila maskiner (50 %), flexibiliteten skul le nu ligga närmare det amerikanska systemet 
samtidigt som grunderna i EU-systemet ligger fast, det skulle leda till ökade miljöskador, och industrin har uppgett att denna höga andel inte är nödvändig för att de ska kunna följa direktivet. 
Ett flexibilitetssystem med straffavgift  begränsar risken för sned vridning av kon kurrensen till 
följd av ökad flexibilitet. Det saknas dock in formation om i vilken mån traktorerna uppfyller 
kraven, vilket skulle leda till en avsevärd börda  för de behöriga nationella myndigheterna, vilket 
gör alternativet så gott som ogeno mförbart då utarbetandet och in förandet av en sådan mekanism 
skulle medföra orimliga kostnader (anmälan oc h övervakning) i förhållande till dess nytta. 
Ett system  för handel med  flexibilitetsrätter , där företag kan köpa mer flexibilitet från företag 
som inte behöver det, ger ett starkt incitame nt att så snart som möjligt efterleva de nya 
utsläppsgränserna. Att införa ett så komplext system för en så kort tid skulle dock inte stå i rimlig proportion till den förväntade nyttan. 
På samma sätt anses ett system med tillgänglighetsbaserade tariffer  inte genomförbart, då det 
redan avvisats av rådet och parlamentet.  
Jämförelse av alternativen:  
 Verkan Effektivitet Förenlighet Genomför-
barhet 
Alternativ 1 –  
Nollalternativ  Ej 
verkningsfullt Ej effektivt Delvis 
förenligt Genomförbart 
Alternativ 2 -  
Offentligt garanterade lån 
för lager av motorer i Delvis 
verkningsfullt Ej effektivt Ej förenligt Genomförbart, 
om medlems-
 
SV 9   SV steg III A  staterna vill 
Alternativ 3 -  
Nationella skrotnings-
system  Delvis 
verkningsfullt Ej effektivt Delvis 
förenligt Ogenomförbart  
Alternativ 4.1 –  
Anpassad flexibilitet  Verkningsfullt Effektivt Förenligt Ogenomförbart 
Alternativ 4.2 –  
50 % flexibilitet  Verkningsfullt Effektivt Förenligt Genomförbart 
Alternativ 4.3 –  
80 % flexibilitet  Verkan enbart 
med avseende 
på mål 1 Ej effektivt 
p.g.a. miljö-
kompromiss Förenligt med 
miljöpolitiken Genomförbart 
Alternativ 4.4 –  
Straffavgift  Verkningsfullt Ej effektivt Förenligt Ogenomförbart 
Alternativ 4.5 -  
Handel  Verkningsfullt Delvis 
effektivt Förenligt Ogenomförbart 
Alternativ 4.6 -  
Tillgänglighetsbaserade 
tariffer  Verkningsfullt Delvis 
effektivt Förenligt Ogenomförbart 
 
5.1. Slutsats 
Av ovanstående analys dras slutsa tsen att en utökning av flexibilite ten till 50 % är den lämpligaste 
åtgärden för att uppfylla de politiska målen. 
6. U PPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING  
En bedömning av följderna av det utökade flexibilite tssystemet sedan det trä tt i kraft och avslutats 
kommer att bygga på näringslivet s och medlemsstaternas uppgifter , vilket reda n krävs enligt 
direktiv 2000/25/EG. Därför förväntas inga mer kostnader för tillverkarna eller de nationella 
myndigheterna. 
Centrala indikatorer för att bedöma initiativets verk an kan vara utnyttjande av flexibilitetssystemet 
till slutet av 2013, antal företag som lägger ned si n verksamhet och utvecklingen av utsläpp av NO x 
och partiklar från traktorer. 
Kommissionen har för avsikt att bedöma det revidera de flexibilitetssystemets effekter efter den tid 
som anges i förslaget, dvs. under 2014, och dra slutsatser utifrån de resultat som detta ger.