·Samarbete med i) offentliga myndigheter genom kommissionens styrgrupp för främjande av hälsa, förebyggande av sjukdomar och hantering av icke-överförbara sjukdomar, ii) Europaparlamentet genom det särskilda utskottet för cancerbekämpning och iii) uppdragsstyrelsen för det föreslagna canceruppdraget inom Horisont Europa. Det kom även in ytterligare särskilda bidrag, framför allt genom möten med kommissionens tjänstemän.

Samrådsstrategin utformades för att samla in synpunkter från hela EU om de fyra pelarna i EU:s plan mot cancer, vilka anges i uppdragsbeskrivningen till Stella Kyriakides, kommissionsledamot med ansvar för hälsa och livsmedelssäkerhet: i) förebyggande åtgärder, ii) tidig upptäckt och diagnos, iii) behandling och iv) vård och livskvalitet för cancerpatienter, canceröverlevare och anhörigvårdare (samt kunskap och vetenskapliga bevis). Samrådsstrategin syftade i synnerhet till att skapa olika ingångspunkter till förfarandet för att ta reda på de främsta tendenserna, förväntningarna och farhågorna hos berörda aktörer och allmänheten. Varje del av strategin anpassades för att samla in specifika svar, identifiera områden där allmänt samförstånd råder och identifiera betydande meningsskiljaktigheter.

Vid det offentliga samrådet på nätet kombinerades en blandning av slutna frågor (där de svarande kunde välja från ett förutbestämt urval av svar) och öppna frågor (där de kunde skriva vad de ville med upp till 600 tecken per svar). Svaren på detta offentliga samråd analyserades med MS Excel och verktyg för textanalys. Vissa svar omklassificerades med namnet på den svarandes organisation och information om den svarandes webbplats för att göra tydligare skillnad mellan relevanta typer av berörda parter (t.ex. patientorganisationer, vårdpersonal etc.). I förekommande fall tillämpades tematisk kodning och gruppering på fritextsvaren för att fastställa gruppering och frekvens. Detta innefattade viss tolkning. Upprepningen av fritextsvar var begränsad (dvs. att olika svarande skrev liknande fritextsvar; detta var endast fallet i 5 % av svaren).

Kommissionen samlade in återkoppling om både sin färdplan och sitt offentliga samråd genom webbenkäter.

I detta skede undersökte kommissionen frågorna mer ingående och detaljerat. Trots att de riktade samråden med berörda parter var kvalitativa fanns det en överraskande samstämmighet mellan gruppernas synpunkter på de fyra pelarna. Många svarande tog dessutom upp samma övergripande frågor. Deras synpunkter sammanfattas nedan under fem rubriker: förebyggande åtgärder (första pelaren), tidig upptäckt och diagnos (andra pelaren), behandling och vård (tredje pelaren), livet efter cancern (fjärde pelaren) och övriga frågor.

2 078 svar mottogs genom onlineplattformen, och ytterligare 27 svar per e-post. Dessa 27 e-postsvar föranleddes av offentliggörandet av enkäten, men följde inte alla det föreslagna formatet. Alla medlemsstater representerades i svaren från allmänheten och organisationer, och i 184 svar (9 %) uppgavs det att den svarandes ursprungsland låg utanför EU. 1 341 svar var från enskilda personer, medan 737 svar lämnades på organisationers vägnar.

Livet efter cancern (fjärde pelaren): Detta område var särskilt viktigt för patientföreträdare, men deras synpunkter delades av andra med ett gemensamt intresse av EU-åtgärder för att tillgodose canceröverlevares fysiska, medicinska och psykosociala behov, sysselsättningsbehov och allmänna behov. Särskilda frågor som togs upp under de riktade samråden med berörda parter var bland annat

Covid-19-krisen började förvärras ett par veckor efter att samrådsförfarandet hade inletts. På grund av detta fanns det inget särskilt fokus på covid-19 i återkopplingen om färdplanen och det offentliga samrådet. Kommissionen anordnade därför tre webbinarier med viktiga intressentgrupper, som visade att covid-19 påverkade alla som arbetar inom cancerprevention och cancervård.

Sammanfattningar av varje riktat samråd med berörda parter har offentliggjorts [infoga hyperlänk]

d.Särskilda bidrag

Styrgruppen för främjande av hälsa, förebyggande av sjukdomar och hantering av icke-överförbara sjukdomar

Styrgruppen för främjande av hälsa, förebyggande av sjukdomar och hantering av icke-överförbara sjukdomar efterfrågade synpunkter från medlemsstaterna samt Norge och Island. Styrgruppen diskuterade den europeiska planen för cancerbekämpning vid fyra av sina möten. Styrgruppens syfte med att efterfråga dessa synpunkter var att i) förstå nationella prioriteringar för cancer mot bakgrund av färdplanens pelare, och ii) få insikter i de typer av åtgärder som medlemsstaterna ansåg vara en del av EU:s insatser. Totalt 27 medlemsstater och Norge i) svarade på en enkät som skickades till styrgruppen, som inleddes den 2 juli och avslutades den 21 september 2020, och/eller ii) delade återkoppling om initiativet på andra sätt. Medlemsstater beskrev bland annat sina nationella prioriteringar och valde frågor där de ansåg att EU:s delaktighet var en prioritering. Nästan alla medlemsstater ansåg att de fyra huvudpelarna i den europeiska planen för cancerbekämpning hade hög eller mycket hög nationell prioritet, och alla pelare väntas få ökad betydelse under de kommande fem åren. Som utmaningar för genomförandet av åtgärder inom de fyra områdena rapporterade medlemsstaterna oftast otillräcklig finansiering och personal.

I pelaren om förebyggande åtgärder (första pelaren) ansåg nästan alla medlemsstater att främjande av en hälsosam livsstil var en central nationell prioritering, med fokus på att öka allmänhetens medvetenhet om beteenderelaterade riskfaktorer. När de svarande ombads rangordna på vilka områden som EU:s delaktighet bör prioriteras ansåg de oftast att arbetet med förebyggande åtgärder för nästa generation var en prioriterad fråga, dvs. att inrikta sig på beteenderelaterade riskfaktorer hos unga. Andra frågor av hög prioritet var tobak, miljöföroreningar, vaccinering, t.ex. mot HPV och hepatit B, barncancer och alkohol.

När det gäller pelaren om tidig upptäckt och diagnos (andra pelaren) nämndes särskilda program för cancerscreening oftast som en nationell prioritering. Vissa medlemsstater strävar efter att öka tillgången till befintliga screeningsprogram, medan andra fokuserar på kvaliteten på screeningen eller på att inleda ett nytt screeningprogram. På EU-nivå var de främsta prioriterade områdena kvaliteten på screeningen (som även omfattar garanterade tidsramar), bättre samband mellan uppgifter om cancerscreening och cancerregister och diagnostik (inbegripet tidsplan, tillgänglighet och standarder).

När det gäller behandling (tredje pelaren) var de vanligaste frågorna på nationell nivå för medlemsstaterna nationell samordning av kompetenscentrum samt tillgänglighet till och prisöverkomlighet för läkemedel. Den senare frågan ansågs vara ett prioriterat område där det krävs gemensamma EU-insatser för att tillhandahålla EU-omfattande tillgång till läkemedel och behandling (till överkomliga priser). En annan prioritering på EU-nivå i denna pelare var utbyte av validerad bästa praxis.

När det gäller pelaren om överlevnad och livet med/efter cancern (fjärde pelaren) hänvisade medlemsstaterna oftast till sin nationella prioritering att inrätta en holistisk och multidisciplinär uppföljning av canceröverlevare, men pekade även på psykosociala frågor som rör både patienter och deras anhöriga samt palliativ vård. I linje med denna prioritering rangordnade medlemsstaterna även överlevares livskvalitet och socialt skydd högst som prioriteringar på EU-nivå (socialt skydd avser frågor såsom rätten att bli bortglömd och överlevares skydd mot ekonomisk diskriminering), tätt följt av barncanceröverlevare, inbegripet anhörigvårdare, och återanpassning till arbetslivet.

Alla medlemsstater uppgav att åtgärder på EU-nivå har ett mervärde och betonade att EU-åtgärder var särskilt värdefulla på området kunskap, data och vetenskapliga bevis. Medlemsstaterna förordade även stöd till forskning samt utbyte av uppgifter och kunskap, t.ex. genom det europeiska hälsodataområdet. De betonade även att EU kan skapa mervärde genom att harmonisera medlemsstaternas åtgärder för att minska cancer och ojämlikhet.

Medlemsstaterna identifierade ett antal frågor som lämpliga prioriteringar. När det gäller förebyggande åtgärder (första pelaren) uppgav nästan alla medlemsstater att arbetet med förebyggande åtgärder för nästa generation hade hög prioritet. Andra frågor av hög prioritet var tobak, miljöföroreningar, vaccinering, t.ex. mot HPV och hepatit B, barncancer och alkohol. När det gäller tidig upptäckt och diagnos (andra pelaren) rangordnade medlemsstaterna två frågor högst: screening (inbegripet kvalitet och garanterade tidsramar) och bättre sammankopplingar mellan uppgifter om cancerscreening och cancerregister. När det gäller behandling (tredje pelaren) rangordnade medlemsstaterna EU-omfattande tillgång till läkemedel och behandling (till överkomliga priser) och utbyte av validerad bästa praxis högst. När det gäller pelaren om överlevnad och livet med/efter cancern (fjärde pelaren) rangordnade medlemsstaterna canceröverlevares livskvalitet och socialt skydd högst (socialt skydd avser frågor såsom ”rätten att bli bortglömd” och överlevares skydd mot ekonomisk diskriminering).

Medlemsstaterna pekade även på två sätt som kommissionen har en pådrivande roll, nämligen genom att i) främja internationell akademisk forskning, och ii) stärka datadelningen och samarbetet mellan cancerregister. De betonade mervärdet av initiativ såsom Europeiska nätverket av cancerregister och den stöttande roll som kommissionens gemensamma forskningscentrum spelar. I fråga om utbildning betonade medlemsstaterna vikten av att utbilda vårdpersonal i multidisciplinärt samarbete.

De flesta medlemsstater ansåg att rättvisa var ett problem och nästan alla medlemsstater uppgav att covid-19 åtminstone till viss del har påverkat cancervården i deras land.

En sammanfattning av medlemsstaternas återkoppling har offentliggjorts.

Samarbete med Europaparlamentet

Den 15 juni offentliggjorde Europaparlamentets utskott för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet rapporten Strengthening Europe in the fight against cancer. Rapporten innehåller en stor mängd rekommendationer och behandlar frågor som återspeglar den oro som uttrycktes vid samrådet över i) forskning om och åtgärder för förebyggande av cancer (bland annat genom att fokusera på tobak, alkohol, en hälsosam livsstil och vaccin), ii) förutsägande av risker, screening och tidig upptäckt, och iii) behandling, vårdkvalitet och canceröverlevares behov.

Europaparlamentets nyinrättade utskott för cancerbekämpning lade också fram ett arbetsdokument som ett bidrag till planen den 27 september och utbytte synpunkter med kommissionsledamot Kyriakides.

Den 12 oktober åtog sig ledamöterna i utskottet att stödja utvecklingen av en gemensam standard för cancerbekämpning. Detta återspeglar utskottets uppfattning om att många framsteg på cancerområdet kräver en gemensam politik som styrs på EU-nivå. Arbetsdokumentet från den 27 oktober 2020 överensstämmer med övriga delar av samrådet. Där betonas i) globalt förebyggande (genom åtgärder beträffande tobak, alkohol, kost, motion, miljö och kopplingar till den gröna given), ii) screening och tidig upptäckt, iii) lika tillgång till personcentrerad behandling (med hänvisning till den europeiska läkemedelsmarknadens roll), och iv) behovet av att stödja patienter och omsorgsgivare. I arbetsdokumentet identifierades även följande handlingsvägar: i) Holistisk forskning och innovation. ii) Utbyte av kunskap och bästa praxis, däribland genom europeiska referensnätverk och cancerregister. iii) Åtgärder för utbildning och kommunikation. Utskottsledamöterna uttryckte även sin oro för effekterna av covid-19 på behandlingen av patienter och för ett eventuellt uppskjutande av tidig diagnos.