[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 1.12.2005

KOM(2005) 629 slutlig

VITBOK

Politiken på området finansiella tjänster 2005-2010 {SEC(2005) 1574}

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

VITBOK Politiken på området finansiella tjänster 2005-2010 4

1. DYNAMISK KONSOLIDERING AV FINANSIELLA TJÄNSTER 5

2. BÄTTRE REGLERING 5

2.1. Öppet och överblickbart samråd 5

2.2. Konsekvensanalys 6

2.3. Genomförande och efterlevnad 6

2.4. Utvärdering i efterhand 7

2.5. Förenkling, kodifiering och förtydligande 7

2.6. Användare av finansiella tjänster: Insatser, utbildning och gottgörelse 8

2.7. Ytterligare förstärkning av samspelet med andra politikområden 9

3. ATT SÄKERSTÄLLA RÄTT REGLERINGS- OCH TILLSYNSSTRUKTURER I GEMENSKAPEN 10

3.1. Att få Lamfalussyprocessen att fungera 10

3.2. Utmaningar på tillsynsområdet 10

3.2.1 Ökad tydlighet vad gäller hemlandets respektive värdlandets tillsynsmyndigheters roller och ansvarsområden 11

3.2.2 Att undersöka möjligheterna till delegering av arbetsuppgifter och ansvar mellan tillsynsmyndigheter 11

3.2.3 Några praktiska steg för att effektivisera tillsynen 12

3.2.4 Att utveckla en alleuropeisk tillsynskultur 12

4. PÅGÅENDE OCH FRAMTIDA LAGSTIFTNINGSINSATSER (2005-2010) 12

4.1. Pågående projekt 12

4.1.1. Banktjänster till privatpersoner och mindre företag 12

4.1.2. Solvens II 13

4.1.3. Översyn av kvalificerande innehav 13

4.1.4. Clearing och avveckling 13

4.2. Pågående överväganden 14

4.2.1. Avskaffande av omotiverade hinder för gränsöverskridande konsolidering 14

4.2.2. Direktivet om elektroniska betaltjänster (E-pengar) 14

4.2.3. Garantisystem för försäkringssektorn 14

4.2.4. Haagkonventionen om reglering av lagkonflikter som rör värdepapper 14

4.2.5. Valfria instrument 14

4.3. Områden där för närvarande ingen ny lagstiftning planeras 14

4.4. Framtida initiativ 15

4.4.1. Investeringsfonder 15

4.4.2. Finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag: Bankkonton och kreditmäklare 15

5. DEN YTTRE DIMENSIONEN 16

6. ÖVERSYNSFÖRFARANDE 17

Sammanfattning:

I denna vitbok presenteras Europeiska kommissionens (kommissionens) politiska prioriteringar på området finansiella tjänster fram till och med 2010. En översikt över konkreta uppgifter och åtgärder återfinns i bilaga I.

Samrådet om grönboken[1] har visat på ett brett stöd för dessa politiska prioriteringar. I denna vitbok beaktas också resultaten av "åsiktsutbytet" av den 18 juli 2005[2] samt parallella initiativ som finansiella tjänstekommitténs rapport om integrationen av finansiella tjänster[3], ekofinrådets slutsatser av den 11 oktober 2005 och rapporten från Europaparlamentets utskott för ekonomiska och monetära frågor om hur långt integrationen av EU:s finansiella marknader nått[4]. En motsvarande konsekvensbedömning kompletterar denna vitbok (se bilaga II).

Kommissionens politik på området finansiella tjänster för de kommande fem åren har följande mål: Uppnå en dynamisk konsolidering för att skapa en integrerad, öppen, allomfattande, konkurrenskraftig och ekonomiskt effektiv finansiell marknad i EU. Avlägsna de kvarvarande större ekonomiska hindren så att finansiella tjänster kan tillhandahållas och kapital röra sig fritt till lägsta möjliga kostnad inom hela EU – med effektiva nivåer av tillsyns- och uppföranderegleringar som tillförsäkrar höga nivåer i fråga om finansiell stabilitet, ekonomiska fördelar för konsumenterna och konsumentskydd. Genomföra, tillämpa och löpande utvärdera den befintliga lagstiftningen samt strikt tillämpa programmet för bättre lagstiftning i framtida initiativ. Förstärka samarbete och konvergens på tillsynsområdet i EU, fördjupa förbindelserna med övriga globala finansiella marknadsplatser och stärka det europeiska inflytandet på det globala planet. |

- Dynamisk konsolidering utgör ledmotivet i kommissionens strategi – en strategi som är praktisk, ambitiös och avspeglar aktörernas uppfattning.

VITBOK OM FINANSIELLA TJÄNSTER 2005-2010

1. DYNAMISK KONSOLIDERING AV FINANSIELLA TJÄNSTER

Finansiella marknader har en avgörande betydelse för hur väl moderna ekonomier fungerar. Mer integrerade marknader leder till en effektivare resursfördelning och en långsiktigt bättre fungerande ekonomi. Att fullfölja den inre marknaden för finansiella tjänster är därför ett väsentligt inslag i Lissabonprocessen för ekonomisk reform[5] och av mycket stor betydelse för EU:s globala konkurrenskraft.

Handlingsplanen för finansiella tjänster har varit en pådrivande faktor för integrationen av de europeiska finansiella marknaderna (1999-2005). Den grundläggande filosofin i handlingsplanen har visat sig vara sund. Den finansiella sektorns effektivitet har förbättrats, den kännetecknas av högre likviditet, förbättrad konkurrenskraft, sund lönsamhet och ökad finansiell stabilitet trots stor extern turbulens. I takt med att åtgärderna i handlingsplanen för finansiella tjänster gradvis genomförs under de kommande åren kommer dessa vinster bara att öka.

Detta kräver dock fortsatta ansträngningar. Den finansiella tjänstesektorn i EU har en betydande outnyttjad ekonomisk och sysselsättningsmässig potential. Det krävs omgående en ytterligare effektivitetsförbättring av de alleuropeiska marknaderna för långsiktiga sparprodukter. Den viktigaste strukturella ekonomiska utmaningen för EU – det enorma pensionsunderskottet – måste finansieras. Marknaden för finansiella tjänster till privatpersoner är långt ifrån fullständig. Det krävs en bättre fungerande riskkapitalmarknad för att främja nya och innovativa företag och öka den ekonomiska tillväxten[6].

Därför utgör framsteg i konsolideringsarbetet, fullföljandet av oavslutade aktiviteter, främjandet av samarbete och konvergens på tillsynsområdet, och avlägsnandet av de kvarvarande ekonomiskt väsentliga hindren huvudlinjerna i kommissionens politik för de kommande 5 åren.

2. BÄTTRE REGLERING

Kommissionen avser att utveckla politiken på ett så öppet, överblickbart och erfarenhetsbaserat sätt som möjligt, på grundval av ett dubbelt åtagande om att använda öppna samråd och konsekvensbedömningar för att säkerställa att sunda regler utformas som skapar ett mervärde för EU:s finansiella tjänstesektor och konsumenterna.

2.1. Öppet och överblickbart samråd

Öppna samråd (inklusive med intressentgrupper) kommer fortsatt att spela en central roll och krävas innan eventuell ny lagstiftning övervägs. Kommissionen kommer att förtsätta att offentliggöra de svar den erhållit från samråden, praktiska sammanfattningar och återkopplingsrapporter.

2.2. Konsekvensanalys

Nya förslag från kommissionen kommer att åtföljas av konsekvensbedömningar. De kommer att täcka in alla frågeställningar och ange det mest lämpliga handlingsalternativet. De kommer att inriktas på att analysera kostnader och nytta och täcka övergripande ekonomiska och sociala och miljöaspekter och, vid behov, konsekvenserna för den finansiella stabiliteten, marknadernas korrekta funktion och konsumentskyddet.

De metoder som används för konsekvensbedömningen kommer i möjligaste mån att att meddelas de berörda intressenterna innan de offentliggörs. Kommissionen kommer också att - från fall till fall - bedöma om det även krävs konsekvensbedömningar beträffande tekniska genomförandeåtgärder (nivå 2).

Kommissionen förväntar sig att även Europaparlamentet och rådet uppfyller sina åtaganden att förbättra gemenskapslagstiftningens kvalitet genom att utarbeta konsekvensbedömningar när de föreslår väsentliga ändringar av kommissionens förslag[7]. Hittills har detta inte gjorts i praktiken och detta utgör en svag länk i processen att förbättra kvaliteten i lagstiftningen[8].

2.3. Genomförande och efterlevnad

Det är beklagligt att graden av införlivande av gemenskapslagstiftningen i medlemsstaterna inom de överenskomna tidsfristerna är otillfredsställande[9]. Det krävs att medlemsstaterna visar ett reellt engagemang och uppfyller sina åtaganden om punktligt införlivande. Införlivandemekanismerna behöver stärkas och sammanlänkas inom hela EU. Detta delade ansvar utgör en viktig utmaning för EU-25 – då ytterligare utvidgningar planeras.

Kommissionen kommer tillsammans med medlemsstaterna arbeta intensivt för att övervaka utvecklingen, säkerställa ett korrekt införlivande och undvika tillägg av ytterligare lager av regler och bestämmelser, så kallad "goldplating". Kommissionen kommer att regelbundet uppdatera sin matris på nätet över hur genomförandet av handlingsplanen för finansiella tjänster fortskrider och lägga in länkar till medlemsstaternas egna införlivandetexter. Den totala situationen vad gäller införlivande kommer också att redovisas i den årliga lägesrapporten om integrationen av finansiella tjänster[10].

Seminarier ("workshops"), om införlivande med deltagande av medlemsstaterna och europeiska tillsynsmyndigheter kommer även i fortsättningen att vara ett forum för att nå konsensus om genomförandet av särskilda bestämmelser i EU-lagstiftningen och för att på förhand söka lösa eventuella problem. Kommissionen kommer att offentliggöra sammanfattningar av dessa workshops om införlivande med kompletterande tolkningsvägledning där så krävs.

Dessa praktiska förfaranden kommer att underlätta en effektiv övervakning. I händelse av felaktigt införlivande kommer kommissionen att utan dröjsmål inleda överträdelseförfaranden. Intressenter har betonat att de behöver tillräckligt med tid för införlivandet. Kommissionen samtycker till detta. I takt med att åtgärder på nivå 2 utvecklas bör dock arbetet med införlivande på såväl lagstiftningsnivån som den tekniska genomförandenivån (nivåerna 1 och 2) löpa vidare parallellt i så stor utsträckning som möjligt.

2.4. Utvärdering i efterhand

En grundläggande fråga är om reglerna faktiskt främjar de eftersträvade målen. Kommissionen kommer årligen följa upp det allmänna läget för den finansiella integrationen i sin uppföljningsrapport över den finansiella integrationen (FIM)[11]. Den interinstitutionella övervakningsgruppen[12] kommer att bidra genom att utvärdera Lamfalussyprocessen inom alla finansiella tjänstesektorer[13].

Utvärdering i efterhand av handlingsplanen för finansiella tjänster och av alla nya lagstiftningsåtgärder utgör högsta prioritet för kommissionen under de följande 5 åren. Kommissionen kommer att bemöda sig om att senast år 2009 slutföra en fullständig ekonomisk och juridisk bedömning av samtliga åtgärder i handlingsplanen för finansiella tjänster[14]. En undersökning kommer att inledas under loppet av 2007-2008[15]. Utvärderingar av nyckelåtgärderna kommer att ske omkring 4 år efter det att tidfristen för genomförandet av varje enskild åtgärd löpt ut.

Om en noggrann bedömning och analys över tiden visar att specifika rättsliga texter inte fungerat, kommer dessa inom ramen för lagstiftningsförfarandet att ändras eller upphävas[16].

2.5. Förenkling, kodifiering och förtydligande

Gemenskapens och medlemsstaternas nationella genomförandebestämmelser om finansiella tjänster måste fungera som en sammanhängande lagsamling. Trots att kommissionen har försökt att hålla lagstiftningen inom ramen för handlingsplanen för finansiella tjänster så enkel och konsekvent som möjligt finns det utrymme för förbättringar. Kommissionen kommer därför att genomföra kontroller av förenlighet inom och mellan sektorer, genom att genomlysa den relevanta lagstiftningen för att säkerställa att terminologi och innebörd är sammanhängande. Undersökning av rättslig överensstämmelse förutsätter också en undersökning av hur medlemsstaterna försöker lösa detta, för att bättre förstå hur gemenskapslagstiftningen tillämpas i praktiken och för att säkerställa att marknadens behov av lagöverensstämmelse tillgodoses. Gemenskapslagstiftningen kommer att vara den naturliga utgångspunkten för undersökningen, men med focus på hur den införlivas och tillämpas på nationell nivå.

Kommissionens arbete kommer att ha formen av ett flerårigt initiativ och inledas med följande praktiska steg:

- Förenklad tillgång till gemenskapslagstiftningen kommer att tillgodoses genom att de relevanta gemenskapsinstrumenten förs samman på Internet[17] i en form som är anpassad till såväl specialister som medborgarna i allmänhet.

- Den första sektorsvisa kontrollen av överensstämmelse kommer att företas på värdepappersområdet. En grupp bestående av branschfolk och marknadsspecialister kommer att inrättas för att bistå kommissionen med att analysera de viktigaste problemen. En anknytande aktivitet har redan startats genom kommissionens grupp för rättslig säkerhet, som behandlar gränsöverskridande värdepappersrätter och transferering av värdepapper.

- Mångfalden och den ständigt ökande information som för närvarande skall tillhandahållas användarna kan vara förvillande för både användare och tjänsteleverantörer. En bred undersökning kommer att genomföras under 2008 för att se över eventuella oförenligheter och lämpligheten i de informationskrav som finns i gällande gemenskapsbestämmelser .

- Denna osäkerhet är särskilt stor på området för kollektiva investeringar På detta område gäller både sektorsvisa och övergripande bestämmelser parallellt med kvarvarande lokala annonseringsregler. Respons från branschen tyder på att denna situation hindrar effektivt saluförandet av investeringsfonder över gränserna. Det leder också till osäkerhet om huruvida den som saluför en fond (fondpromotorn) eller distributören är ansvarig för marknadsföring eller tillhandahållande av tjänster till investerare. För att förtydliga vissa av dessa frågeställningar kommer kommissionen att offentliggöra ett meddelande eller en rekommendation under loppet av 2006. Detta arbete kan tjäna som en startpunkt för motsvarande arbete på andra områden.

- Inom ramen för Solvens II-projektet på försäkringsområdet pågår för närvarande ett viktigt kodifieringsprogram. Utan omförhandling av gemenskapens befintliga regelverk kommer de sexton försäkringsdirektiven att föras in i det nya gemensamma EG-försäkringsdirektivet. Detta skulle kunna tjäna som ett exempel för motsvarande kodifieringsinitiativ på andra områden för finansiella tjänster.

- Därtill kommer kommissionen varhelst den konstaterar ett felaktigt genomförande av gemenskapslagstiftningen vidta lämpliga åtgärder, inberäknat användningen av överträdelseförfaranden. Syftet är att säkerställa en konsekvent och effektiv regleringsordning inom hela EU.

2.6. Användare av finansiella tjänster: Insatser, utbildning och gottgörelse

Forumet FIN-USE för användare av finansiella tjänster spelar en mycket viktig roll genom att lägga användarperspektivet på utvecklingen av EU-politiken[18]. Kommissionen kommer också att säkerställa att användare ges proportionell representation i alla framtida rådgivande grupper.

I takt med att den offentliga sektorn gradvis drar sig ur finanseringen av vissa delar av de sociala trygghetssystemen uppstår ett behov för medborgarna att bli mer medvetna om och mer direkt engagerade i finansiella frågor. För att stärka efterfrågesidan och främja goda investeringsval, exempelvis vad gäller pensioner, är det väsentligt att öka öppenhet, insyn och jämförbarhet, samt hjälpa konsumenterna att förstå finansiella produkter. Även om det huvudsakliga ansvaret för att utbilda konsumenterna ligger på medlemsstaterna, kan kommissionen främja inte bara åsiktsutbytet inom EU om utbildning i finansiella frågor, konsumentkunskap och bästa praxis, utan kan också underlätta gemensamma projekt. Den planerar att anordna en konferens i detta ämne i början av 2007.

För att öka konsumenternas medvetenhet om utvecklingen på det finansiella tjänsteområdet avser kommissionen att ge ut ett periodiskt återkommande nyhetsbrev som belyser de för användare och konsumenter mest relevanta aspekterna på sitt pågående arbete. Upprättandet av en permanent grupp av konsumentföreträdare från hela Europa planeras också, där frågor om finansiella tjänster med särskild relevans för konsumenter kommer att diskuteras. Löpande kontakter med UNI-EUROPA som företräder arbetstagare inom de finansiella tjänstesektorna kommer att fortsätta.

FIN-NET[19] spelar en viktig roll genom att i gränsöverskridande tvister ge användare och konsumenter enkel tillgång till klagomålsförfaranden utanför domstol[20]. Kommissionen har inlett en översyn av FIN-NET:s roll i syfte att göra den ännu mer effektiv. För att identifiera eventuella luckor kommer kommissionen också att företa en undersökning av nationella system för gottgörelse på området finansiella tjänster.

2.7. Ytterligare förstärkning av samspelet med andra politikområden

Det viktigaste är att maximalt utnyttja synergier mellan området finansiella tjänster och andra politikområden vid utformningen av politiken. Under de kommande 5 åren kommer nära samarbete med andra politikområden, särskilt konkurrens (sektoriella undersökningar[21]), konsumentpolitik (konsumentskydd, avtalslagstiftning[22]) och beskattning att förstärkas ytterligare.

I en aktuell kommissionsöversikt om hinder för gränsöverskridande konsolidering[23] i Europa har diskriminering och osäkerhet i fråga om skatteregler visat sig utgöra viktiga hinder för integrationen av finansiella tjänster, särskilt mervärdesskatteavgifter i samband med omstrukturering[24]. Kommissionen avser att efter ett brett samråd med alla berörda parter lägga fram ett lagförslag om att anpassa mervärdesskattereglerna för finansiella tjänster till utvecklingen av en enda finansiell marknad[25]. I översikten framhävdes också behovet av insatser på andra politikområden, vilket kommissionen kan tänkas vilja följa upp[26].

3. ATT SÄKERSTÄLLA RÄTT REGLERINGS- OCH TILLSYNSSTRUKTURER I GEMENSKAPEN

3.1. Att få Lamfalussyprocessen att fungera

Integrationen av de finansiella marknaderna i EU går allt snabbare. Även om vissa finansiella tjänsteföretag med inriktning på privatpersoner och mindre företag förblir lokala, eftersträvar företagen i allt större utsträckning stordriftsfördelar, samtidigt som de behåller en lokal fysisk närvaro. Detta sker genom centralisering av riskhanterings- och back-office-funktioner, gränsöverskridande samgåenden och utnyttjande av Internet. Reglerings- och tillsynsstrukturer i EU måste därför anpassas – och regleringskostnaderna sänkas där så är möjligt. Kärnan i EG:s reglerings- och tillsynsmodell för finansiella tjänster grundas för närvarande på Lamfalussyprocessens fyra nivåer[27]. Denna process har brett stöd och bedöms ge resultat. Beslutsfattande och tillsynsordningar är nu mycket mer effektiva och flexibla.

Komissionens centrala politik är att hålla fast vid denna process och under de kommande 5 åren utveckla den till sin fulla potential. De regleringspolitiska nyckelfrågorna är följande:

1. Diskussionen om en reformering av kommittéförfarandena är särskilt viktig.

2. Förbättrad redovisningsskyldighet samt öppenhet och insyn i hela processen, även gentemot Europaparlamentet och rådet, med beaktande av givna institutionella gränserna och det faktum att kommittéerna består av företrädare för nationella tillsynsmyndigheter som är rådgivande organ till kommissionen.

3. Utveckla gränsöverskridande regleringssamarbete i ett ökat antal sektorsöverskridande finansiella frågor.

4. Säkerställa att alla de 4 nivåerna i Lamfalussyprocessen följer intentionerna i programmet för förbättrad lagstiftning och på så sätt säkerställer god regelutformning, konsekvent genomförande och kontroll av efterlevnad. Trots det värdefulla arbete som kommittéerna på nivå-3 har utfört trots sina begränsade resurser, anser kommissionen att deras råd, som kan medföra betydligt ökade regleringskostnader, skulle kunna vinna på att ses över ytterligare av en panel bestående av fackekonomer med avseende på effekt och proportionalitet.

5. Arbetet med viktiga samarbetspartners för att uppnå en global konvergens i standarder där detta är praktiskt möjligt.

3.2. Utmaningar på tillsynsområdet

Det är nödvändigt att för tillsynsmyndigheter stärka skyldigheterna att samarbeta och utbyta information. Samarbetet i krissituationer måste vara säkrat.

Nedan anges några av utmaningarna för de kommande fem åren:

Behovet av att förtydliga och optimera ansvarsskyldigheter mellan hemland och värdland i takt med att integrationen ökar samt att kunna hantera potentiella externa effekter (3.2.1.). Behovet av att undersöka möjligheterna till delegering av arbetsuppgifter och ansvar, samtidigt som man ser till att tillsynsmyndigheterna har nödvändig information och ömsesidigt förtroende (3.2.2.). Behovet att öka tillsynseffektiviteten genom att undvika dubblering av rapporterings- och informationskrav (3.2.3). Behovet av mer konsekvent och punktligt samarbete och av att utveckla en sant gränsöverskridande tillsynskultur inom EU (3.2.4). |

6. 3.2.1 Ökad tydlighet vad gäller hemlandets respektive värdlandets tillsynsmyndigheters roller och ansvarsområden

Principen om delad behörighet mellan hemlandets respektive värdlandets tillsynsmyndigheter, med stöd av ömsesidigt erkännade, och konsoliderad tillsyn utgör kärnan i EU:s tillsynssystem. Potentiella externa effekter måste hanteras effektivt – t. ex. i händelse av konkurs i en koncern som är verksam inom hela EU eller i ett viktigt institut för det finansiella systemet som bedriver verksamhet i en medlemsstat samtidigt som ansvaret för tillsynen av koncernen ligger i en annan medlemsstat[28].

Varje utveckling av stabilitetstillsynsstrukturen i EU som avviker från nuvarande ordningar väcker svåra frågor om politiskt och finansiellt ansvarsutkrävande, särskilt om offentliga stödmedel behöver begäras. Som svar på de konstaterade problemen förordar kommisionen ett steg-för-steg-synsätt som finner den rätta avvägningen mellan mer effektiva och konsoliderade tillsynsordningar respektive säkerställandet av finansiell stabilitet i hela EU. Insättningsgarantiordningar är också viktiga för att skydda konsumenterna. Ytterligare arbete krävs för att se till att de befintliga ordningarna fungerar effektivt över gränserna och är förenliga med andra ordningar som bestämmelser om långivare i sista hand och ansvar för finansiering av finansiella kriser. Kommissionen kommer att granska de sammanhängande nyckelfrågorna och under 2006 utarbeta ett meddelande i denna fråga.

3.2.2 Att undersöka möjligheterna till delegering av arbetsuppgifter och ansvar mellan tillsynsmyndigheter

Banklagstiftningen ger redan tillsynsmyndigheterna möjlighet att delegera det fulla ansvaret för tillsynen av ett dotterbolag till moderbolagets tillsynsmyndighet. Denna möjlighet har dock ännu inte testats i praktiken. På motsvarande sätt medger lagstiftningen på värdepappersområdet, som exempelvis lagstiftningen om marknadsmissbruk och prospekt, att vissa tillsynsfunktioner överförs mellan tillsynsmyndigheterna. Mer kan dock göras för att dela information och utföra tillsynsmyndigheternas arbetsuppgifter mer effektivt[29].

Förlikningsmekanismer skulle kunna användas för att i den löpande verksamheten snabbt och effektivt lösa enkla gränsöverskridande tvister mellan tillsynsmyndigheter. Detta skulle öka konvergensen i fråga om tillsynsmetoder[30].

3.2.3 Några praktiska steg för att effektivisera tillsynen

Flerfaldiga rapporteringskrav innebär onödiga merkostnader för koncerner med verksamhet i flera länder. Detta behöver ersättas av en strömlinjeformad gemensam rapportering, utan nationella extra rapporteringskrav. De internationella finansiella rapporteringsstandarderna (IFRS), marknaderna i direktivet om finansiella instrument (MiFID) och utvecklingen av nya regler för stabilitetstillsyn av bank- och försäkringssektorn utgör ett enastående tillfälle att rationalisera rapporteringsutformningen.

Kommissionen anser att tiden är mogen för att arbeta på att skapa genuint gemensamma uppgifts- och rapporteringskrav – och där så krävs – gemensamma tillsynsdatabaser. Kommittéer på nivå-3 bör nu börja arbeta på allvar med att utforma förenklade gemensamma uppgifts- och rapporteringsmallar, som bygger på ett faktiskt informationsutbyte mellan nationella tillsynsmyndigheter. Kommissionen förväntar sig att dessa viktiga effektivitetsförbättringar skall ha förverkligats senast 2008. Från och med 2009 bör alla banker, försäkringsbolag och större investmentbolag i EU kunna fullgöra sina rapporteringsskyldigheter genom att skicka en enda fullständig rapport till den behöriga tillsynsmyndigheten på koncernnivå.

3.2.4 Att utveckla en alleuropeisk tillsynskultur

För att kunna uppnå ett gemensamt beslutsfattande och en gemensam tillsynspraxis – särskilt för koncerner verksamma i flera länder och sektorer – bör man de kommande 5 åren på ett ambitiöst sätt utveckla gemensamma inspektioner, kollegiala utvärderingar[31] och praktiska åtgärder som personalutbyten, gemensam fortbildning mellan tillynsmyndigheter samt utbyte av information och sakkunskap.

4. PÅGÅENDE OCH FRAMTIDA LAGSTIFTNINGSINSATSER (2005-2010)

4.1. Pågående projekt

4.1.1. Banktjänster till privatpersoner och mindre företag

Följande tre viktiga initiativ som gäller banktjänster till privatpersoner och mindre företag har redan inletts:

- På området för hypotekslån kommer en vitbok att läggas fram under 2006, där alla nödvändiga och ekonomiskt motiverade initiativ för att integrera hypotekslånemarknaden i EU kommer att presenteras.

- När det gäller konsumentkrediter offentliggjordes ett ändrat förslag till direktiv den 10 oktober 2005, vilket syftade till att skapa en fungerande inre marknad för konsumentkrediter samt ett förstärkt konsumentskydd[32].

- Förslaget till direktiv om betaltjänster kommer att stärka konkurrensen och förtydliga reglerna om användarnas respektive tjänsteleverantörernas rättigheter och skyldigheter. Detta initiativ kommer att underlätta och stödja branschens ansträngningar att till 2010 skapa ett gemensamt europeiskt betalningsområde. Kommissionen avser att senast 2007 undersöka vilka ytterligare åtgärder som kan krävas för att säkerställa att ett väl fungerande gemensamt europeiskt betalningsområde skall kunna införas enligt tidsplanen.

4.1.2. Solvens II

Solvens II-projektet syftar till en översyn av EU:s reglering och tillsyn på försäkringsområdet. Riskorienterade beräkningar av solvenskrav för försäkringsföretag kommer att införas. Beräkning av den försäkringstekniska skulden (tekniska bestämmelser) kommer att harmoniseras ytterligare samtidigt som konvergens i tillsynspraxis främjas.

Detta projekt har redan brett stöd och är nära kopplat till den internationella utvecklingen inom redovisning/revision, tillsyn och försäkringsmatematik och kommer att beakta den viktiga utvecklingen på bankområdet inom ramen för Basel II.

Kommissionen planerar att lägga fram sitt förslag till en enda text i mitten av 2007. Strukturen kommer därefter att kompletteras med åtgärder på nivå-2 som kommer att antas inom ramen för ett kommittéförfarande.

4.1.3. Översyn av kvalificerande innehav

Tillsynsmyndigheterna kan blockera planerade investeringar, sammanslagningar och förvärv inom de finansiella sektorerna. Det finns ett klart behov av mer tydlighet, öppenhet och upplysningar om denna tillsynsuppgift som gäller granskning av kvalificerande innehav. Kommissionen och tillsynskommittéerna (CEBS och CEIOPS) har redan inlett arbetet med att se över artikel 16 i bankdirektivet och artikel 15 i försäkringsdirektivet samt definiera gemensamma kriterier för tillsynsändamål. Vad gäller banksektorn väntas ett förslag i mitten av 2006. På försäkringsområdet väntas detta arbete utföras inom ramen för Solvens-II.

4.1.4. Clearing och avveckling

Gränsöverskridande infrastrukturer för clearing och avveckling är nu betydligt kostsammare än på nationell nivå och deras säkerhets- och effektivitetsnivå är lägre. Skälen till de höga kostnaderna för gränsöverskridande transaktioner är tekniska, juridiska och skattemässiga hinder[33]. Det finns inte heller någon regleringsram på EU-nivå.

Kommissionen antydde i sitt meddelande från 2004 att ett ramdirektiv kan komma att krävas för en effektiv, säker och billig gränsöverskridande clearing- och avvecklingsverksamhet. För att testa denna möjlighet genomför kommissionen ett mycket omfattande samråd och en mycket noggrann konsekvensbedömning. Så snart denna process är slutförd kommer kommissionen att under 2006 fatta beslut om sitt vägval och om huruvida den kommer att lägga fram ett formellt förslag, samtidigt som den tar hänsyn till marknadens vidare utveckling.

4.2. Pågående överväganden

4.2.1. Avskaffande av omotiverade hinder för gränsöverskridande konsolidering

Kommissionen har kartlagt och undersökt potentiella hinder för gränsöverskridande investeringar och rationalisering av ekonomiska strukturer i Europa[34]. Kommissionen har även granskat hur fördragets rättigheter om den fria rörligheten för kapital[35] iakttas. Att avskaffa eller åtminstone reducera omotiverade hinder kommer att stärka den finansiella sektorns konkurrenskraft och hela ekonomins – och främja tillväxt och skapandet av arbetstillfällen. En uppföljningsinsats beräknas inledas under 2006 (se även 4.1.3.).

4.2.2. Direktivet om elektroniska betaltjänster (E-pengar)

En utvärdering av direktivet om elektroniska betaltjänster är på väg samtidigt som det finns tecken på att det inte erbjudit tillräcklig rättslig säkerhet och kan ha hämmat marknadsutvecklingen. En rapport kommer att offentliggöras våren 2006 tillsammans med lämpliga rekommendationer för utformningen av politiken på detta område.

4.2.3. Garantisystem för försäkringssektorn

Kommissionen kommer att under 2006 besluta om den kommer att föreslå lagstiftning på det här området.

4.2.4. Haagkonventionen om reglering av lagkonflikter som rör värdepapper

Den rättsliga bedömning som rådet begärt beträffande vissa aspekter av Haagkonventionen om reglering av lagkonflikter som rör värdepapper[36] kommer att underlätta rådets beslut om den skall godkänna kommissionens nuvarande förslag för undertecknande.

4.2.5. Valfria instrument

Samråd har visat att det finns en utbredd tveksamhet om nyttan med valfria instrument och om de kan genomföras (" 26 th regimes") på området för finansiella tjänster. Dess förespråkare måste närmare förklara sina idéer och den rättsliga och praktiska genomförbarheten och fördelarna av sådan valfria instrument. Kommissionen har ingen förutbestämd uppfattning[37], men är fortfarande inte övertygad om att valfria instrument kan innebära betydande fördelar för marknadsaktörerna.

4.3. Områden där för närvarande ingen ny lagstiftning planeras

Ny lagstiftning planeras på följande områden: kreditvärderingsinstitut , finansanalytiker , åtgärder på nivå-2 för direktivet om övertagandebud avseende krav i prospekt, och kapitalkrav för reglerade marknader. Kommissionen anser att de befintliga regleringskraven (eller de som är på väg att införas såsom åtgärder på nivå-2 för MiFID) för tillfället är tillräckliga och att medlemsstaterna har bättre förutsättningar, och att även självreglering av marknadsaktörer är bättre, för att finna de mest lämpliga kompletterande reaktionerna på marknadsutvecklingen.

4.4. Framtida initiativ

Kommissionen har kartlagt två områden där omsorgsfullt målinriktade, erfarenhetsbaserade initiativ skulle kunna vara till gagn för EU:s ekonomi. nämligen investeringsfonder och finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag. Arbetet på dessa områden kommer att vara erfarenhetsbaserat (nedifrån-och-upp perspektiv), grundas på omfattande samråd, och avse marknadens struktur och beakta samverkan mellan befintlig lagstiftning och nya initiativ.

4.4.1. Investeringsfonder

EU:s regelverk bör göra det möjligt för fondbranschen, som för närvarande förvaltar tillgångar på mer än 5 biljoner euro, att utveckla välstrukturerade, välförvaltade kollektiva investeringar som ger högsta möjliga avkastning i förhållande till den enskilde investerarens finansiella kapacitet och riskbenägenhet och samtidigt ger investerare all nödvändig information för att kunna bedöma risker och kostnader.

Arbete för att säkerställa likformig tillämpning av lagstiftningen om fondföretag (företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper) har redan kommit långt, bland annat om utforming av ett fondföretagspass som fungerar smidigare, en tydligare tolkning av investeringsbegränsningar och ett mer konsekvent införlivande av befintlig lagstiftning om fondföretag.

I kommissionens grönbok från juli 2005 om förbättrande av EU:s ramar för investeringsfonder granskas det befintliga regelverket för fondföretag[38] mot bakgrund av den aktuella utvecklingen inom fondbranschen.

Reaktionerna på grönboken[39] och det arbete som pågår kommer att förse kommissionen med ett nödvändigt underlag för en fast, erfarenhetsbaserad ståndpunkt om innehållet i och formen för kommande åtgärder. Kommissionens uppfattningar kommer att beskrivas i en vitbok som den avser offentliggöra under andra halvåret 2006.

4.4.2. Finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag: Bankkonton och kreditmäklare

Ytterligare åtgärder krävs för att öppna upp de splittrade marknaderna för finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag. Kommissionen kommer att ha en riktad och rådgivande strategi, som inbegriper alla marknadsaktörer när den utformar sin politik i alla led. Kommissionen har beslutat att man behöver se närmare på följande områden för finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag:

Tillgång till ett bankkonto är för de flesta konsumenter inkörsporten till finansiella tjänster och marknader och allt viktigare för att medborgarna skall kunna delta på marknaden och i samhällslivet, Detta gäller i ännu högre grad användningen av elektroniska betalningsmedel inom ett gemensamt betalningsområde. Oskäliga hinder kopplade till alla typer av bankkonton (checkräkningskonton, sparkonton, värdepapperskonton) måste avskaffas[40], konsumenternas valmöjligheter breddas och konkurrensen mellan tjänsteleverantörerna ökas.

Kommissionen kommer att inrätta en expertgrupp bestående av företrädare för branschen och användarna, för att kartlägga befintliga problem med rörlighet för användare (t. ex. att öppna bankkonto i ett annat EU-land [även online], avgifter för att avsluta konton och överföringar mellan banker) samt överväga nyttan av ett valfritt standardbankkonto. Resultatet av expertgruppens arbete bör kunna presenteras i början av 2007. Kommissionen kommer att undersöka de affärsmässiga argumenten för att vidta åtgärder, med utgångspunkt från de pågående sektorsvisa undersökningarna på konkurrensområdet[41]. Utan att föregripa resultatet av lagsiftningsprocessen om konsumentkreditdirektivet, anser kommissionen att det krävs ytterligare undersökningar av verksamhetsområdet för kreditmäklare. Kommisionen kommer att inleda en undersökning som planeras föreligga 2008 för att samla information om gällande nationella regler samt kartlägga eventuella problem till följd av skiljaktiga eller överlappande bestämmelser. Tillgängliga erfarenheter av den befintliga lagstiftningen om försäkrings- och värdepappersförmedlingstjänster kommer att beaktas.

5. DEN YTTRE DIMENSIONEN

Standarder och rekommenderad praxis fastställs i allt ökande utsträckning på global nivå, exempelvis när det gäller redovisnings- och revisionsområdet och kapitalkrav för att driva bankrörelse. Med tanke på EU-marknadens storlek och erfarenheterna i Europa av att på ett pragmatiskt sätt förena berättigade krav på harmoniserade regler med skiljaktiga behov på olika marknader, i olika kulturer och för olika aktörer, är det nödvändigt att EU intar en ledande roll när det gäller att fastställa globala standarder.

EU har den mest öppna finansmarknaden i världen, vilket är en växande styrka. Genom införandet av euron, med stöd av den fria rörligheten för kapital, införs världsomspännande standarder för öppenhet och insyn. Andra länder bör följa exemplet. EU har fullt ut tagit ställning för att ambitiöst öppna de globala marknaderna för finansiella tjänster för konkurrens. Detta åtagande är en pådrivande faktor i GATS-förhandlingarna i Doha-förhandlingsrundan inom WTO och i andra handelsförhandlingar.

Det finns omfattande stöd för kommissionens metod för dialoger om regleringsfrågor – utbyte av information, kartläggning av potentiella regleringsproblem i tidigare led och en strävan att finna ömsesidigt godtagbara lösningar. Kommissionen kommer därför att ytterligare fördjupa den framgångsrika problemlösningsdialogen om finansiella marknader mellan EU och USA – och hålla medlemsstaterna, Europaparlamentet, den privata sektorn och andra berörda intressenter väl informerade.

Kommissionen avser vidare bredda dialogen och samarbetet i finansiella frågor med andra länder, som Japan, Kina, Ryssland och Indien, samtidigt som banschens prioriteringar avspeglas i möjligaste mån.

Europeiska gemenskapen behöver vidare också vara kraftfullt representerad i internationella organ, där gemenskapen måste tala med en röst i kampen mot bedrägerier inom näringsliv och handel, penningtvätt, terroristfinansiering, skatteflykt, korruption och andra oegentligheter. Samarbetet och informationsutbytet måste vara effektivt, även med finansiella center i skatteparadis. Europeiskt samarbete i internationella fora såsom Baselkommittén, IAIS, IOSCO och UNIDROIT behöver intensifieras inför möten för att exakt definiera europeiska förhandlingspositioner. Vidare måste kommissionen även delta i det finansiella stabilitetsforumet ("Financial Stability Forum") som kommissionen för närvarande utan rimlig anledning är utesluten från.

6. ÖVERSYNSFÖRFARANDE

En detaljerad rapport om framsteg och utvecklingstrender på de områden som beskrivits i denna vitbok kommer att offentliggöras av kommissionen en gång om året.

-o-

Annex I: Concrete tasks or activities contained in White Paper Financial Services |

What | Who | When |

BETTER REGULATION – CONSULTATION AND IMPACT ASSESSMENTS (2.1 / 2.2) |

Transparent consultation procedures | European Commission | ongoing |

Ex ante evaluations (impact assessments) in preparation of all new proposals | European Commission | ongoing |

Ex ante evaluations (impact assessments) in preparation of significant level-2 measures | European Commission | ongoing |

Ex ante evaluations (impact assessments) in preparation of substantive amendments to European Commission proposals | European Parliament and Council | ongoing |

IMPLEMENTATION AND ENFORCEMENT (2.3) |

Improve timely and accurate transposition and enforcement of EC Directives | Member States | ongoing |

Update transposition matrix of FSAP measures (web-site) | European Commission | ongoing |

Complete transposition matrix with hyper-links to national transposing legislation | European Commission | 10/2005 until 02/2006 |

Convene and run transposition workshops | European Commission | ongoing |

Publication summary notes of transposition workshops and interpretative guidance for transposition | European Commission | ongoing |

Launch infringement procedures in case of faulty transposition and incorrect enforcement | European Commission | ongoing |

Set adequate (aligned) transposition time for level-1 and level-2 measures | European Commission, European Parliament and Council | ongoing |

EX-POST EVALUATION (2.4) |

Publication of Financial Integration Monitor Report | European Commission | annually |

Assistance to the Inter-Institutional Monitoring Group | European Commission | 2005-2007 |

External study on impact of FSAP (measuring empirical and economic effects) | European Commission | 2007-2008 |

Workshop with economic experts (as input for full evaluation of FSAP measures) | European Commission | autumn 2006 |

Ex-post evaluations of all new legislative measures | European Commission | 4 years after transposition |

SIMPLIFICATION, CODIFICATION AND CLARIFICATION (2.5) |

Setting up and running an Advisory Committee to assist the European Commission in the Economic and legal evaluation of securities legislation | European Commission | 2005 and beyond |

Running of Legal Certainty Group in the area of Clearing and Settlement, consisting of practitioners and market experts: support work of the network and ensure secretariat | European Commission | 2005 and beyond |

Consistency check on information requirements and marketing and distribution requirements in financial services legislation: launch of external study | European Commission | 2008 |

Communication/Recommendation on marketing of investment funds | European Commission | 2006 |

Solvency II – codification of Insurance Directives + technical work on modernising solvency requirements | European Commission | ongoing; proposal 2007 |

USERS OF FINANCIAL SERVICES: INPUT, EDUCATIONS AND REDRESS (2.6) |

FIN-USE: support work of the group and ensure secretariat | European Commission | Ongoing 6/7 meetings per year |

Conference to discuss financial education and consumer literacy | European Commission | Early 2007 |

Periodic newsletter pointing to ongoing work/initiatives of relevance for consumers/users/SME’s | European Commission | 2006 and beyond; twice a year |

Establishment and running of Financial Services Consumer Group (representatives from all MS) | European Commission | 2006; 2/3 meetings per year |

Continuation of regular contacts with UNI-EUROPA (Trade Unions – financial services employees) | European Commission | Ongoing; twice a year |

FIN-NET: support work of the network and ensure secretariat | European Commission | Ongoing; 2 meetings per year |

FIN-NET: Task Force with a view to maximise FIN-NET’s efficiency | European Commission | Ongoing; 2-3 meetings |

Dolceta project: web-based tool for educational institutions, governments to use for financial training | European Commission | Ongoing |

Investigation of redress systems in the area of financial service in place in Member States | European Commission | 2006 |

FURTHER REINFORCING THE INTERACTION WITH OTHER POLICY AREAS (2.7) |

Reinforcing interaction with other policy areas, e.g. competition, consumer policy and taxation. | European Commission | ongoing |

Fiscal Compliance Experts’ group in area of Clearing and Settlement: support work of the group and ensure secretariat | European Commission | ongoing |

ENSURING THE RIGHT EC REGULATORY AND SUPERVISORY STRUCTURES – MAKING THE LAMFALUSSY PROCESS WORK (3.1) |

Aim at permanent inter-institutional stability to maintain the Lamfalussy arrangements | Council, European Parliament and European Commission | Ongoing |

Improve the accountability and transparency applied in the Lamfalussy process | Supervisory Committees: CEBS, CEIOPS, CESR, while informing the European Commission | Ongoing |

Develop cross-sectoral regulatory cooperation | Regulatory Committees: EBC, EIOPS, ESC | Ongoing |

Consultation + ex ante evaluations (impact assessments) in preparation of draft advice to the European Commission | Supervisory Committees: CEBS, CEIOPS, CESR | 2006 and beyond |

SUPERVISORY CHALLENGES (3.2) |

Assessment of roles and responsibilities of home/host supervisors | European Commission in co-op with respective Supervisory Committees: CEBS, CEIOPS, CESR | Ongoing |

Study on liquidity management in banks and Member States’ prudential requirements | European Commission | 2006 |

Communication on Deposit Guarantee Schemes (including impact assessment) | European Commission | mid-2006 |

Explore delegation of tasks and responsibilities between supervisors | Supervisory Committees: CEBS, CEIOPS, CESR | Ongoing |

Conference on Supervisory Convergence in the banking sector | European Commission in co-op with CEBS and banking industry | 2007 |

Mediation mechanisms at supervisory level | Supervisory Committees: CEBS, CEIOPS, CESR; in co-op with the European Commission | Ongoing |

Improving efficiency of supervision by common data and reporting templates | Supervisory Committees: CEBS, CEIOPS, CESR | By 2008 |

Deliver common decision-making and enforcement practices (joint inspections, peer reviews, staff exchanges, joint training, exchange of information/expertise) | Supervisory Committees: CEBS, CEIOPS, CESR | By 2010 |

FUTURE INITIATIVES – ONGOING PROJECTS (4.1) |

White Paper on mortgage credit | European Commission | End 2006 |

Concrete actions in mortgage credit (follow-up White Paper) | European Commission | 2007and beyond |

Modified proposal for a Consumer Credit Directive | European Commission | 2005 |

Proposal for a Payments Directive | European Commission | End 2005 |

Examination if further measures are necessary to ensure a Single European Payments Area | European Commission | By 2007 |

Proposal for a Solvency II Directive | European Commission | Mid-2007 |

Revision of Art. 16 Banking Directive | European Commission | proposal by mid-2006 |

Revision of Art. 15 Insurance Directive | European Commission | In parallel to revision Art. 16 BD; in context of Solvency II work |

(possible) initiatives on Clearing and Settlement | European Commission | 2006 |

REFLECTIONS UNDERWAY (4.2) |

(possible) follow up actions after ECOFIN discussions on x-border consolidation | European Commission | 2006 and beyond |

Report on the functioning of the E-money Directive | European Commission | spring 2006 |

(possibly) Insurance Guarantee schemes | European Commission | A decision will be taken 1st half 2006 |

Legal assessment on the Hague Securities Convention | European Commission | Ongoing |

Optional instruments ("26th regime"): ongoing work on CFR and impact assessment on optional instruments | European Commission | 2005 and beyond |

Optional instruments ("26th regime"): possible forum group, once more groundwork has been done, based on a specific product | European Commission | Possibly in 2006 |

FUTURE INITIATIVES (4.4) |

White Paper on investment funds | European Commission | autumn 2006 |

Regulation to clarify the definitions of eligible assets for UCITS | European Commission | 2006and beyond |

Communication on marketing of UCITS | European Commission | 2006 and beyond |

Other concrete actions in investment funds (follow-up White Paper) | European Commission | 2007 and beyond |

Expert group on Bank Accounts | European Commission | early 2007 |

External study, assessing whether EU-level action on bank accounts is advisable | European Commission | end 2007 |

Studying access to banking services throughout the EU | European Commission | 2006 and beyond |

Work on Credit Intermediaries, building on evaluations of insurance and securities intermediation: study | European Commission | 2008 |

THE EXTERNAL DIMENSION (V) |

Strive for an ambitious opening of global financial services markets in the WTO | European Commission | ongoing |

Further deepening the Financial Markets Regulatory Dialogue with the US | European Commission | ongoing |

Widen dialogues and cooperation with other countries, including Japan, China, Russia and India | European Commission | ongoing |

Improve representation and manage co-ordination of EU-positions in international bodies | European Commission | ongoing |

MONITORING PROGRESS (VI) |

Publication of annual Progress Report to monitor progress and main developments in financial services | European Commission | December 2005 + every year |

-o-

[1] Grönboken om politiken på området finansiella tjänster (20005-2010) offentliggjord den 3 maj 2005. Den utgör fortfarande en giltig bakgrund för de policyval som görs. Se vidare: http://europa.eu.int/comm/internal_market/finances/docs/actionplan/index/green_en.pdf. Mer än 150 bidrag erhölls under det offentliga samrådet fram till och med den 1 augusti 2005. Ett dokument om resultatet av samrådet har offentliggjorts samtidigt med denna vitbok.

[2] Se vidare: http://europa.eu.int/comm/internal_market/finances/docs/actionplan/infosession/results_en.pdf

[3] Rapport som framtagits inför EU:s finansministermöte den 2 juni 2004 (endast begränsad spridning).

[4] Se vidare: http://www.europarl.eu.int/meetdocs/2004_2009/documents/PR/553/553131/55311en.pdf

[5] "Gemensamma insatser för tillväxt och sysselsättning: gemenskapens Lissabonprogram", KOM(2005) 330 av den 20 juli 2005. http://europa.eu.int/growthandjobs/pdf/COM2005_330_en.pdf och "Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning: Nästa steg i genomförandet av den reviderade Lissabonstrategin" SEK(2005) 622/2, 29.4.2005. Se vidare:. http://europa.eu.int/growthandjobs/pdf/SEC2005_622_en.pdf.

[6] Även om det ligger utanför ämnet för denna vitbok, kommer angivandet av prioriteringar för ytterligare initiativ på riskkapitalområdet få enorm betydelse och utgöra en tydlig prioriterad åtgärd för kommissionen under de kommande 5 åren.

[7] Se det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (EGT C 321/1, 31.12.2003) och slutsatserna från rådets (konkurrenskraft) möte om bättre lagstiftning (9501/05).

[8] Hittills har kommissionen stått för nästan 80 konsekvensbedömningar medan Europaparlamentet och rådet bara har utfört 1. Inga konsekvensbedömningar har gjorts av medlemsstaternas egna lagstiftningsinitiativ på området rättsliga och inrikes frågor.

[9] Se vidare: http://europa.eu.int/comm/internal_market/en/finances/actionplan.

[10] Nästa lägesrapport förväntas i januari 2006.

[11] Se http://europa.eu.int/comm/internal_market/finances/cross-sector/index_en.htm#monitor.

[12] Se http://europa.eu.int/comm/internal_market/finances/cross-sector/index_en.htm#interinstitutional.

[13] Lamfalussyprocessen tillämpas inom bank-, försäkrings- och tjänstepensions-, värdepappers- och fondföretagssektorerna. Horisontella frågor som exempelvis företagsstyrning, revision och redovisning omfattas i princip inte av Lamfalussyprocessen, såvida inte initiativ på dessa områden specifikt rör området för finansiella tjänster.

[14] Utom för dem där tidsfristen för genomförande är senare än 2005.

[15] Kommissionen planerar att anordna en workshop med ekonomiska experter under hösten 2006 för att förbereda detta arbete.

[16] Samrådet om grönboken ledde faktiskt inte till att lämpliga kandidater kunde utses för omedelbart tilbakadragande.

[17] Med länkar till nationell genomförandelagstiftning. Se avsnitt 2.3.

[18] Se vidare: http://europa.eu.int/comm/internal_market/finservices-retail/finuse_en.htm.

[19] Se vidare: http://europa.eu.int/comm/internal_market/finservices-retail/finnet/index_en.htm

[20] Med ett ökat antal ärenden (under 2001: 335; under 2002: 601; och under 2003: 796).

[21] Den 13 juni 2005 beslöt kommissionen att inleda undersökningar inom den finansiella sektorn på områdena banktjänster till privatpersoner och mindre företag och företagsförsäkring. Undersökningarna syftar till att granska huruvida konkurrensen (särskilt den gränsöverskridande) fungerar fullt ut inom dessa sektorer.

[22] Kommissionen håller på att utveckla en gemensam referensram för att göra den europeiska avtalslagstiftningen mer sammanhängande.

[23] Se vidare: http://europa.eu.int/comm/internal_market/finances/docs/cross-sector/mergers/cross-border-consolidation_en.pdf.

[24] Se vidare: http://europa.eu.int/comm/internal_market/finances/docs/cross-sector/mergers/survey-results_en.pdf: under B.1.2 Tax Barriers.

[25] Meddelande med titeln "Skattepolitikens och tullpolitikens bidrag till Lissabonstrategin".

[26] På investeringsfondsområdet utgör den skattemässiga behandlingen av fondsammanslagningar som en "skattepliktig händelse" den största stötestenen på vägen mot en rationalisering av ett fondlandskap med alltför många aktörer.

[27] Se vidare: http://europa.eu.int/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/02/195&format=HTML&aged=1&language=EN&guiLanguage=en

[28] Kommissionen skall påbörja en undersökning om bankernas likviditetsförvaltning och medlemsstaternas krav vad gäller stabilitetstillsyn.

[29] En konferens om tillsynskonvergens i banksektorn kommer att anordnas under 2007.

[30] Dessa måste vara frivilliga, grundade på en gemensam princip om samarbetsskyldighet. Krav på konfidentialitet måste respekteras liksom gränserna för de europeiska institutionella ramarna.

[31] Som skulle kunna offentliggöras.

[32] Se vidare: http://europa.eu.int/comm/consumers/cons_int/fina_serv/cons_directive/2ndproposal_en.pdf.

[33] De så kallade Giovannini-hindren. Kommissionen kommer att med hjälp av olika grupper (CESAME,FISCO) fortsätta sitt arbete på att söka avlägsna dessa hinder för gränsöverskridande clearing och avveckling.

[34] Se vidare: http://europa.eu.int/comm/internal_market/finances/cross-sector/index_en.htm#obstacles och se vidare stycke 2.7.

[35] Se vidare: http://europa.eu.int/comm/internal_market/capital/docs/communication_en.pdf.

[36] Ett multilateralt avtal om lagkonflikter om värdepapper som innehav av en "intermediär".

[37] Komissionen aviserade i sitt meddelande från oktober 2004 om Europeisk avtalslagstiftning och översynen av gemenskapens regelverk att den kommer att genomföra en konsekvensbedömning av valfria instrument.

[38] Se vidare: http://europa.eu.int/comm/internal_market/securities/ucits/index_en.htm

[39] Svaren kommer att offentliggöras hösten 2006.

[40] Utöver de aspekter som redan behandlats i initiativet om betalningar.

[41] Se avsnitt 2.7.