ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
11.

Artikel 34 ska ändras på följande sätt: a) Punkt 1 ska ersättas med följande: ”1. Varje dag föraren kör ska diagramblad eller förarkort användas, från den tidpunkt då fordonet övertas. Diagrambladet eller förarkortet får tas ut först vid den dagliga körtidens slut, om det inte är tillåtet att ta ut det vid någon annan tidpunkt eller det är nödvändigt för att föra in symbolen för landet efter det att en gräns passerats. Ett diagramblad eller förarkort får inte användas under en längre tid än det är avsett för.” b) I punkt 5 ska led b ändras på följande sätt: i) Led iv ska ersättas med följande: ’iv) under tecknet : raster, vila, årlig ledighet eller sjukledighet,’. ii) Följande led ska läggas till: ’v) under tecknet för ’färja/tåg’: utöver tecknet : den viloperiod som tillbringats på en färja eller ett tåg i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 561/2006.’ c) I punkt 6 ska följande led läggas till: ”f) Symbolerna för de länder där den dagliga arbetsperioden påbörjas respektive avslutas. Föraren ska också föra in symbolen för det land som föraren kommer in i efter att ha passerat en medlemsstats gräns, i början av sitt första stopp i den medlemsstaten. Detta första stopp ska göras vid den närmaste möjliga platsen att stanna på vid eller efter gränsen. När passagen av en medlemsstats gräns sker på en färja eller ett tåg ska föraren föra in symbolen för landet vid ankomsthamnen eller ankomststationen.” d) I punkt 7 ska första stycket ersättas med följande: ”7. Föraren ska i den digitala färdskrivaren föra in symbolerna för de länder där den dagliga arbetsperioden påbörjas respektive avslutas. Från och med den … [18 månader efter ikraftträdandet av direktivet i dokument ST 5112/20] ska föraren också föra in symbolen för det land som föraren kommer in i efter att ha passerat en medlemsstats gräns, i början av sitt första stopp i den medlemsstaten. Detta första stopp ska göras vid den närmaste möjliga platsen att stanna på vid eller efter gränsen. När passagen av en medlemsstats gräns sker på en färja eller ett tåg ska föraren föra in symbolen för landet vid ankomsthamnen eller ankomststationen. Medlemsstater får ålägga förare av fordon som utför transporter inom deras territorium lägger till mer detaljerade geografiska upplysningar till symbolen för landet, förutsatt att dessa medlemsstater har underrättat kommissionen om dessa detaljerade geografiska upplysningar före den 1 april 1998. Förare är inte tvungna att föra in de uppgifter som avses i första stycket om färdskrivaren automatiskt registrerar lokaliseringsuppgifter i enlighet med artikel 8.”
c)

En skyldighet för vägtransportföretaget att efter utstationeringsperioden, via det offentliga gränssnitt som är anslutet till IMI, på direkt begäran av de behöriga myndigheterna i de medlemsstater där utstationeringen ägde rum, sända kopior av de handlingar som avses i led b ii och iii i denna punkt samt dokumentation avseende förarens lön med avseende på utstationeringsperioden, anställningsavtalet eller en likvärdig handling i den mening som avses i artikel 3 i rådets direktiv 91/533/EEG (21), tidrapporter som avser förarens arbete samt betalningsbevis. Vägtransportföretaget ska skicka dokumentationen via det offentliga gränssnitt som är anslutet till IMI senast åtta veckor från och med dagen för begäran. Om vägtransportföretaget inte lämnar in den begärda dokumentationen inom denna tidsperiod får de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där utstationeringen ägde rum via IMI begära bistånd av de behöriga myndigheterna i etableringsmedlemsstaten i enlighet med artiklarna 6 och 7 i direktiv 2014/67/EU. När en sådan begäran om ömsesidigt bistånd görs ska de behöriga myndigheterna i vägtransportföretagets etableringsmedlemsstat ha tillgång till utstationeringsdeklarationen och annan relevant information som lämnats in av vägtransportföretaget via det offentliga gränssnitt som är anslutet till IMI. De behöriga myndigheterna i etableringsmedlemsstaten ska säkerställa att de tillhandahåller de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där utstationeringen ägde rum den begärda dokumentationen via IMI inom 25 arbetsdagar från och med dagen för begäran om ömsesidigt bistånd.
(16)

Riskhantering bör innefatta en proaktiv identifiering och hantering av risker, och bör omfatta konceptet att producera återvunnet vatten av en bestämd kvalitet som krävs för specifika användningsområden. Riskbedömningen bör grundas på väsentliga riskhanteringskomponenter och bör identifiera eventuella ytterligare krav för vattenkvalitet som är nödvändiga för att säkerställa ett tillräckligt skydd för miljön och för människors och djurs hälsa. I det syftet bör riskhanteringsplaner för återanvändning av vatten säkerställa att återvunnet vatten används och förvaltas på ett säkert sätt och att det inte finns några risker för miljön eller för människors eller djurs hälsa. För att utarbeta sådana riskhanteringsplaner kan befintlig internationell vägledning eller befintliga internationella standarder såsom ISO 20426:2018 Guidelines for health risk assessment and management for non-potable water reuse, ISO 16075:2015 Guidelines for treated waste water use for irrigation projects eller Världshälsoorganisationens (WHO) riktlinjer användas.
(14)

Information om väggrepp hos däck som är utformade speciellt för användning på svåra is- och snöunderlag bör anges på däcketiketten. Informationen om väggrepp på snö bör grunda sig på föreskrift nr 117 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) i dess senaste i unionen tillämpliga version (Unece-föreskrift nr 117), och den symbol för alpint väglag som ingår i den föreskriften bör anges på däcketiketten till ett däck som uppfyller de minimivärden för indexet för väggrepp på snö som anges i den föreskriften. Informationen om väggrepp på is bör grunda sig på ISO-standard ISO 19447, så snart denna standard har antagits formellt, och piktogrammet för väggrepp på is bör anges på däcketiketten till ett däck som uppfyller de minimivärden för indexet för väggrepp på is som anges i denna ISO-standard. Till dess att ISO-standard ISO 19447 har antagits bör väggreppet på is bedömas med hjälp av tillförlitliga, exakta och reproducerbara metoder som tar hänsyn till allmänt vedertagen bästa kunskap På däcketiketten för ett däck som uppfyller minimistandarderna för väggrepp på is bör det piktogram för väggrepp på is som anges i bilaga I visas.
k)

I bilaga IV införde medlagstiftarna en ny bestämmelse som gör det möjligt för leverantörer och distributörer att, i förekommande fall, klargöra att däck med väggrepp på is är särskilt avsedda för vägbanor som är täckta av is och kompakt snö och endast bör användas vid mycket svåra klimatförhållanden och att användning av däck med väggrepp på is vid mindre svåra klimatförhållanden kan leda till suboptimal prestanda, särskilt när det gäller väggrepp på vått underlag, hantering och slitage.
(94)

Denna förordning bör inte börja tillämpas förrän den … [18 månader från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande] för att fastställa alla nödvändiga genomförandeåtgärder och ge centrala motparter och andra marknadsdeltagare möjlighet att vidta de åtgärder som krävs för att efterleva bestämmelserna. Kravet på centrala motparter att använda avsatta egna medel vid återhämtning och bestämmelserna om ersättning till clearingmedlemmar i det extraordinära fall då värderingsavdrag från vinster på variationssäkerhet tillämpas vid återhämtning är emellertid beroende av att lämpliga tekniska standarder för tillsyn har fastställts. Det är därför lämpligt att senarelägga tillämpningsdatumet för en sådan bestämmelse till och med den … [24 månader från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande]. Dessutom bör vissa bestämmelser som gäller centrala motparters återhämtningsplaner och antagandet och översynen av återhämtningsplaner, inbegripet skyldigheten att lämna in en återhämtningsplan, tillämpas från och med ett tidigare datum eftersom alla centrala motparter redan har återhämtningsplaner, i enlighet med de principer för finansmarknadsinfrastrukturer (Principles for Financial Market Infrastructures) som getts ut av Kommittén för betalningar och marknadsinfrastruktur (Committee on Payments and Market Infrastructures) och Iosco. Centrala motparter som redan auktoriserats inom ramen för förordning (EU) nr 648/2012 bör vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att de kommer att kunna lämna in sina återhämtningsplaner till de behöriga myndigheterna senast den … [12 månader från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande]. De bestämmelser som gäller återhämtningsplaner bör tillämpas från och med den … [12 månader från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande]. Om resolutionsmyndigheten inte har rådfrågats om den centrala motpartens återhämtningsplan innan övriga bestämmelser i denna förordning börjar gälla, bör den behöriga myndigheten för den centrala motparten utan dröjsmål rådfråga resolutionsmyndigheten om den centrala motpartens återhämtningsplan. För att säkerställa rättssäkerhet för motparter bör de ändringar av förordning (EU) nr 648/2012 som är avsedda att säkerställa ett korrekt genomförande av FSB:s referensräntereform vara tillämpliga från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande.
2.

Till följd av en riskbedömning avseende försörjningssystemet får förteckningen över parametrar som beaktas vid övervakningen och de provtagningsfrekvenser som fastställs i del B minskas, om alla följande villkor är uppfyllda: a) Provtagningsplatsen och provtagningsfrekvensen ska fastställas i förhållande till parameterns ursprung samt koncentrationens variation och långsiktiga trend, med beaktande av artikel 6. b) Vad gäller minskning av minimifrekvensen för provtagning för en parameter ska samtliga resultat från prov som samlats in med regelbundna intervall under minst tre år från provtagningsplatser som är representativa för hela vattenförsörjningsområdet vara lägre än 60 % av parametervärdet. c) Vad gäller borttagande av en parameter från förteckningen över parametrar som ska övervakas ska samtliga resultat från prov som samlats in med regelbundna intervall under minst tre år från provtagningsplatser som är representativa för hela vattenförsörjningsområdet vara lägre än 30 % av parametervärdet. d) Vad gäller borttagande av en parameter från förteckningen över parametrar som ska övervakas ska beslutet baseras på resultatet av riskbedömningen, som beaktar resultaten av övervakningen av dricksvattentäkter, och bekräftar att människors hälsa skyddas från de skadliga effekterna av alla slags föroreningar i dricksvatten, i enlighet med artikel 1. e) Vad gäller minskning av provtagningsfrekvensen för en parameter eller för borttagande av en parameter från förteckningen över parametrar som ska övervakas ska riskbedömningen bekräfta att ingen faktor som rimligen kan förutses kan förväntas försämra kvaliteten på dricksvattnet. Om övervakningsresultat som visar att villkoren i punkt 2 b–e är uppfyllda är tillgängliga redan den … [den dag då detta direktiv träder i kraft] får dessa övervakningsresultat från och med den dagen användas för att anpassa övervakningen efter riskbedömningen avseende försörjningssystemet. Om anpassningar av övervakningen redan har genomförts efter riskbedömningen avseende försörjningssystemet i enlighet med bland annat del C i bilaga II till direktiv 98/83/EG får medlemsstaterna ge möjlighet att bekräfta deras giltighet utan att kräva övervakning i enlighet med punkt 2 b och c under en ytterligare period på minst tre år från provtagningsplatser som är representativa för hela vattenförsörjningsområdet.
(32)

Vid tillämpningen av denna förordning bör begreppet hållbart skogsbruk förstås genom beaktande av metoder och användning av skogar och skogsmark som bidrar till att öka den biologiska mångfalden eller till att stoppa eller förhindra förstöring av ekosystem, avskogning och förlust av livsmiljöer, genom beaktande av förvaltning och nyttjande av skog och skogsmark på ett sådant sätt och i en sådan takt som upprätthåller deras biologiska mångfald, produktivitet, föryngringskapacitet, vitalitet och deras potential att både nu och i framtiden fylla relevanta ekologiska, ekonomiska och sociala funktioner på lokal, nationell och global nivå, och som inte skadar andra ekosystem, enligt definitionen i resolution H1 av andra ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa den 16–17 juni 1993 i Helsingfors: General Guidelines for the Sustainable Management of Forests in Europe, och genom beaktande av förordning (EU) nr 995/2010 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 (46), Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (47) och kommissionens meddelande av den 20 september 2013EU-skogsstrategin för skogarna och den skogsbaserade sektorn.
11.

Styrning Europaparlamentet hade uttryckt farhågor om programmets styrning, och ville förhindra att initiativ införs utan parlamentets föregående godkännande under programperioden. Medlagstiftarna enades om en fast förteckning över åtgärder i bilaga I (Beskrivning av programmets åtgärder) med ett mycket detaljerat innehåll. Flexibilitet finns därmed uteslutande på genomförandenivån. Nya åtgärder får införas endast genom att kommissionen lämnar in ett förslag om ändring av förordningen. Detta garanterar båda medlagstiftarnas medverkan i politiskt relevanta beslut under programmets löptid. Arbetsprogram ska antas genom en genomförandeakt, varvid programkommittén behålls som en kontrollmekanism för medlemsstaterna. Användningen av delegerade akter planeras för att utarbeta bestämmelserna i en ram för övervakning och utvärdering, inklusive ändringar av bilaga II i syfte att se över eller komplettera indikatorerna.
(71)

Enligt artikel 193.2 andra stycket a i budgetförordningen får bidrag tilldelas för redan inledda åtgärder, om sökanden kan visa att det är nödvändigt att inleda åtgärden innan bidragsansökan undertecknas. Även om kostnaderna i sådana fall hänför sig till tiden före den dag då bidragsansökan lämnades in och i princip inte skulle vara stödberättigande, bör detta i undantagsfall vara möjligt mot bakgrund av det försenade ikraftträdandet av detta program och för att undvika avbrott i unionsstödet som kan påverka unionens intressen. Där det är nödvändigt för att säkerställa kontinuitet och under en begränsad period i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027, bör kostnader för en åtgärd som redan har inletts därför vara stödberättigande från och med den 1 januari 2021 även om dessa kostnader uppkom före den dag då bidragsansökan lämnades in. Av samma skäl och under samma villkor, och som ett undantag från artikel 193.4 i budgetförordningen, bör kostnader som uppkom före den dag då bidragsansökan lämnades in vara stödberättigande när det gäller administrationsbidrag.
—

Budgetaspekter: När det gäller den ”ordinarie” finansieringsramen ligger den preliminära överenskommelsen i linje med den fördelning som anges i rådets allmänna riktlinje av den 29 september 2020. Medlagstiftarna kom överens om att i förordningen fastställa fördelningen av de tilläggsbelopp som härrör från marginaler under taken i den fleråriga budgetramen och från konkurrensböter. Fördelningen av de tilläggsbelopp som härrör från tillbakadraganden ska enligt planerna fastställas i ett gemensamt politiskt uttalande. Förordningen innehåller dessutom en vägledande fördelning av resurserna från Next Generation EU.
Artikel 38

Allmänna bestämmelser om kostnadskategoriernas stödberättigande

c)

4. Om den schablonsats som föreskrivs i artikel 56.1 i förordning (EU) 2021/… ((+)) används för beräkningen av stödberättigande kostnader utöver insatsens direkta personalkostnader får det inte tillämpas på direkta personalkostnader som beräknats på grundval av en schablonsats som avses i artikel 39.3 c i den här förordningen.

5. Genom undantag från artikel 76.1 c i förordning (EU) 2021/… ((+)) ska bidragsmottagare från länder som inte har infört euron som sin valuta omvandla utgifter som betalats i annan valuta än euro till euro med hjälp av kommissionens månatliga växelkurs för den månad under vilken utgifterna lämnades in för kontroll.
17.

I detta sammanhang får Interregprogrammen stödja det Interregspecifika målet Bättre samarbetsstyrning genom en eller flera av följande åtgärder: a) Förbättra den institutionella kapaciteten hos myndigheter, särskilt sådana som har fått i uppdrag att förvalta ett visst territorium, och hos berörda parter (samtliga delar). b) Effektivisera den offentliga förvaltningen genom att främja rättsligt och administrativt samarbete och samarbete mellan enskilda medborgare, aktörer i civilsamhället och institutioner, särskilt i syfte att undanröja rättsliga hinder och andra hinder i gränsregioner (delarna A, C och D, och i förekommande fall del B). c) Bygga upp ömsesidigt förtroende, särskilt genom projekt som främjar kontakter mellan människor (delarna A och D, och i förekommande fall del B). d) Förbättra den institutionella kapaciteten hos myndigheter och berörda parter i syfte att genomföra makroregionala strategier och havsområdesstrategier, samt andra territoriella strategier (samtliga delar). e) Verka för en mer hållbar demokrati och stödja aktörer i civilsamhället och deras roll i reformprocesser och övergångar till demokrati (samtliga delar under medverkan av tredjeländer, partnerländer eller utomeuropeiska länder och territorier). f) Andra åtgärder för att stödja bättre samarbetsstyrning (samtliga delar).
33.

När det gäller biometri är rådets ståndpunkt vid första behandlingen resultatet av intensiva förhandlingar med Europaparlamentet. Den kompromiss som uppnåtts innehåller de väsentliga aspekterna av kommissionens förslag med tillägg av vissa skyddsåtgärder som föreslagits av Europaparlamentet: — Den lägsta åldersgränsen för fingeravtryckstagning inom ramen för viseringsförfarandet för viseringar för kortare vistelse sänks från tolv till sex år, och fingeravtryck för barn under sex år får inte heller lagras i VIS för viseringar för längre vistelse och uppehållstillstånd. Tagandet av barns fingeravtryck omfattas av strängare skyddsåtgärder, och sådana uppgifter får endast användas i situationer där detta är för barnets bästa, varvid i synnerhet lagringsperioden för uppgifterna begränsas. — Den övre åldersgränsen för fingeravtryckstagning för viseringar för kortare vistelse är 75 år på grund av den sämre kvaliteten på äldres fingeravtryck. — På plats tagna ansiktsbilder kommer att vara grundregeln inom viseringsförfarandet (även för barn under sex år, som ett led i kampen mot barnhandel). Medlemsstaterna får dessutom begära ett pappersfoto för varje ansökan. Den skannade kopian av pappersfotot kommer att införas i VIS endast i undantagsfall, då det inte krävs någon på plats tagen ansiktsbild (stats- och regeringschefer, medlemmar av kungafamiljer etc.), men de kommer inte att användas för biometrisk matchning. En flagga i systemet kommer att ange om ansiktsbilden togs på plats vid inlämnandet av ansökan. I undantagsfall kommer ansiktsbilden att tas fram elektroniskt från chippet i den elektroniska maskinläsbara resehandlingen. — Biometriska uppgifter kopieras för viseringsansökningar som lämnas in inom 59 månader från den föregående viseringsansökan, vilket är rådande praxis. — Barns biometriska uppgifter kan kontrolleras inom medlemsstaternas territorium. — Åtkomst till barns biometriska uppgifter i brottsbekämpande syfte kommer att tillåtas från 14 års ålder i stället för 18 år, vilket ursprungligen förespråkades av Europaparlamentet. Det kommer alltid att vara möjligt att få åtkomst till mindre barns uppgifter när syftet är att skydda dem i egenskap av offer. — De biometriska uppgifterna för barn under 12 år kommer att raderas när barnen har lämnat Schengenområdet och viseringen har gått ut (en automatiserad underrättelse från in- och utresesystemet till VIS har lagts till för att möjliggöra radering av uppgifterna). — Asylmyndigheterna kommer att ha åtkomst till fingeravtrycken för barn som inte har några identitetshandlingar.
(12)

Med tanke på vikten av att bekämpa klimatförändringar och i överensstämmelse med unionens åtaganden för att genomföra Parisavtalet, inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring (5), och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling från Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs den 25 september 2015, bör åtgärderna inom ramen för denna förordning bidra till uppnåendet av unionens mål att använda minst 30 % av det totala beloppet av unionens budget för att stödja klimatmål och till unionens ambition att använda 7,5 % av unionens årliga budget för biologisk mångfald under 2024 och 10 % både under 2026 och under 2027, samtidigt som befintliga överlappningar beaktas mellan klimatmålen och målen för biologisk mångfald.
Den 13 mars 2019 gav Coreper ett mandat ( 4 ) att inleda förhandlingarna med Europaparlamentet. Fem trepartsmöten har ägt rum sedan dess: den 13 och 20 mars 2019 under det rumänska ordförandeskapet, den 25 juni 2020 under det kroatiska ordförandeskapet och den 29 oktober och 11 december 2020 under det tyska ordförandeskapet.
3.

Arbetsgruppen för läkemedel och medicintekniska produkter granskade förslaget vid 39 tillfällen under det bulgariska, österrikiska och rumänska ordförandeskapet, under Finlands ordförandeskap samt under det kroatiska, tyska och portugisiska ordförandeskapet.
(5)

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringarna i linje med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och Förenta Nationernas mål för hållbar utveckling, är denna förordning avsedd att bidra till att integrera klimatåtgärder och till uppnåendet av det övergripande målet att minst 30 % av utgifterna i unionens budget ska stödja klimatmål. Denna förordning bör dessutom bidra till ambitionen att 7,5 % av de årliga utgifterna i den fleråriga budgetramen 2021–2027 ska anslås till mål som rör biologisk mångfald under 2024 och 10 % av de årliga utgifterna i den fleråriga budgetramen 2021–2027 ska anslås till mål som rör biologisk mångfald under 2026 och 2027, samtidigt som befintliga överlappningar mellan klimatmål och mål för biologisk mångfald beaktas. Genom sina åtgärder bör FSE bidra med 60 % av sin totala finansieringsram till klimatmål, baserat på bl.a. följande koefficienter: i) 100 % för utgifter som rör järnvägsinfrastruktur, laddningsinfrastruktur, alternativa och hållbara bränslen, rena stadstransporter, överföring och lagring av elektricitet, smarta nät, koldioxidtransport och förnybar energi, ii) 40 % för inre vattenvägar och multimodal transport samt gasinfrastruktur, förutsatt att detta möjliggör ökad användning av förnybart väte eller biometan. De koefficienter som används för att spåra detaljerade klimatutgifter bör vara förenliga med dem som anges i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/… (5) (+), om så är tillämpligt. Relevanta åtgärder kommer att identifieras under utarbetandet och genomförandet av FSE och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. För att förhindra att infrastruktur är sårbar för klimatförändringarnas potentiella långsiktiga effekter och säkerställa att kostnaderna för växthusgasutsläpp till följd av ett projekt ingår i projektets ekonomiska utvärdering, bör projekt som stöds genom FSE klimatsäkras, om detta är relevant, i enlighet med anvisningar som bör utarbetas av kommissionen i linje med de anvisningar som utarbetas för andra unionsprogram.
4.

Interinstitutionella diskussioner på teknisk nivå om förslaget inleddes den 5 december 2019 under Finlands ordförandeskap. Sedan dess har tre möten på teknisk nivå hållits: de första två under det kroatiska ordförandeskapet, den 30 januari 2020 och 20 februari 2020, samt ett tredje den 10 mars 2022 under det franska ordförandeskapet. Vid detta möte nåddes en preliminär överenskommelse på teknisk nivå.
RÅDETS SAMTYCKE nr 14/95 i enlighet med artikel 95 i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (96/C 13/10)

På begäran av kommissionen gav rådet vid sitt möte den 22 december 1995 sitt samtycke till slutandet av ett frihandelsavtal mellan Europeiska kol- och stålgemenskapen och Turkiet vad gäller produkter som omfattas av EKSG-fördraget.

På rådets vägnar

L. ATIENZA SERNA

Ordförande