SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 16.12.2008 
SEK(2008) 3056 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
 
som åtföljer 
Förslag till 
 
EUROPAPARLAMENTETS OC H RÅDETS FÖRORDNING 
 
om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för 
justering för globaliseringseffekter 
  
SAMMANFATTNING AV K ONSEKVENSBEDÖMNINGEN  
{KOM(2008) 867 slutlig} 
{SEK(2008) 3055} 
SV 2   SV INLEDNING  
Mot bakgrund av omfattningen av och hastighete n i den nuvarande ekonomiska krisen var det 
nödvändigt att anta det förslag som förbereddes genom den nuvarande 
konsekvensbedömningen. Kommissionen tillkännagav i sin ekonomiska återhämtningsplan för 
Europa som antogs den 26 november 2008 att den skulle föresl å att man utvidgar 
verksamheten för EGF som en del av Europas kr ishantering och förvandla den till ett tidigt 
och mera effektivt interventionsinstrument som är i linje med de grundläggande principerna 
om solidaritet och social rättvisa. Detta ledde  till införandet i det slutliga förslaget av 
utvidgningen av interventionsom rådet till ”en allvarlig stör ning i ekonomin beroende på 
globaliseringen”, en del som inte täcktes av den version av konsekvensbedömningen som 
lades fram för konsekvensbedömningsnämnden.  
Konsekvensbedömningen avser den planerade öve rsynen av förordning (EG) nr 1927/2006 
om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad EGF-
förordningen ) i vars artikel 20 det föreskrivs att kommissionen på grundval av den första 
årsrapporten får lägga fram ett förslag för att se över förordningen. Kommissionen antog sin 
rapport om EGF:s verksamhet den 2 juli 2008 och angav i den rapporten att den skulle 
undersöka hur EGF:s verksamhet kan förbät tras. Konsekvensbedömningen genomfördes 
mellan juli och september 2008. Med hänsyn till de  snäva tidsgränserna för att nå framsteg i 
det nuvarande Europaparlamentet ägde samråd rum från fall till fall med de andra berörda 
avdelningarna vid förberedandet av konsekvensbedömningen. 
Kommissionen samrådde två gånger med medlemsstat ernas experter och sociala parter: först i 
juli 2008 genom ett frågeformulär avseende EGF-verksamheten och -förvaltningen och 
eventuella förbättringar som fastställts i EGF:s årsrapport, och för det andra, vid en konferens 
mellan företrädare för medlemsstaterna och andr a berörda aktörer som hölls i Bryssel den 4 
september 2008. Förutom de synpunkter som medlem sstaterna och de andr a berörda aktörerna 
uttryckte som svar på samrådet användes ocks å externa uppgifter i konsekvensbedömningen. 
Den har omarbetats för att ta hänsyn till synpunkterna i konse kvensbedömningsnämnden. 
PROBLEMFORMULERING  
EGF upprättades i december 2006 för att göra de t möjligt för Europeiska unionen att visa 
solidaritet med arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande 
strukturförändringar inom värl dshandeln beroende på globaliseringen. Den omfattar perioden 
2007–2013 och har en årlig högsta budget på 500 miljoner euro för att stödja aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, exempelvis  hjälp med att söka arbete, utbildning och 
rörlighetsstöd. Det antogs i konsekvensbedömning en från det ursprungliga förslaget för EGF-
förordningen
1 att EGF skulle stödja mellan 35 000 och 50 000 arbetstagare per år med mellan 
10 000 och 20 000 euro vardera. 
Resultaten av de första 18 månadernas verksamh et för EGF är betydligt lägre än så. Under 
2007 och första hälften av 2008 fick EGF tolv ansökningar om stöd från åtta medlemsstater, 
på ett totalbelopp på 67,5 miljoner euro i EGF-stöd för 15 000 arbetstagare, och gav i genomsnitt 4 500 euro per arbetstagare. 
                                                
 
1 SEK(2006) 274 som medföljde KOM(2006) 91 slutlig. 
SV 3   SV Dessutom har kommissionen i sitt förslag för en ekonomisk återhämtningsplan för Europa 
identifierat att det finns ett behov av att göra  EGF till ett effektivare instrument för tidigt 
ingripande och att till fullo utnyttja dess potenti al som en del av Europas krishantering. I den 
nuvarande EGF-förordningen an ges det att endast handels relaterade uppsägningar är 
stödberättigande. Den globala krisen påve rkar emellertid den reala ekonomin och 
sysselsättningen på många andr a sätt än genom (internationell ) handel. Förutom att sänka 
tröskeln för stöd föreslår kommissionen att inkludera ändringar i definitionen av EGF-
stödberättigande för att även omfatta uppsägninga r som äger rum till följd av en allvarlig 
störning i ekonomin och således direkt hänför si g till krisens effekter på sysselsättningen. På 
detta sätt kommer EGF att kunna tillhandahålla stöd till fler arbe tstagare som faktiskt blir 
uppsagda till följd av globaliseringen, men som ännu inte har kunnat få stöd. De största 
problemen är följande: 
• om det uttalade solidaritetsmålet uppfylls genom den nuvarande EGF, dvs. om EGF finns 
tillgänglig för de berörd a uppsagda arbetstagarna, 
• om dess åtgärder motsvarar de enskilda människornas behov, och  
• om EGF är ett tillfredsställande instru ment inför den globala finanskrisen. 
Under 2007 registrerade Europ ean Restructuring Monitor (ERM ) 66 fall av omstrukturering 
av företag som har över 1 000 arbetstagare, oc h det var ytterligare 38 under första hälften 
2008, jämfört med 12 EGF-fall under 2007 oc h 2008. ERM-siffrorna omfattar alla 
registrerade händelser oavsett de ras karaktär och det är tydligt att en del av dem faller utanför 
den nuvarande EGF-definitionen av stödberättig ande. Medlemsstaterna har emellertid 
informerat kommissionen att även med de nuvarande bestämmelserna kan ansökningar 
lämnas in för EGF-stöd, men av flera anledni ngar har det inte gjorts. Uppgifter som har 
samlats in från nationella myndigheter och s ynpunkter som har uttryckts under samrådet tyder 
på att det kan finnas fall där uppsägningarna sträck er sig över en längre  period, vilket gör att 
tröskeln inte nås under referensperioden. Det är särskilt svårt att samla in information från de 
regionala och lokala nivåerna inom korta referensperioder.  
ERM har också registrerat 73 händelser som berö r mellan 500 och 1 000 arbetstagare, och på 
samma sätt som för större fall är det trolig t att en del av dessa händelser orsakas av 
förändringar i de internationella handelsmönstren . Dessa arbetstagare som har blivit arbetslösa 
på grund av utvecklingen inom handeln kan em ellertid inte få EGF-stöd p.g.a. de nuvarande 
kriterierna för stödberättigande. 
Av dessa två skäl kan man dra slutsatsen att so lidaritetsmålet för EGF endast delvis uppfylls 
med de nuvarande bestämmelserna  och att denna situation kan ha nteras genom att tröskeln för 
uppsägningar för EGF-ansökningar minska s från 1 000 till 500 arbetstagare. 
När det gäller frågan om huruvida EGF-åtgärd er motsvarar de enskilda människornas behov, 
analysen av EGF-fallen, de vanligaste fr ågorna till kommissionen och synpunkter från 
medlemsstaternas experter och andra berörda ak törer pekar mycket på att kombinationen av 
krav (särskilt genomförandet av ett samordnat paket med individanpassade tjänster inom en 
tolvmånadersperiod) försämrar åtgärdernas kvalitet och inte ger tillräckligt med tid för att åtgärderna ska bli effektiva när det gäller att få särskilt de mest sårbara arbetstagarna i arbete 
igen. Genomförandeperioden föreslås dä rför utvidgas till 24 månader.  
SV 4   SV För att göra EGF-samfinansieri ngen mer attraktiv för medlemsst aterna föreslås det dessutom 
att den gemensamma stödnivån ökas till 75 % så att den blir bättre anpassad till 
strukturfonderna. 
MÅL 
Det allmänna politiska målet är att ge unionen ett effektivt inst rument för att reagera på ett 
flexibelt och förtroendeingivande sätt på den allvarliga ekonomiska störningen till följd av 
globaliseringen. Det särskilda politiska målet är att EGF ska bli ett mer välfungerande och 
mer flexibelt instrument genom att fondens  täckning utvidgas och genom att öka dess 
effektivitet när det gäller  att arbetstagare som ha r blivit uppsagda till följd av globaliseringen 
återigen ska få arbete. De riktade verksa mhetsmålen är 1) anpassa kriterierna för 
stödberättigande så att de bättre speglar arbe tsmarknadens särdrag, 2) göra åtgärderna 
effektivare i fråga om att få arbetstagare i arbete, 3) göra samfinansiering från EGF mer 
attraktiv för medlemsstater, 4) säkerställa li kvärdig behandling av a lla arbetstagare som 
drabbas av utvecklingen på de globala ma rknaderna, 5) förbät tra ansökningarnas och 
åtgärdernas kvalitet, och 6) tillhandahålla rättslig  säkerhet om odefinierade viktiga delar i den 
nuvarande EGF-förordningen. 
POLITISKA ALTERNATI V OCH UTVÄRDERING  
Fyra alternativ – med två varianter för det tredje  alternativet – har utvä rderats vad gäller deras 
sociala och ekonomiska inverka n, samt inverkan på budgeten. 
• Under alternativ 1, ”Ingen förändring”, sku lle EGF-förordningen fortsätta att gälla 
oförändrad. Fördelarna med detta alte rnativ avser kontinuiteten vad gäller 
lagstiftningsramen och de praktiska aspe kterna avseende genomförandet av EGF-
finansierade åtgärder. Eftersom 2007 och 2008 var speciella år bero ende på synnerligen 
lågt antal massuppsägningar skulle man förv änta sig att antalet händelser som är 
stödberättigande för EGF kan komma att fördubblas år 2009 och därefter. 
• Under alternativ 2, ”Ingen förändring plus förb ättringar” skulle ett antal förbättringar i 
verksamheten införas utan ändringar i EGF- förordningen. Dessa förbättringar omfattar 
följande: förenklingsförfaranden och tillämpni ngskrav, användning av de  befintliga näten 
för att främja intresset för EGF bland potentiella  berörda parter och utbyte av bästa praxis, 
att förtydliga stödberättigandet av  tjänstesektorn och av åtgärder som rörlighetsstöd och 
mikrokrediter, att öka medvetandehöjande verksa mhet för att öka synligheten för EGF. Ett 
antal nackdelar med detta alternativ skulle  emellertid göra EGF mindre effektivt som 
finansieringsinstrument än va d som var lagstiftarens avsi kt. Medlemsstaterna skulle 
fortsätta att ha svårigheter att uppfylla  interventionskriter ierna och den korta 
finansieringsperioden skulle även i fortsättni ngen göra det svårt att ti llhandahålla åtgärder 
som uppfyller de berörda arbetstagarnas behov. 
Under alternativ 3, ”Förbättringar och fö rändringar i verksamheten”, utvärderade 
kommissionen två varianter som avser stödberättig andekriteriet. 
• Under ”variant A: Handel " i alternativ 3, ska kriteriet för st ödberättigande fortsätta att vara 
förändringar i världshandelsmönstren, men EGF- förordningen skulle ändras på följande 
sätt: antalet uppsägningar som utlöser stödberättigande minskas från 1 000 till 500, uppsägningar som ägde rum före referenspe riodens början ska i ngå i de uppsagda 
SV 5   SV arbetstagare som är berättigade till EGF- stöd, tidsperioden för genomförande av EGF-
stödet ska utvidgas från 12 till 24  månader, det belopp som är tillgängligt för tekniskt stöd 
vid tidpunkten för kommissionens initiativ sk a förtydligas och omfattningen av det 
tekniska stödet ska utvidgas genom att framåt blickande verksamhet inkluderas, innebörden 
av ”användning” av det finansiella bidraget ska förtydligas, och schablonbeloppet för EGF-
stöd ska höjas från 50 % till 75  % av de totala kostnaderna . Alternativ 3 ”variant A: 
Handel” skulle göra det möjligt för ett större an tal uppsagda arbetstagare att dra fördel av 
EGF under en längre period. Denna inverkan skulle vara mycket positiv när det gäller att få 
uppsagda arbetstagare i arbete igen och de sa mfinansierade åtgärdernas effektivitet. Denna 
variant skulle emellertid inte göra det möjlig t för EGF att säkerställa likvärdig behandling 
för arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av viktiga förändr ingar i världshandeln. 
• Under ”variant B: Marknader ” i alternativ 3, skulle EG F-förordningen ändras såsom 
beskrivs ovan med följande skillnad: stödberättigandet skulle utvidgas från att omfatta 
viktiga förändringar i världshandelsmönstren ti ll att också inkludera  viktiga förändringar 
på världsmarknaderna, såsom ändringar i produktions- och produktteknik, ändringar i 
produktionsorganisationen (t.ex. entreprenadföret ag) samt tillgången till och priserna på 
råvaror och andra material. Under alternativ 3 ”variant B: Marknader” skulle den positiva inverkan av den variant som beskrivs ovan kombineras med ökad solidaritet och social 
integration till följd av att f ondens interventionsområde utvidgas till att omfatta flera av de 
typer av händelser som globaliseringen för med sig.  
• Under Alternativ 4 ”Förbättringar och förändringa r i verksamheten som svar på en allvarlig 
störning i ekonomin till följd av globaliseri ngen” skulle förordningen ändras som i 
varianten ”Handel” ovan, men interventionsom rådet skulle ytterligare utvidgas jämfört 
med alternativet ”Marknader” och detta altern ativ skulle därför representera alla positiva 
aspekter i de andra alternativen och dessutom göra det möjligt för EGF att bättre reagera på de behov som har uppkommit till följd av den globala finansiella krisen. 
S
LUTSATSER  
Från den analys som kommissionen har geno mfört, verkar det som att alternativ 4 
”Förbättringar och förändringar i verksamheten som svar på en allvar lig störning i ekonomin 
till följd av globaliseringen” ger alla fördelar från alla andra alternativ och har potentialen att ta itu med fler globaliseringshändelser och nå fler arbetstagare som erhåller stöd från EGF. 
Alternativ 4 anses därför bättre uppfylla solidari tetsmålet eftersom det gör stöd tillgängligt till 
fler uppsagda arbetstagare.