Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Kommissionens förslag till priser på jordbruksprodukter (1998/1999) - Vol. I, II och III" () (98/C 214/17)

Den 19 februari 1998 beslöt rådet att i enlighet med artiklarna 43 och 198 i Fördraget om upprättandet av europeiska gemenskapen höra Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk och fiskeri, som har haft i uppdrag att förbereda ärendet, antog yttrandet den 2 april 1998. Föredragande var Pedro Barato Triguero.

Ekonomiska och sociala kommittén antog följande yttrande under sin 354:e plenarsession den 29-30 april 1998 (sammanträdet den 29 april 1998), med 106 röster för, 2 emot och 14 nedlagda röster.

1. Kommissionens föredragning

1.1. Jordbrukets produktion och situation under 1997

1.1.1. Kommissionens förslag innehåller följande sammanfattning av den allmänna situationen för jordbruket avseende produktion och ekonomisk ställning för 1997:

- Jordbrukets ekonomiska ställning 1997 var mycket mer balanserad än 1996.

- Trots att grisköttssektorn drabbades allvarligt av klassisk svinpest har marknadsläget i allmänhet varit gynnsamt för de flesta producenter inom EU.

- Odlingsåret har varit förhållandevis gynnsamt för oljeväxter, sockerbetor och fjäderfäkött.

- Klimatförhållandena har varit sämre än under det föregående regleringsåret men dock mindre förödande än väntat.

- Med undantag av Irland och Storbritannien (vilkas valutor revalverades kraftigt under 1997) steg jordbruksomräkningskurserna måttligt under 1997.

- Produktionen av spannmål uppskattas till 202 miljoner ton, vilket är mindre än under 1996, trots att den besådda arealen har ökat med 2 %, vilket i huvudsak beror på den minskade andelen av obligatoriskt arealuttag (från 10 % till 5 %).

- Produktionen av oljeväxter har uppnått den rekordhöga nivån 14,7 miljoner ton.

- Produktionen av proteingrödor har ökat med 20 %.

- Även sockerproduktionen har uppnått en rekordhög nivå med 17 miljoner ton.

- Produktionen av olivolja har uppgått till 1 859 400 ton, det bästa resultatet hittills, vilket har lett till stadigt sjunkande priser.

- Vinproduktionen torde ha minskat med 5 %, vilket särskilt beror på minskningen i Italien och Frankrike. Kvaliteten anses dock vara synnerligen hög.

- Mjölkproduktionen beräknas uppnå 1996 års nivå (121 miljoner ton), vilket har lett till stabila priser.

- Produktionen av nötkött har hållit sig på en stabil nivå (7,950 miljoner ton). Exporten har möjliggjort en återhämtning av priserna.

- Produktionen av griskött har fluktuerat till följd av den klassiska svinpesten i Nederländerna och Spanien. Även priserna har fluktuerat i motsvarande grad.

- Produktionen av fjäderfäkött har ökat med 3,4 % jämfört med 1996.

- Slutligen har produktionen av får- och getkött minskat obetydligt.

1.1.2. Produktionspriserna uppvisar en reell minskning på 3,4 %, med särskild inverkan på vegetabiliska grödor (5,3 %), vilket främst beror på att priserna på olivolja och spannmål har minskat med 36 % respektive 8,9 %. Animalieproduktionen har även gått tillbaka med i genomsnitt 3,1 %.

1.1.3. Enligt kommissionens uppgifter har jordbruksinkomsterna under 1997 minskat med 3,1 %. Det bör påpekas att denna totala minskning av EU:s jordbruksinkomster fördelar sig i högst varierande grad mellan medlemsstaterna och produktionssektorerna.

1.2. Budgetramen

1.2.1. Budgetanslagen för 1998 för EUGFJ-garanti har fastställts till 40 596 miljoner ecu, vilket understiger anslagen för 1997 (40 805 miljoner ecu). Budgetrubriken för 1998 uppgår till 43 263 miljoner ecu, vilket innebär en marginal på 2 667 miljoner ecu.

1.3. Kommissionens förslag

1.3.1. Kommissionens förslag grundas på förslaget från föregående regleringsår med följande ändringar:

- Jordbruksgrödor: När det gäller underområden till basarealerna tillåter kommissionen medlemsstaterna att i stället för den 15 maj fastställa den 15 september som senaste datum för att underrätta producenterna.

- Ris: I enlighet med de bestämmelser som har antagits genom reformen av den gemensamma organisationen av marknaden (GMO) för denna sektor föreslår kommissionen att priset på paddyris för regleringsåret 1998/1999 fastställs till 315,5 ecu per ton, vilket innebär en minskning på 5,3 % jämfört med föregående regleringsår. Emellertid bibehålls de månatliga ökningarna på 2 ecu per ton.

- Socker: Enligt den senaste statistiken är Italien inget område med underskott och följaktligen föreslås inget härlett interventionspris för vitt socker.

- Spånadslin: I avvaktan på ett beslut från rådet om ändringen av GMO föreslår kommissionen att hektarstödet skall bibehållas på samma nivå.

- Hampa: En minskning av hektarstödet föreslås med hänsyn till ökningen av den besådda arealen.

- Olivolja: Vid sidan av det aktuella paketet håller kommissionen för närvarande på att utarbeta en reform, där priserna för regleringsåren 1998/1999 och 1999/2000 skall fastställas. Därför förslås inga priser i detta paket.

- Vin: I avvaktan på det nya förslaget bör man undvika rättsliga gråzoner. Därför föreslås att förbudet mot nyodlingar och ordningen för permanent nedläggning utsträcks ett år.

- Tobak: I avvaktan på att kommissionens förslag till reformen av GMO godkänns, utsträcks de bestämmelser som gäller för denna sektor.

- Nötkött: Taken för stöd i Spanien och Portugal höjs, så att de inte överskrids med mer än 10 %. Dessutom föreslås att den minskning av taken som fastställdes 1996 för 1997 och 1998 utsträcks ett år.

- Får- och getkött: Kommissionens förslag innebär att baspriset fryses och att säsongsbindningen av baspriset på 7 % bibehålls.

2. Kommentarer till förslaget

2.1. Preliminära kommentarer

2.1.1. Kommissionens förslag tar inte hänsyn till hur åtgärderna för fastställandet av priserna inverkar på jordbrukarnas och boskapsuppfödarnas inkomster eller hur de påverkar de europeiska konsumenterna. Kommittén anmodar därför kommissionen att ingående studera hur dess jordbruksprispolitik påverkar EU:s konsumenter.

2.1.2. För flertalet produkter innebär kommissionens förslag en frysning av priserna och dithörande åtgärder i förhållande till det föregående regleringsåret. Kommissionen tar emellertid inte hänsyn till det inkomstbortfall på 3,1 % som har konstaterats för sektorn under 1997. Detta är desto allvarligare eftersom de kostnader för vilka det har gjorts åtaganden understiger budgetrubrikens belopp med mer än 2 500 miljoner ecu.

2.1.3. Det är beklagligt att kommissionen inte lägger fram förslag om icke-alimentära avsättningsområden för jordbruksprodukter, till exempel förnybara och varaktiga energikällor. Kommissionen borde föra en kraftfull politik som främjar nya icke-alimentära avsättningsområden för jordbruksprodukter genom bestående direkta kompletterande stöd för att utveckla dessa råvaror samt vidta ett antal skatteåtgärder och andra åtgärder som prioriterar användningen av dessa ämnen vid bränsletillverkningen.

2.1.4. Det är svårt att förstå varför kommissionen i sin motivering inte heller nämner jordbruket i Medelhavsområdet, särskilt den nyligen reformerade frukt- och grönsakssektorn. Kommissionen bör göra en seriös och objektiv analys av hur tillämpningen av den nya reformen av sektorn påverkar de berörda jordbrukarna och områdena. En sådan studie bör omfatta effekten av förmånsimporter från tredje land.

2.2. Särskilda kommentarer

2.2.1. Jordbruksgrödor

2.2.1.1. Med hänsyn till skördeprognosen anmodar kommittén kommissionen att i god tid fastställa andelen obligatoriska uttag av areal till en avsevärt lägre nivå än den som anges i grundförordning (EEG) nr 1765/92.

2.2.1.2. Sektionen anser även att man bör tidigarelägga utbetalningsdagen för kompensationsstöd till den 31 oktober (i stället för den 31 december) för spannmål och proteingrödor.

2.2.1.3. Sektionen anser att basarealerna för de nya tyska delstaterna slutgiltigt bör fastställas.

2.2.2. Spannmål

2.2.2.1. När de månatliga ökningarna fastställs, bör kommissionen förutom räntesatserna beakta andra aspekter som är kopplade till de reella kostnaderna för lagring av spannmål.

2.2.2.2. När det gäller öppnandet av stödåtgärden, bör kommissionen ta hänsyn till att skördeperioden i vissa EU-regioner infaller flera månader före det tidigaste datumet för stöd.

2.2.2.3. Kommissionen bör visa en viss flexibilitet när den fastställer de kvalitetskriterier som berättigar till stöd, särskilt med tanke på exceptionella klimatförhållanden.

2.2.2.4. Klimatförhållandena bör även beaktas när man fastställer sanktioner för överskridande av basarealer. Sådana klimatförhållanden kan tvinga jordbrukarna att ändra sina odlingsplaner.

2.2.3. Ris

2.2.3.1. Kommittén känner oro inför krisen inom den europeiska rissektorn som har allvarliga problem att säkra producenternas inkomster på grund av de kontinuerligt sjunkande marknadspriserna i EU. Prisfallet orsakas främst av den kraftiga importen av helt slipat ris från tredje land. Man kan inte, såsom kommissionen hävdar, komma till rätta med situationen endast genom att bibehålla beloppen för de månatliga ökningarna, eftersom hektarstödet inte har ökats i tillräcklig grad i samband med att priserna har sjunkit mer än kommissionen har beräknat.

2.2.4. Proteingrödor

2.2.4.1. Minskningen av de besådda arealerna motiverar i hög grad att referensstödet för dessa grödor ökas. Vissa grödor, till exempel bönor, bör dessutom inbegripas i kategorin trindsäd med motsvarande ökning av den maximalt garanterade arealen för att säkerställa deras fortbestånd.

2.2.5. Oljeväxter

2.2.5.1. Med hänsyn till kompensationsbetalningarnas storlek och avkastningarnas och världsmarknadsprisernas utveckling inom denna sektor bör man yrka på att bidragen förskotteras med 80 % i stället för med de 50 % som har föreslagits.

2.2.5.2. Det fastställda referenspriset bör dessutom återspegla de priser som producenterna i varje region de facto har erhållit för sina produkter varje månad.

2.2.6. Hampa

2.2.6.1. En åtgärd som syftar till att minska produktionsstödet för hampa med 25 % är inte det bästa sättet att stabilisera de arealer som utnyttjas för denna gröda, då den äventyrar dess fortbestånd i produktionsområdena. Minskningen är inte motiverad, eftersom hampa är en ekologisk gröda som efterfrågas i allt större utsträckning och inte alstrar något överskott. Producenter och bearbetningsföretag har dessutom gjort stora investeringar i hampa. Med hänsyn till grödans potentiella användnings- och konsumtionsområden anser sektionen att kommissionen bör stimulera dess produktion.

2.2.6.2. Mot bakgrund av detta anser kommittén att produktionsstödet till hampa inte bör ändras och inväntar de förslag om kontroll av produktionen av hampa som kommissionen skall lägga fram under de närmaste månaderna.

2.2.7. Socker

2.2.7.1. Kommittén erinrar om det inkomstbortfall som drabbade sockerbetsodlarna vid försäljningen av betmassa på grund av det minskade priset på spannmål.

2.2.7.2. Kommittén erinrar dessutom om rådets uppmaning till kommissionen att utarbeta en studie om förbindelserna mellan de olika produktionsleden.

2.2.8. Frukt och grönsaker

2.2.8.1. Kommittén beklagar att kommissionen inte uppmärksammar denna sektor i sitt förslag och att det saknas en analys av reformens effekter efter det första tillämpningsåret. Kommittén erinrar om situationen för sektorn för bearbetade citrusprodukter. Denna sektor har drabbats hårt, eftersom det i reformen inte tas hänsyn till dess produktionskapacitet när trösklarna sätts.

2.2.8.2. Kommittén betonar också nödvändigheten att på gemenskapsnivå upprätta tydliga och objektiva kriterier för att definiera, bestämma och klassificera fruktsafter, eftersom man på detta sätt bäst värnar om informationen till konsumenterna om produktens kvalitet och ursprung.

2.2.9. Animalieprodukter

2.2.9.1. Kommittén understryker rent allmänt vikten av att konkurrenskraften för EU:s animalieprodukter på den internationella marknaden säkerställs. Därför vill man uppmärksamma behovet av kompensation i samband med bestämmelser som avser djurs välbefinnande eller skydd av miljön och som är striktare än de som krävs för importerade produkter.

2.2.9.2. EU bör ha som mål att optimalt utnyttja alla sina exportmöjligheter och på så sätt säkerställa våra produkters närvaro på den internationella marknaden, och samtidigt ta hänsyn till jordbruket i tredje världen.

2.2.10. Nötkött

2.2.10.1. Kommissionens förslag att öka taket för djur av hankön som berättigar till stöd i Spanien och Portugal är inte förenligt med kommissionens egna beräkningar. Det är därför nödvändigt att klargöra hur stor den reella ökningen av stödberättigade handjur blir. Man bör komma ihåg att inom hela EU lämnas stöd för 85 % av djuren av hankön medan andelen stödberättigade djur i Spanien och Portugal uppgår till endast 60 %. Generellt borde man uppnå en jämnare fördelning av stödet.

2.2.10.2. Kommittén beklagar även att kommissionen i sina förslag inte tar upp en förlängning av de undantagsåtgärder som tillämpas i de nya tyska delstaterna avseende de maximala taken för nötköttsbidrag för jordbruksföretag med mer än 90 djur.

2.2.11. Får- och getkött

2.2.11.1. Frysningen av baspriserna för det femte år i rad innebär de facto att får- och getköttsbidragen inte kan ökas.

2.2.11.2. Införandet av individuella referenser för stödberättigande innebär att säsongsbindningen av baspriset inte längre behöver behållas. Kommittén yrkar därför på att denna skall slopas.

2.2.12. Mjölk

2.2.12.1. Kommittén godtar kommissionens förslag att bibehålla priserna för regleringsåret 1998/1999. Emellertid anser kommittén att för åtaganden som görs inom ramen för GMO bör mekanismen för exportstöd utnyttjas fullt ut. Detta får inte hindras av administrativa förfaranden kring fastställandet av exportstöd.

2.2.13. Olivolja

2.2.13.1. Kommittén betonar nödvändigheten att lägga fram ett förslag om jordbrukspriserna för denna sektor, eftersom det är osäkert om rådets överläggningar om reformen av GMO för olivolja har avslutats före det nya regleringsåret.

2.2.14. Bomull

2.2.14.1. Kommittén erinrar om nödvändigheten att anpassa den maximala garanterade kvantiteten för denna sektor till gemenskapsnivå - och följaktligen de nationella referenskvantiteterna - genom att reglera den efter den faktiska produktionen i de viktigaste producentländerna i EU.

2.2.14.2. Kommittén anser för övrigt att man måste förbättra förvaltningen när det gäller att beräkna bidragsförskotten, vilket skulle göra det möjligt att, utan att dagen för utbetalning av bidragsförskotten senareläggs, minska den marginal på 15 % som kommissionen för närvarande tar hänsyn till för att öka den beräknade produktionen.

Bryssel den 29 april 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 87, 23.3.1998.