Efter införandet av krav på energieffektivitet i byggregler förbrukar nya byggnader i dag bara hälften så mycket energi som typiska byggnader från 1980-talet. Men 64 procent av alla rumsuppvärmare är t.ex. fortfarande ineffektiva lågtemperaturmodeller , och 44 procent av fönstren är fortfarande englasfönster . Nya standarder för effektivitet och märkning av rumsuppvärmare och varmvattenberedare kommer snart att börja påverka marknaden. När det gäller el förväntas effektivare apparater minska konsumenternas elräkningar med 100 miljarder euro per år fram till 2020, motsvarande 465 euro per hushåll.

REF2013

Utgångsvärde GHG40

(40 % för växthusgaser, 27 % för förnybar energi, 25 % för energieffektivitet) Mer ambitiösa mål för energieffektivitet (%) EE 27 EE 28 EE 29 EE 30 EE 35 EE 40 Energibesparingar 2030

(utvärderat i förhållande till 2007 års referensvärde för primärenergiförbrukning) 21,0 % 25,1 % 27,4 % 28,3 % 29,3 % 30,7 % 35,0 % 39,8 % Primärenergiförbrukning 2030 (Mtoe) [bruttoinlandsenergiförbrukning, exkl. annan användning än för energiändamål] 1490 1413 1369 1352 1333 1307 1227 1135 Energisystemkostnader utan inverkan av energieffektivitet på icke-finansiella kostnader

(årsgenomsnitt 2011–2030 i miljarder euro ’10) 2067 2069 2069 2074 2082 2089 2124 2181 Investeringar (årsgenomsnitt 2011–2030 i miljarder euro ’10) 816 854 851 868 886 905 992 1147 Nettogasimport 2030 (miljarder m³) 320 276 267 256 248 237 204 184 Import av fossila bränslen (årsgenomsnitt 2011–2030 i miljarder euro ’10) 461 452 447 446 444 441 436 434 Sysselsättning 2030 (miljoner personer) 231,74 ej tillämpligt ej tillämpligt 232,39 ej tillämpligt 232,53 233,16 235,21 Genomsnittspris på el år 2030 (euro/MWh) 176 179 180 179 178 178 177 182

Energibesparingsmålet 25 procent beräknas öka den genomsnittliga årskostnaden för energisystemet från 2067 miljarder euro till 2069 miljarder euro per år (2011–2030), dvs. med ungefär 2 miljarder euro per år, eller 0,09 procent. De betydande kostnader som medlemsstaterna ådrar sig är en del av den pågående förnyelsen av ett åldrande energisystem. Med 25 procent energibesparingar skulle redan ramen för 2030 innebära en betydande förbättring av unionens energiberoende, motsvarande en besparing på 9 miljarder euro per år på import av fossila bränslen (-2 procent) och en minskning med 13 procent av gasimporten (ca 44 miljarder kubikmeter) jämfört med nuvarande trender och politik.

Besparingsmålet 40 procent energibesparingar som Europaparlamentet vill ha skulle ha stor inverkan på energiberoendet, särskilt genom att minska importen av gas. Dessa fördelar i fråga om energitrygghet skulle dock medföra en kraftig ökning av de totala kostnaderna för energisystemet, från 2069 till 2181 miljarder euro per år, dvs. med ca 112 miljarder euro per år under perioden 2011–2030.

Kommissionen har utvärderat en rad olika ambitionsnivåer med energibesparingar på mellan 25 procent och 40 procent. Analysen visade att fördelarna ökar med ökande ambition för energieffektiviteten och att gasimporten skulle minska med 2,6 procent för varje ytterligare procent energibesparingar. Detta får direkt effekt i form av ökad försörjningstrygghet för EU, även om minskningshastigheten för gasimporten på grund av ytterligare energibesparingar avtar snabbt vid besparingar över 35 procent.

Mer allmänt framgår det av tabell 1 och av figur 2 nedan att ett ambitiösare mål för energieffektiviteten ger större fördelar, särskilt när det gäller import av fossila bränslen. Andra fördelar är bland annat minskade växthusgasutsläpp, minskad förorening av luft, vatten och mark, minskat buller samt minskad resursanvändning för utvinning, omvandling, transport och användning av energi, i kombination med positiva bieffekter på människors hälsa och ekosystemen. Detta kompletteras av fördelar i form av potentiellt högre sysselsättning. Det finns emellertid också ytterligare kostnader utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet att minska utsläppen av växthusgaser med 40 procent. Ett mål på 28 procent för energieffektiviteten skulle t.ex. öka de totala kostnaderna för energisystemet från 2069 miljarder euro per år med 25 procent besparingar till i storleksordningen 2074 miljarder euro, dvs. en ökning med cirka 5 miljarder euro per år, eller 0,24 procent per år, under perioden 2011–2030. Figur 2 visar också att kostnaderna för energieffektivitet ökar snabbare än besparingarna på import av fossila bränslen. .

Figur 2. Genomsnittliga ökade årskostnader för energisystemet och besparingar på fossila bränslen jämfört med huvudscenariot med besparingsmålen 40 procent för växthusgasutsläpp, 27 procent för förnybar energi och 25 procent för energibesparingar.

Anmärkning: I tabell I sammanfattas viktiga kostnader och fördelar med olika nivåer av energibesparingar 2030

Även fördelningen av effekterna är en viktig aspekt. Ytterligare åtgärder för att förbättra energieffektiviteten skulle kräva satsningar främst på energieffektivitet i byggnader och produkter och därmed till stor del falla inom sektorer som inte omfattas av utsläppshandelssystemet. När det gäller byggbranschen, som svarar för ca 10 procent av EU:s BNP, är förbättrad energieffektivitet för byggnader den mest lovande motorn för att återställa tillväxten efter krisen.

4.Finansiera energieffektivitet och dra upp färdplanen till 2030

De möjligheter till energieffektivitet som tas upp i denna översyn kan finansieras under förutsättning att en effektiv finansieringsram inrättas för de betydande initialkostnaderna.

Unionsmedel bör mobilisera privat finansiering

Betydande EU-medel skulle kunna utnyttjas för genomförandet av energieffektivitetsåtgärder under perioden före 2020 inom den gällande fleråriga budgetramen. Användningen av dessa medel är redan en viktig diskussionspunkt med medlemsstaterna i samband med den övergripande överenskommelsen om ramen för 2030 och en rättvis och skälig fördelning av insatserna.

Om resurserna används klokt kommer investeringar som görs under perioden före 2020 fortsätta ge även de energibesparingar som krävs efter 2020. Den största potentialen för energibesparing finns inom byggbranschen. Av EU:s totala energiförbrukning gäller 40 procent byggnader, nästan 90 procent av den sammanlagda golvytan i EU är privatägd och över 40 procent av bostäderna byggdes före 1960. Detta visar att en betydande privat finansiering behövs. Därför är det mycket viktigt att en marknad för förbättrad energieffektivitet växer fram och att offentliga medel mobiliserar privat kapital.