EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 19.10.2011 
SEK(2011) 1263 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
Sammanfattning av konsekvensbedömning 
Följedokument till 
förslag till Europaparlamentets och rådets förordning 
om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa 
{KOM(2011) 665 slutlig} 
{SEK(2011) 1262 slutlig}  
 
SV 1   SV Detta dokument innehåller en sammanfattning av konsekvensbedömningen av förordningen 
om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) som ska finansiera i förväg identifierade projekt på områdena transport, ener gi och informations- och 
kommunikationsteknik (IKT). Detta nya instru ment föreslogs av kommissionen i meddelandet 
En budget för Europa 2020  (nedan kallat meddelandet om den fleråriga budgetramen ) som 
antogs den 29 juni 2011, och åtföljande dokument
1. FSE-förordningen ingår i ett paket med 
rättsakter som omfattar transpor t, energi och IKT, inbegripet  sektorsspecifika strategiska 
ramar för de tre berörda sektorerna2 och tillgängliga finansieringsinstrument.  
1. PROBLEMFORMULERING  
EU:s nuvarande ramar för finansiering av infrastr uktur räcker inte till för att man ska kunna ta 
itu med de utmaningar som avses ovan, vilket  också konstateras i meddelandet om den 
fleråriga budgetramen. Finansie ringen av infrastruktur är uppsplittrad mellan sektorer, 
program och finansieringsinstrument, vilket gör att det inte fullt ut går att utnyttja möjliga 
synergier mellan sektorer, program och finans ieringsinstrument eller att minska risker3. I detta 
sammanhang, och i syfte att påskynda den infr astrukturutveckling som EU behöver, beslutade 
kommissionen att föreslå att en centralt förval tad gemensam fond inrättas, den så kallade FSE, 
med en budget på 50 miljarder euro som ska finansiera i förväg identifierade projekt för 
prioriterad infrastruktur av intresse för EU  på områdena transport, energi och IKT. 
Syftet med FSE är att anpassa EU:s finansieri ngsinstrument för infrastruktur i de berörda 
sektorerna till de strategiska målen och därige nom att bidra till att fö renkla sektorsspecifika 
regler i enlighet med de begränsningar som fastställs genom de strategiska ramarna. 
I meddelandet om den fleråriga budgetramen definier as emellertid inte FSE:s operativa regler 
som ska göra det möjligt för fonden att lyckas operativt, dvs. de operativa bestämmelser som ska skapa förutsättningar för investeringar som leder till den snabbare infrastrukturutveckling som EU behöver för en hållbar  konkurrenskraft i framtiden.  
Samtidigt, och vilket också betonas i meddela ndet om den fleråriga budgetramen, visar en 
övergripande analys av befintliga sektorspecifika regler att det utöver inrättandet av FSE finns 
utrymme för ytterligare förenkling av de oper ativa bestämmelserna inom de tre berörda 
sektorerna. Därför bör möjliga synergier mellan olika sektorer inom FSE undersökas 
ytterligare. 
Mot bakgrund av ovanstående oc h av utvärderingar i efterha nd av programmet, samråd med 
berörda aktörer och rekommenda tioner från experter har ko mmissionen identifierat följande 
två viktiga strategiska områden där marknadsmi sslyckanden och bristfällig reglering gör att 
EU:s finansiering inte tillräckligt kan stödja ut vecklingen av den infrastruktur som behövs för 
att målen i EU 2020-strategin ska kunna uppnås: 
– Investeringsstimulans: Befintliga förfaranden, metoder och former för beviljande av 
EU-stöd skapar inte tillräcklig hävstångseffe kt för investeringar. Främst tre orsaker 
till en fortsatt begränsad inverkan av EU:s finansiering har identifierats: EU-
                                                
 
1 KOM(2011) 500 slutlig och SEK(2011) 868. Alla dokument är tillgängliga på 
http://ec.europa.eu/budget/biblio/docum ents/fin_fwk1420/fin_fwk1420_en.cfm .  
2 Lagstiftningsförslag om reviderade strategisk a ramar på områdena TEN-E, TEN-T och e-TEN. 
3 SEK(2011) 868, s. 79. 
 
SV 2   SV finansieringen är inte i tillräcklig grad  fokuserad på proj ekt med ett verkligt 
mervärde för EU; dagens medfinansieringsni våer medför inte de  investeringar som 
krävs på grund av att nivåerna inte mots varar projektriskerna och inte står i 
proportion till deras komplexitet och mervär de för EU; befintliga former (bidrag 
och/eller, i vissa sektorer , finansieringsinstrument) fö r överföring av EU-stöd till 
projekt har hittills inte lett till en miljö  som i tillräcklig hög grad uppmuntrar till de 
privata investeringar som be hövs för respektive sektor.  
– Genomförande av projekt: Be fintliga villkor i fråga om ansökningar om bidrag och 
stöd, övervakning och utvärdering samt progr amförvaltning för snabbt genomförande 
av projekt som medfinansieras  av EU är otillräckliga. 
Kommissionen har analyserat hur  dessa problem kan komma att utvecklas i framtiden med 
oförändrad politik, i synnerhet med en fort sättning av den fleråriga budgetramen för 2007–
2013 på områdena energi, transport och IKT. De nna analys tyder på att någon utveckling av 
infrastruktur med europeiskt mervärde troligtvis inte kommer att ske fram till 2020. Den privata sektorns deltagande kommer att förbli  begränsat, även i projekt som kan vara 
kommersiellt intressanta på lå ng sikt. Mer betydande transeurope iska förbindelser, inbegripet 
med grannländer, kommer att saknas även i fort sättningen, särskilt med avseende på projekt 
med omfattande tekniska svårigheter eller begränsat kommersiellt intresse för de 
projektansvariga. Detta kommer därmed att skad a exempelvis den inre marknadens funktion, 
tillgängligheten och förbindelserna med grannl änderna. Effekterna beträffande miljö- och 
klimatmålen kommer sannolikt oc kså att vara obetydliga med en fortsättning av dagens 
politik. 
2. S
UBSIDIARITETSANALYS  
Transeuropeiska nät omfattas av artikel 170 i EU F-fördraget som fastställer följande: Unionen 
ska ”bidra till att upprätta och utveckla tran seuropeiska nät för infrastrukturerna inom 
transport-, telekommunikations- och energisektor erna”. EU:s rätt att agera när det gäller 
finansiering av infrastruktur fastställs i ar tikel 171 enligt vilken unionen kan ”stödja projekt 
av gemensamt intresse som stöds av  medlemsstaterna […] särskilt genom 
genomförbarhetsstudier, lånegarantier elle r räntesubventioner”. EU:s behörighet på 
energiområdet är även förankrat i artikel 194 i EUF-fördraget. När det gäller transeuropeiska 
nät måste kommissionens finansieringsförslag godkännas av medlemsstaterna, som ansvarar 
för planeringen och genomförandet av projekt.  
I meddelandet om översyn av budgeten framhåller kommissionen vikten av att använda EU:s 
budget för att ”fylla luck or som dynamiken i utformningen av den nationella politiken skapat, 
vilket är mest uppenbart när de t gäller att lösa gränsöverskr idande problem på områden som 
infrastruktur, rörlighet,  territoriell sammanhållning [...] – luckor som anna rs skulle skada EU:s 
intressen som helhet”4. Vid planering och finansieri ng av infrastruktur tenderar 
medlemsstaterna att prioritera projekt so m främst är relevanta på nationell nivå5. 
Gränsöverskridande förbindelser är emellertid  nödvändiga om de transeuropeiska näten ska 
                                                 
4 KOM(2010) 700, s. 5. 
5 Se konsekvensbedömningar för reviderade riktlinjer för transeuropeiska transportnät, SEK(2011) xxx, 
för reviderade riktlinjer för transeuropeiska energinät, SEK(2011) xxx och för riktlinjer för e-TEN, 
SEK(20111) xxx. 
 
SV 3   SV kunna genomföras, och dessutom ger de, med op timal utformning, högst mervärde för unions 
medborgare.  
Kommissionen har därefter i meddelandet om den fleråriga budgetramen tydligt framfört sin 
ståndpunkt när det gäller betydelsen  av EU:s budget för stödet ti ll utveckling av  infrastruktur, 
särskilt på områdena energi, transport och IKT. Av meddelandet framgår att erfarenheterna 
visar att de nationella budgeta rna aldrig kommer att ge tillräckligt hög prioritet åt 
gränsöverskridande investeringar som omfattar fl era länder och som behövs för att utrusta den 
inre marknaden med nödvändig infrastruktur. Det är ytterligare ett exempel på det mervärde 
som EU:s budget tillför. Kommissi onen noterar också att kostnaderna för Europa skulle bli 
mycket höga om man inte investerar  tillräckligt i sina framtida nät6. 
Motivet bakom en europeisk insats i fråga om fi nansiering av infrastruk tur är att det problem 
som identifierats är transnationellt.  
3. SYFTET MED EU: S INITIATIV  
Som framgår i meddelandet om den fleråriga bu dgetramen är det övergripande målet för FSE 
att påskynda den infrastrukturutveckling som EU  behöver för att nå de mål för energi och 
klimatförändring som är förknippade med EU 2 020-strategin och, mer allmänt, att skapa en 
hållbar konkurrenskraft för framtiden. För att uppfylla detta mål och mot bakgrund av de 
problem som redovisas i kapitel 2 ovan är det öve rgripande målet med in itiativet, åtföljt av 
denna konsekvensbedömning, att fastställa  optimala operativa bestämmelser för 
användningen av medel från FSE. 
Samtidigt är program och instrument som i ngår i meddelandet om den fleråriga budgetramen, 
t.ex. FSE, också inriktade på förenkling av bl.a . sektorsspecifika regler , vilket framgår av 
avsnitt 4 i meddelandet om den fleråriga budgetram en. Därför bör det föreslagna initiativet 
också utnyttja synergieffekter så mycket som möjligt inom varje sektor och mellan sektorer, 
med beaktande av de strategiska mål som fastst älls genom de sektorss pecifika strategiska 
ramarna. 
Specifika mål 
Mot bakgrund av ovanstående oc h på grundval av de problem so m anges i avsnitt 2 i denna 
konsekvensbedömning kan det allmänna målet att införa optimala operativa bestämmelser för 
FSE omsättas i följande två sp ecifika mål, som överensstä mmer med det arbetsdokument som 
åtföljer 2011 års meddelande7: 
Specifikt mål 1:  Fastställa former, metoder och regler  för finansiering som garanterar att 
EU:s budgetanslag får maximal hävstångseffekt nä r det gäller att locka offentliga och privata 
investeringar till projekt med anknytning till  Europa och den inre marknaden, särskilt 
prioriterade nät som måste ha upprättats senast 2020 och där det finns störst garanti för ett 
europeiskt mervärde, inbegripet de som sträcker sig över EU:s gränser. 
                                                 
6 SEK(2011) 368, s. 78. 
7 Arbetsdokument från kommissionens avdelningar, A Budget for Europe 2020: the current system of 
funding, the challenges ahead, the results of stakeholders consultation and different options on the main 
horizontal and sectoral issues , SEK(2011) 868 slutlig. 
 
SV 4   SV Specifikt mål 2 : Fastställa mekanismer för överv akning och utvärdering som belönar 
goda resultat och bestraffar ineffektiv använ dning av EU-medel, i syfte att se till att 
finansierade projekt genomför s kostnadseffektivt och i tid. 
Operativa mål 
Dessa specifika mål kan i sin tur omsättas i en rad operativa mål :  
När det gäller investeringsstimulans: 
• Operativt mål 1: Fastställa mål och kriterier på flera nivåer för utvärdering av 
förslag i syfte att säkerställa att medel gå r till åtgärder för ge nomförande av projekt 
med högt mervärde för EU.  
• Operativt mål 2: Fastställa maximinivåer för me dfinansiering med EU-stöd till 
projekt enligt fastställda prioriteri ngar vad gäller mervärde för EU och 
risker/marknadsmisslyckanden förknippade  med projekten. Tillåta flexibel 
användning av dessa nivåer, i syfte att ma ximera EU-stödets hävstångseffekter. 
• Operativt mål 3: Uppmuntra deltagande av specialiserade 
infrastrukturinvesterare ge nom regler för användninge n av marknadsbaserade 
instrument, och genom att ställa till räckliga medel till förfogande för stöd till 
innovativa instrument. 
Beträffande genomförande av projekt: 
• Operativt mål 4: Fastställa regler för urval av fö rslag i syfte att säkerställa att 
fördelningen av medel sker under konkurre nsförhållanden och på ett öppet sätt.   
• Operativt mål 5: Inrätta en konsekvent ram för övervakning och utvärdering till 
stöd för beslut om fortsatt, a vbrutet eller justerat EU-stöd (principen ”use it or lose 
it”, dvs. att det som inte används går förlorat, och regler för att säkerställa att konkurrensbaserad fördelning av medel sker  på ett öppet sätt och under strikta 
konkurrensförhållanden).   
• Operativt mål 6: Upprätta en lämplig institutionell struktur för centraliserad 
förvaltning av programmet. 
4. A
LTERNATIV  
Att hitta rätt balans mellan överensstämme lse med sektorernas strategiska mål och 
maximering av synergieffekter kommer a tt vara avgörande när optimala operativa 
bestämmelser ska fastställas för FSE. Denna ba lans ska bara säkerställa att de operativa 
bestämmelserna för FSE är optimala, dvs. att de är utformade så att man får mest valuta för pengarna. 
De identifierade alternativen, bestående av kom binationer av olika grader av harmonisering 
av hävstångseffekt på investeringar och pr ojektgenomförande, kan placeras mellan två 
ytterligheter. I ena ytterligheten ligger minimiharmonisering av hävstångseffekt och 
projektgenomförande, och i den andra maximal hävstångseffekt och maximalt 
projektgenomförande. Mellan dessa ytterlighe ter finns flera mellanliggande alternativ 
 
SV 5   SV bestående av kombinationer av lägsta och hög sta harmoniseringsnivåer samt av variabla 
harmoniseringsnivåer. 
Dessa kombinationer beskrivs i tabell 1 nedan: 
 
SV 6   SV Tabell 1: Identifiering av möjliga alternativ 
Hävstångseffek
t (H) 
Genomförande 
(G) H Min H Max H Var. 
G Min  H Min – G Min (referensscenario för 
FSE) 
Olika medfinansieringsnivåer för respektive 
sektor och typ av projekt. 
Olika kombinationer av innovativa 
finansieringsinstrument för respektive 
sektor. 
Olika kriterier för identifiering av mervärdet 
för EU enligt sektorsspecifika prioriteringar. 
Olika ansökningsomgångar och förfaranden 
för urval för varje sektor.  
Olika instrument för uppföljning och regler 
för ”use it or lose it” för varje sektor. 
Olika 
förvaltningsstrukturer/genomförandeorgan 
för varje sektor.  H Max – G Min  
Gemensamma medfinansieringsnivåer för 
alla sektorer för varje typ av projekt. 
Gemensam kombination av innovativa 
instrument. 
Gemensamma mål och kriterier 
beträffande mervärdet för EU som bygger 
på Europa 2020-strategin och 
prioriteringarna i En budget för Europa 
2020 . 
Olika ansökningsomgångar och 
förfaranden för urval för varje sektor.  
Olika instrument för uppföljning och 
regler för ”use it or lose it” för varje 
sektor. 
Olika 
förvaltningsstrukturer/genomförandeorga
n för varje sektor.  H Var – G Min  
Gemensamma nivåer för vissa typer av projekt (t.ex. studier), 
gemensamma nivåer i förhållande till projektens risknivå; specifika 
nivåer för vissa projekt beroende på sektorspolitiska prioriteringar. 
Olika kombinationer för varje sektor bestående av  
– en gemensam uppsättning egetkapitalinstrument och skuldebrev, 
– olika ytterligare särskilda instrument. 
Gemensamma kriterier grundade generellt på prioriteringar för 
Europa 2020-strategin och budgeten, men anpassade där så krävs för 
bättre inriktning på sektoriella prioriteringar inom de övergripande 
prioriteringarna. 
Olika ansökningsomgångar och förfaranden för urval för varje 
sektor.  
Olika instrument för uppföljning och regler för ”use it or lose it” för 
varje sektor. 
Olika förvaltningsstrukturer/genomförandeorgan för varje sektor.  
G Max  H Min – G Max  
Olika medfinansieringsnivåer för respektive 
sektor och typ av projekt. 
Olika kombinationer av innovativa 
finansieringsinstrument för respektive 
sektor. 
Olika kriterier för identifiering av mervärdet 
för EU enligt sektorsspecifika prioriteringar. 
Gemensamma ansökningsomgångar och 
förfaranden. 
En enda uppsättning instrument för 
uppföljning och regler för ”use it or lose it”. 
En enda förvaltningsstruktur 
(genomförandeorgan).  H Max – G Max  
Gemensamma medfinansieringsnivåer för 
alla sektorer för varje typ av projekt. 
Gemensam kombination av innovativa 
instrument. 
Gemensamma mål och kriterier 
beträffande mervärdet för EU som bygger 
på Europa 2020-strategin och 
prioriteringarna i En budget för Europa 
2020 . 
Gemensamma ansökningsomgångar och 
förfaranden. 
En enda uppsättning instrument för 
uppföljning och regler för ”use it or lose 
it”. H Var – G Max 
Gemensamma nivåer för vissa typer av projekt (t.ex. studier), 
gemensamma nivåer i förhållande till projektens risknivå; specifika 
nivåer för vissa projekt beroende på sektorspolitiska prioriteringar. 
Olika kombinationer för varje sektor bestående av  
– en gemensam uppsättning egetkapitalinstrument och skuldebrev, 
– olika ytterligare särskilda instrument. 
Gemensamma kriterier grundade generellt på prioriteringar för 
Europa 2020-strategin och budgeten, men anpassade där så krävs för 
bättre inriktning på sektoriella prioriteringar inom de övergripande 
prioriteringarna. 
Gemensamma ansökningsomgångar och förfaranden. 
En enda uppsättning instrument för uppföljning och regler för ”use it 
or lose it”. 
En enda förvaltningsstruktur (genomförandeorgan).  
 
SV 7   SV En enda förvaltningsstruktur 
(genomförandeorgan).  
 
SV 8   SV G Var  H Min – G Var  
Olika medfinansieringsnivåer för respektive 
sektor och typ av projekt. 
Olika kombinationer av innovativa 
finansieringsinstrument för respektive 
sektor. 
Olika kriterier för identifiering av mervärdet 
för EU enligt sektorsspecifika prioriteringar. 
Gemensamma ansökningsomgångar (och 
förfaranden) för projekt med 
sektorsövergripande dimension (med 
öronmärkt gemensam budgetpost). Olika 
ansökningsomgångar för sektorsspecifika 
projekt men gemensamma (dvs. fullständigt 
harmoniserade) förfaranden.  
En central uppsättning 
gemensamma/harmoniserade instrument för 
uppföljning och regler för ”use it or lose it” 
med särskilda instrument och 
anpassade/riktade bestämmelser för 
beaktande av sektoriella egenskaper. 
Ett enda genomförandeorgan som 
gemensam förvaltningsstruktur, men med 
olika grader av delegering av uppgifter av 
kommissionen inom varje sektor.  H Max – G Var 
Gemensamma medfinansieringsnivåer för 
alla sektorer för varje typ av projekt. 
Gemensam kombination av innovativa 
instrument. 
Gemensamma mål och kriterier 
beträffande mervärdet för EU som bygger 
på prioriteringarna för Europa 2020-
strategin och prioriteringarna i En budget 
för Europa 2020. 
Gemensamma ansökningsomgångar (och 
förfaranden) för projekt med 
sektorsövergripande dimension (med 
öronmärkt gemensam budgetpost). Olika 
ansökningsomgångar för sektorsspecifika 
projekt men gemensamma (dvs. 
fullständigt harmoniserade) förfaranden.  
En central uppsättning 
gemensamma/harmoniserade instrument 
för uppföljning och regler för ”use it or 
lose it” med särskilda instrument och 
anpassade/riktade bestämmelser för 
beaktande av sektoriella egenskaper. 
Ett enda genomförandeorgan som 
gemensam förvaltningsstruktur, men med 
olika grader av delegering av uppgifter av 
kommissionen inom varje sektor.  H Var – G Var  
Gemensamma nivåer för vissa typer av projekt (t.ex. studier), 
gemensamma nivåer i förhållande till projektens risknivå; specifika 
nivåer för vissa projekt beroende på sektorspolitiska prioriteringar.  
Olika kombinationer för varje sektor bestående av 
– en gemensam uppsättning egetkapitalinstrument och skuldebrev, 
– olika ytterligare särskilda instrument. 
Gemensamma kriterier grundade generellt på prioriteringar för 
Europa 2020-strategin och budgeten, men anpassade där så krävs för 
bättre inriktning på sektoriella prioriteringar inom de övergripande 
prioriteringarna. 
Gemensamma ansökningsomgångar (och förfaranden) för projekt 
med sektorsövergripande dimension (med öronmärkt gemensam 
budgetpost). Olika ansökningsomgångar för sektorsspecifika projekt 
men gemensamma (dvs. fullständigt harmoniserade) förfaranden.  
En central uppsättning gemensamma/harmoniserade instrument för 
uppföljning och regler för ”use it or lose it” med särskilda instrument 
och anpassade/riktade bestämmelser för beaktande av sektoriella 
egenskaper. 
Ett enda genomförandeorgan som gemensam förvaltningsstruktur, 
men med olika grader av delegering av uppgifter av kommissionen 
inom varje sektor.  
 
På grund av det stora antalet (teoretiskt) möjliga alternativ ha r de nio kombinationerna genomgått en första förhandsprövning f ör bedömning av deras 
interna samstämmighet som strategiska alternativ, å ena sidan, och deras kapacitet att på ett effektivt sätt ta itu med de iden tifierade problemen och 
motsvarande specifika strategiska mål, å andra sidan. Hur de överensstämmer med kommi ssionens mål att förbättra den nuvarande b udgetramens 
effektivitet genom att bland annat i stör sta möjliga utsträckning förenkla/harmonisera  nuvarande regler har också bedömts. Det blev därmed uppenbart 
att tre av de nio teoretiska kombinationern a inte skulle utgöra bärkraftiga alternativ : två (H Max – G Min och H Min – G Max) p å grund av (brist på) 
kompatibilitet mellan scenarier, dvs. i avsa knad av intern samstämmighet som alternat iv; och en annan (H Min – G Min) på grund av bristande 
effektivitet när det gäller  att uppnå målen för FSE. 
 
SV 9   SV  
5. KONSEKVENSBEDÖMNING  
Med beaktande av de förutsättningar (budget,  central förvaltning, anpassningen av EU:s 
finansieringsinstrument inom sektorer, inbegripet markna dsbaserade instrument) för 
inrättandet av FSE som ingår i alla de utvald a alternativen i denna  konsekvensbedömning av 
FSE blir det uppenbart att FSE kommer att ha be tydande inverkan på se ktorerna samt bidra 
till övergripande socioekonomiska och miljömä ssiga effekter jämfört med oförändrade 
förhållanden. 
De positiva effekterna av en sn abbare infrastrukturutveckling ti ll följd av inrättandet av FSE 
kommer att bli uppenbara när det gäller samtlig a alternativ. Hur bet ydelsefulla de blir 
kommer emellertid att bero på effektiviteten hos alternativen när det gäller att rätta till de 
problem som identifierats och på optimala operativa bestämmelser för FSE.  
Konsekvensanalysen har visat att de olika grad erna av harmonisering mellan FSE:s operativa 
sektorer har tydliga konsekvenser mätt i effekt er. Detta, vilket bedöms  som nettoförändringar 
i förhållande till referensscenariot för FSE (H  min – G min), sammanfa ttas i tabell 1 nedan.  
Tabell 1: Sammanfattande tabell över effekter av valda alternativ inom ramen för FSE 
Inverkan på  Alternativ 
H Var – G 
Min  Alternativ 
H Max – 
G Max  Alternativ 
H Max – 
G Var Alternativ 
H Var – G 
Max Alternativ 
H Var – G 
Var  Alternativ 
H Min – G 
Var  
Snabbare utveckling av 
infrastruktur i EU:s intresse  + - - + ++ + 
varav:        
Överensstämmelse med 
sektorsspecifika strategiska 
ramar  + - - = + + 
Grad av synergi mellan 
sektorer  = ++ ++ ++ ++ = 
Minskning av administrativa 
kostnader  = ++ + ++ + + 
Förklaring: – : negativ effekt  
= : ingen förändring 
+ : positiv effekt 
++ : mycket positiv effekt 
6. JÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
Mot bakgrund av analysen av effekterna övergavs alternativ  H Var – G Min, H Max – G Max, 
H Max – G Var och H Min – G Var.  Generellt sett visar analysen  att alternativ H Var - G Var 
och H Var – G Max är de mest effektiva altern ativen när det gäller att uppfylla målet att 
definiera optimala operativa bestämmelser för FSE som skulle göra det möjligt att påskynda 
utvecklingen av infrastruktur av intresse för EU.  
 
SV 10   SV Medan alternativ H Var – G Var tyck s vara det bästa alternativet ur 
samstämmighetsperspektiv, skulle alternativ H Var – G Max innebära högre effektivitet. Ett 
val mellan dessa två alternativ skulle innebä ra en lösning av avvägningen mellan maximering 
av synergier mellan sektorer och maximering av  samstämmighet inom varje sektor med sina 
specifika strategiska mål. Medan alternativ H Var – G Max är mer långtgående vad gäller 
harmonisering mellan sektorer innebär det ocks å mindre samstämmighet för varje sektor med 
sina specifika strategiska mål. 
Slutsatsen av denna konsekvensbedömning är därf ör att båda alternativ en är giltiga och att 
avvägningen mellan samstämmighet med sektor ernas strategiska mål och maximering av 
synergieffekter som avses ovan måste behandl as av de politiska beslutsfattarna. 
7. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Kommissionen kommer vederbörlig en att utvärdera och se över förordningen tre år efter det 
att den antagits av komm issionen. Kommissionen kommer dessutom att kontinuerligt 
övervaka förordningens ändamålsenlighet med hjäl p av de verktyg som redan finns, genom ett 
genomförandeorgans årsrapport, men även me d hjälp av en årsr apport från EIB om 
användningen och effekterna av innovativa  finansieringsinstrument. En extern 
utvärderingsrapport om den institutionella strukturen kommer också att utarbetas.