RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 814/2000 om åtgärder för information om den gemensamma jordbrukspolitiken

I. INLEDNING

DEN HÄR RAPPORTEN HANDLAR OM GENOMFÖRANDET AV RÅDETS FÖRORDNING (EG) NR 814/2000 UNDER ÅREN 2009–2010.

Syftet med åtgärderna för information om den gemensamma jordbrukspolitiken, som fastställs i rådets förordning (EG) nr 814/2000, är att

bidra till att förklara, genomföra och utveckla den gemensamma jordbrukspolitiken, |

främja den europeiska jordbruksmodellen och förståelsen av den, |

informera jordbrukare och andra aktörer på landsbygden, |

upplysa allmänheten om vad den gemensamma jordbrukspolitiken handlar om och målsättningarna med denna. |

- Det finns två kategorier av åtgärder:

Åtgärder som olika fristående organisationer föreslår för medfinansiering från Europeiska garantifonden för jordbruket (bidrag) |

Åtgärder som föreslås av kommissionen och som till 100 procent finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (direkta åtgärder). |

- Rådet har beslutat (artikel 8 i förordning (EG) nr 814/2000) att kommissionen vartannat år ska överlämna en rapport om genomförandet av förordningen till rådet och Europaparlamentet. Detta är den fjärde rapporten. Den första rapporten för perioden2000–2002 överlämnades i maj 2003[1]. Den andra rapporten för perioden 2003–2006 kom i juni 2007[2]. Den tredje rapporten för perioden 2007–2008 lades fram i maj 2009[3].

De bilagor som nämns i texten finns i det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionen.

II. BUDGET

BUDGETANSLAGET FÖR INFORMATIONSÅTGÄRDER UNDER BUDGETPOST 05 08 06 ÖKADES FRÅN 7 MILJONER FÖR 2008 TILL 8 MILJONER FÖR 2009 OCH TILL 8 MILJONER FÖR 2010. DETTA FÖRDELADES PÅ FÖLJANDE SÄTT MELLAN KOMMISSIONENS EGNA ÅTGÄRDER OCH ÅTGÄRDER FÖR MEDFINANSIERING:

2009: direkta åtgärder (4 750 000 euro) (59 procent) – bidrag (3 250 000 euro) (41 procent).

2010: direkta åtgärder (4 750 000 euro) (59 procent) – bidrag (3 250 000 euro) (41 procent).

När det gäller åtagandebemyndiganden, utnyttjades budgeten till 95 procent 2009 och 88 procent 2010.

III. DE FINANSIERADE ÅTGÄRDERNAS FÖRDELNING

GENERALDIREKTORATET FÖR JORDBRUK OCH LANDSBYGDSUTVECKLING HAR UNDER RAPPORTERINGSPERIODEN KUNNAT FORTSÄTTA OCH INTENSIFIERA SINA ANSTRÄNGNINGAR ATT UTFORMA OCH GENOMFÖRA ÅTGÄRDER RIKTADE TILL ALLMÄNHETEN OCH BERÖRDA PARTER, MED STÖD AV EUROPEISKA KOMMISSIONENS KOMMUNIKATIONSPOLITIK FÖR ATT ÖKA MÄNNISKORS KUNSKAPER OM EU. I DEN ÅRLIGA FÖRSLAGSINFORDRAN FÖR MEDFINANSIERADE ÅTGÄRDER UPPMUNTRADES ÅTGÄRDER SOM GER MAXIMALA UTDELNING NÄR DET GÄLLER ATT NÅ UT TILL EN SÅ BRED PUBLIK SOM MÖJLIGT [4]. I stort sett fortsatte arbetet med att fastställa särskilda målgruppers behov och att bättre definiera lämpliga budskap, informationsåtgärder och spridningsstrategier, samt arbetet med att använda utvärdering och återkoppling i syfte att uppfylla förordningens målsättningar.

1. Bidrag (kommunikationsåtgärder på initiativ av olika organisationer)

Enligt förordningen ska två typer av åtgärder användas: punktinsatser och årsprogram. Med punktinsats avses en informationshändelse som är begränsad i tid och rum och som genomförs med en enda budget. Ett årsprogram är en grupp av två till fem punktinsatser. För 2009 och 2010 beslutade man (liksom för 2008) att endast acceptera punktinsatser för medfinansisering inom ramen för den årliga förslagsinfordran för de åren, för att på så sätt förenkla bidragssystemet.

För ovan nämnda åtgärder får finansieringen uppgå till högst 50 procent av de stödberättigande kostnaderna. Finansieringssatsen kan i undantagsfall dock ökas upp till 75 procent, enligt tillämpningsförordningen och definitionen i förslagsinfordran. Under rapporteringsperioden var det bara sex åtgärder (av totalt 72) som finansierades med mer än 50 procent, tre under 2009 och tre under 2010. De bedömdes vara av extra stort intresse i enlighet med kriterierna i förslagsinfordringarna, där det betonades att projektet måste genomföras i någon av de tolv senast anslutna medlemsstaterna, vara av hög teknisk kvalitet och kostnadseffektiva. Spridningsplanen måste vara effektiv (dvs. när det gäller att garantera största möjliga publik) och urvalskommittén måste ha gett projektet 75 poäng av 100 möjliga vid bedömningen gentemot urvalskriterierna.

Inom ramen för förslagsinfordran 2009 medfinansierades 37 punktinsatser. Under 2010 medfinansierades 35 punktinsatser, vilket ger totalt 72 åtgärder för de båda aktuella åren. Bidrag beviljades för 41 informationskampanjer, 17 konferenser och seminarier, 7 audiovisuella produktioner, 2 deltagande i mässor, 1 studiebesöksprojekt och 4 projekt i skolor.

Det ökade antalet informationskampanjer under 2009/2010 återspeglade förslagsinfodringarnas efterlysning av medfinansierade åtgärder med högt mervärde, där flera informationsåtgärder kunde kombineras för högsta möjliga resultat.

Stödmottagarna kan delas upp på följande sektorer: yrkesorganisationer för jordbrukare (13), icke-statliga organisationer/sammanslutningar (28), regionala och lokala myndigheter (16) och övriga (15).

[pic]

Sammanslutningar och icke-statliga organisationer aktiva inom jordbruks- och landsbygdsutveckling på nationell nivå (ofta medlemmar i organ på EU-nivå) intog en framskjutande plats i förteckningarna över stödmottagare. Vidare deltog bland andra regionala organ och mediaorganisationer och en del arbetsmarknadsorganisationer, om än i mindre utsträckning än tidigare. I en del av de medfinansierade åtgärderna utnyttjade bidragsmottagarna möjligheten att ta med andra organisationer som partner vid genomförandet av projekten.

Tabellen nedan visar antalet mottagna och godkända ansökningar per medlemsstat.

Tabell I

[pic]

Bilaga I innehåller en översikt över de bidrag som beviljats under rapporteringsperioden. Uppgifter om enskilda bidrag finns på EU:s webbplats: http://ec.europa.eu/agriculture/grants/capinfo/index_en.htm

Liksom tidigare uppmuntrade förslagsinfordringarna bättre definition av målgrupperna och bättre informationsspridning. De sökande måste också tillhandahålla en mediaplan för sina projektförslag, med uppgifter om projektgenomförande, förmedling av budskap och effektivitetsbedömning. Det är viktigt att poängtera att ett betydande antal av de medfinansierade åtgärderna, under rapporteringsperioden liksom tidigare år, nådde ut till en större publik än de faktiska deltagarna. Detta kunde ske tack vare multiplikatoreffekten hos fackpress och media och den ökade användningen av Internet som informationskanal.

Liksom tidigare var intresset stort från EU:s södra del även under denna rapporteringsperiod. Det bör påpekas att antalet bidragsansökningar från de tolv senast anslutna medlemsstaterna ökade under 2009/2010.

2. Kommunikationsåtgärder på kommissionens initiativ

Liksom under tidigare perioder finansierades under 2009–2010 ett stort antal åtgärder på initiativ av kommissionen. Dessa genomfördes ofta med tekniskt stöd utifrån. Omkring 59 procent av budgeten hade öronmärkts för dessa åtgärder under rapporteringsperioden.

Bilaga II innehåller en förteckning över alla kommissionens kommunikationsinitiativ under 2009–2010, samt kostnaderna för respektive initiativ.

Konferenser

Arbetet med att ordna konferenser fortsatte under 2009–2010 i nära samarbete med medlemsstaterna, Europaparlamentet och andra avdelningar inom kommissionen, samt med det civila samhället.

Konferenserna fortsatte att vara ett forum för breda samråd och dialoger om EU-politiska frågor. I juni 2009 ägde t.ex. en viktig konferens om utvidgningen rum i Kroatien. I mars 2010 samlade Brysselkonferensen om mjölkens framtid alla berörda parter (däribland jordbrukare, producenter, bearbetningsföretag, distributörer, akademiska experter) och bidrog stort till de pågående diskussionerna om EU:s mjölksektor. I april 2010 bjöds journalister från hela världen in till en konferens/dialog i Bryssel om den gemensamma jordbrukspolitikens inriktning i framtiden. Inbjudan skedde via IFAJ (internationell förening för skogs- och lantbruksjournalister), och konferensen hjälpte till att höja medvetandet om olika policyfrågor, både i EU och utanför.

Konferensen ”Den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013” i juli 2010 var ett viktigt steg i debatten om jordbrukspolitikens framtid.

Med hjälp av streamingtekniken fick konferenserna en bred spridning.

Deltagande i/montrar på mässor

De mässor som hölls under 2009–2010 fortsatte att fokusera på jordbrukets och landsbygdsutvecklingens fördelar för samhället som helhet. Man visade bästa praxisexempel på EU-policy i jordbruksområden, skydd av kulturarvet på landsbygden, kvalitetspolitik och på hur nya utmaningar som klimatförändringar kan bemötas. Mässorna fortsatte också att fylla sin roll som forum för jordbrukpolitisk dialog mellan jordbrukare, andra berörda parter och allmänheten. Liksom föregående år organiserades särskilda aktiviteter för skolbarn, bland annat för att främja en bättre kosthållning i anknytning till de ordningar för mjölk, frukt och grönsaker som genomförs i skolorna.

Publikationer

De publikationer som gavs ut fortsatte att återspegla lagstiftningsprogrammet och de senaste Eurobarometerundersökningarna av kommunikationsbehoven. Broschyrerna tog upp viktiga frågor för den gemensamma jordbrukspolitiken, som hållbarhet, biobränslen och kvalitetspolitik, och de publikationer som riktar sig till allmänheten utvecklades ytterligare. Under 2009 och 2010 deltog GD Jordbruk och landsbygdsutveckling i kommissionens projekt Europakalendern. Projektet går ut på att höja medvetandet om EU-frågor, däribland jordbruk, hos skolungdomar i 15–18-årsåldern. Under rapporteringsperioden fortsatte man att fokusera på att utveckla och utnyttja elektroniska publikationer, och Europeiska kommissionens nätverk av informationsförmedlare användes allt mer för att distribuera publikationer till allmänheten.

Webbplats

Webbplatsen om jordbruk och landsbygdsutveckling fortsatte att utvecklas under rapporteringsperioden, framförallt som en viktig källa till fackinformation om den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutveckling. Den spelade också en viktig roll i samrådsprocessen där berörda parter och allmänheten fick uttala sig om jordbrukspolitikens inriktning i framtiden. Det hölls två online-samråd (ett offentligt samråd om jordbrukspolitiken efter 2013 och ett mer specialiserat samråd för konsekvensanalysen om policyalternativen i meddelandet ”Den gemensamma jordbrukspolitiken mot 2020: Att klara framtidens utmaningar i fråga om livsmedel, naturresurser och landområden”). De åsikter som uttrycktes har beaktats i de pågående övervägandena rörande de lagförslag som är under utarbetande om framtidens EU-politik på områdena jordbruk och landsbygdsutveckling.

Under 2009 och 2010 skapades särskilda webbsidor för GD Jordbruks större policyinitiativ som förberedelserna för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2103, förbättringarna av EU:s jordbrukskvalitetspolitik och förslagen rörande ”mjölkpaketet”.

Prenumerationerna på nyhetsbrevet Monitoring Agri-trade Policy (MAP) har ökat till 4 900, uppdateringarna av ”Utvecklingen av priserna på jordbruksråvaror och livsmedel” har nu omkring 1000 prenumeranter och nyhetsbrevet om jordbrukspolitiken ( Agricultural Policy Perspectives ) har omkring 900.

Migreringen till en helt ny version av webbplatsen (ny utformning, ny webbförvaltningsteknik och uppdaterat innehåll) är på god väg.

Opinionsundersökningar

Under 2009 har generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling fortsatt att använda sig av Eurobarometerns kvantitativa undersökningar för att kartlägga allmänhetens åsikter om jordbruket, den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutveckling. Under 2010 gjordes också en mer kvalitativ undersökning av allmänhetens inställning till och kunskaper om jordbruket och den gemensamma jordbrukspolitiken. Jordbrukssamhället omfattades också av undersökningen.

Besök

Under rapporteringsperioden fortsatte generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling att ta emot besökande grupper, framför allt jordbrukare, företrädare för jordbrukare, studenter och regionala och lokala företrädare och akademiker. Syftet med besöken var att förklara och fördjupa människors förståelse av och kunskaper om den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingen. Initiativet för dialog med universiteten i medlemsstaterna fortsatte.

Den audiovisuella delen

Under rapporteringsperioden utarbetades audiovisuella åtgärder och mediaåtgärder i syfte att nå ut till den stora allmänheten. Detta innefattade även distribution (under tre på varandra följande veckor vintrarna 2009 och 2010) av en kort 40 minuter lång informationsfilm (videoklipp) om jordbruket – ”Hur ser framtiden ut?” – på biograferna i EU:s 27 medlemsstater. Syftet var att framhålla jordbrukets betydelse för samhället som helhet. Det beräknas att filmens sågs av mer än 30 miljoner människor på biografer över hela EU under distributionsperioderna.

IV KOMMUNIKATIONSKAMPANJER OM STÖRRE FRÅGOR

VI HAR REDAN NÄMNT DEN BREDA OFFENTLIGA DEBATTEN OM EU:S FRAMTIDA JORDBRUKSPOLITIK I APRIL–JUNI 2010. SYFTET VAR ATT REDAN TIDIGT I DEBATTEN MOBILISERA ETT SÅ BRETT DELTAGANDE SOM MÖJLIGT I REFLEKTIONSPROCESSEN KRING DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN. DETTA GAV TILLFÄLLE TILL EN ÖPPEN DIALOG DÄR DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN DISKUTERADES AV ALLMÄNHETEN, OLIKA BERÖRDA PARTER, TANKESMEDJOR OCH AKADEMISKA ORGAN. DETTA FORUM GENERERADE OMKRING 5 600 BIDRAG FRÅN HELA EU.

Därefter stod kommissionären med ansvar för jordbruk och landsbygdutveckling värd för en konferens om den offentliga debatten i Bryssel den 19/20 juli. Detta var ett viktigt steg i processen kring utarbetandet av kommissionens meddelande från november 2010 om Den gemensamma jordbrukspolitiken mot 2020: Att klara framtiden utmaningar i fråga om livsmedel, naturresurser och territoriell balans [5]. Parallellt med detta organiserade GD Jordbruk och landbygdsutveckling ett evenemang för allmänheten på Place St Cathérine i Bryssel, där medlemsstaterna presenterade mat och dryck från hela EU med betoning på den rikedom och variation som präglar den europeiska jordbruksproduktionen. Tillfället utnyttjades också till att göra reklam för och bevilja tillstånd att använda den nydesignade logotypen för ekologiskt jordbruk.

Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén bidrog till den offentliga debatten med yttranden på eget initiativ.

I samband med kommissionens antagande av meddelandet organiserade GD Jordbruk och landsbygdsutveckling informationsverksamhet i EU:s 27 medlemsstater och nådde ut till en vidsträckt publik. Här ingick presentationer riktade till berörda parter i samtliga medlemsstater och mer än 1300 berörda parter från ett brett spektrum av arbetsmarkandsorganisationer, icke-statliga organisationer, regionala och nationella förvaltningar och institutioner deltog. Särskilda publikationer, pressmaterial och internetmaterial på alla EU-språken gavs ut i samband med detta; även produktion och spridning av audiovisuellt material. Verksamheten beräknas ha nått ut till omkring 40 miljoner TV-tittare i hela EU. Också det tryckta materialet bedöms ha fått ett betydande genomslag. Liksom GD Jordbruks tidigare initiativ i viktiga policyfrågor var årets verksamhet en viktig del i kommunikationen med berörda parter på lokal nivå, och därmed även med allmänheten.

Under rapporteringsperioden genomfördes också de två informationskampanjerna ”Drink it up” och ”Mumsiga gänget” som ett led i upplysningsverksamheten i samband med skolmjölksprogrammet och programmet för frukt och grönsaker i skolan. Programmen är i sin tur ett led i kommissionens arbete med att främja bättre hälsa och kosthållning, i enlighet med vitboken om en EU-strategi för hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma[6].

V. FÖRDELNINGEN AV UTGIFTER (ÅTAGANDEN OCH BETALNINGAR) MELLAN BIDRAG TILL ÅTGÄRDER PÅ TREDJEPARTS INITIATIV OCH INFORMATIONSÅTGÄRDER PÅ KOMMISSIONENS INITIATIV

2008 | 2009 | 2010 |

Bidrag | Direkta åtgärder | Bidrag | Direkta åtgärder | Bidrag | Direkta åtgärder |

Budget | 3 000 000 | 4 000 000 | 3 250 000 | 4 750 000 | 3 250 000 | 4 750 000 |

Åtaganden euro | 2 532 768 | 3 860 889 | 2 833 990 | 4 745 654 | 2 740 497 | 4 280 963 |

Procentandel av utnyttjandet | 84 % | 97 % | 87 % | 99,9 % | 84 % | 90 % |

Utbetalningar | 1 499 066 | 3 069 402 | 1 848 458 | 4 320 404 | (*) | (*) |

(i euro) (**) |

(*) Ingen uppgift ännu – de flesta åtgärderna pågår fortfarande.

(**) Den utbetalning som anges i tabellen avser inte genomförandet under år N, utan är de utbetalningar som skett i samband med åtagandena för år N. Dessa utbetalningar samlar utbetalningarna under år N och år N+1.

Det bör påpekas att betalningarna alltid är lägre än de ursprungliga åtagandena. När det gäller bidrag kan detta förklaras dels med att slutkostnaderna för åtgärderna ofta är lägre än vad bidragsmottagaren räknade med från början och dels med att inte alla kostnader som bidragsmottagaren deklarerar är stödberättigande kostnader. När det gäller kommissionens egna åtgärder är skillnaderna mindre, vilket förklaras av att åtagandena, där alla möjliga förutsägbara utgifter är med, ibland till slut blir lägre än vad som förutsågs.

VI SLUTSATS

UNDER PERIODEN 2009-2010 INTENSI fierades arbetet i syfte att öka allmänhetens kunskaper om den gemensamma jordbrukspolitiken och att bevara och öka stödet från berörda parter inom jordbruket och på landsbygden. Särskild vikt lades vid att engagera allmänheten i hur EU:s jordbrukspolitik ska se ut i framtiden, dvs. efter 2013, och att uppmuntra till åsiktsutbyte med berörda parter.

Initiativen riktade till allmänheten och till den yngre publiken med hjälp av internet och audiovisuella verktyg intensifierades. Ansträngningarna för att garantera maximala effekter för informationsåtgärderna (både medfinansierade åtgärder och åtgärder på kommissionens initiativ) fortsatte. Mer generellt bidrog verksamheten till att öka allmänhetens kunskaper om frågor som rör den gemensamma jordbrukspolitiken och om dess mål. Man nådde också ut med information till jordbrukare och andra som lever på landsbygden, i enlighet med målen i förordning 814/2000.

Under 2010 gjorde GD Jordbruk och landsbygdsutveckling en detaljerad analys av sin kommunikationsverksamhet under de senaste åren. Till följd av detta sågs kommunikationsstrategin över och uppdaterades för att bättre svara mot utmaningar och prioriteringar på kommunikationsområdet under perioden 2010–2015. Den gemensamma jordbrukspolitikens framtid kommer att fortsätta att stå i fokus. Målet är att göra våra kommunikationsåtgärder ännu mer effektiva och att skapa ökad synergi med våra statliga och icke-statliga partner, även med hjälp av den teknologiska utvecklingen och nya medier.

[1] Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 814/2000 om åtgärder för information om den gemensamma jordbrukspolitiken (KOM(2003) 235 slutlig av den 8.5.2003).

[2] Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 814/2000 om åtgärder för information om den gemensamma jordbrukspolitiken (KOM(2007) 324 slutlig av den 13.6.2007).

[3] Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 814/2000 om åtgärder för information om den gemensamma jordbrukspolitiken (KOM(2009) 237 slutlig av den 20.5.2009).

[4] EUT C 248, 30.9.2006, s. 8. EUT C 215, 9.9.2009, s. 3.

[5] Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Den gemensamma jordbrukspolitiken mot 2020: Att klara framtidens utmaningar i fråga om livsmedel, naturresurser och territoriell balans , KOM(2010) 672 slutlig, 18.11.2010.

[6] KOM(2007) 279 slutlig, 30.5.2007.