Bryssel den 11.1.2005

SEK(2005) 16 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram, 2004–2008

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Genom rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1] fastställdes att de deltagande medlemsstaterna, dvs. de länder som införde den gemensamma valutan, skulle lägga fram stabilitetsprogram till rådet och kommissionen senast den 1 mars 1999. Enligt artikel 5 i förordningen skall rådet granska dessa program på grundval av de bedömningar som gjorts av kommissionen och av den kommitté, Ekonomiska och finansiella kommittén, som inrättas genom artikel 114 i fördraget. På grundval av denna rekommendation och efter yttrande från Ekonomiska och finansiella kommittén lade rådet fram ett yttrande sedan programmet granskats. Enligt förordningen skulle medlemsstaterna årligen lägga fram uppdaterade program, som också kan granskas av rådet enligt samma förfaranden.

Österrikes första stabilitetsprogram, som omfattade perioden 1998–2002, lades fram den 30 november 1998 och granskades av rådet den 18 januari 1999. Därefter lades uppdaterade program fram varje år. Den 30 november 2004 lade Österrike fram den senaste uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Kommissionen har gjort en teknisk utvärdering av denna uppdatering med hänsyn tagen till kommissionens höstprognoser, som lagts fram i enlighet med uppförandekoden[2], den allmänt vedertagna beräkningsmetoden för potentiell produktionskapacitet och konjunkturrensade saldon, rekommendationerna i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för perioden 2003–2005 och de principer som har fastställts i kommissionens meddelande av den 27 november 2002 till rådet och Europaparlamentet om bättre samordning av finanspolitiken3. Denna utvärdering har lett till följande bedömning:

- Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram antogs av regeringen den 30 november 2004. Det omfattar perioden 2004–2008 och uppfyller i stort sett kraven i den reviderade ”uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning”, med undantag för ett fåtal avvikelser från den utformning som fastställs enligt ENS. Även om den finanspolitiska konsolideringsplanen fastställts enligt lag genom en nationell stabilitetspakt framgår det inte klart i programmet vilka specifika åtgärder som skall vidtas för att uppnå en betydande konsolidering av de offentliga finanserna under programmets två sista år.

- Den makroekonomiska prognos som gäller fram till 2006 och som ligger till grund för uppdateringen överenstämmer i stort med kommissionens höstprognos för 2004. Tillväxten förväntas öka från 1,9 % under 2004 för att därefter ligga kvar på ungefär 2 ½ % under resten av programperioden. Enligt programmet leder återhämtningen, som i huvudsak är exportdriven, till en gradvis ökning av den inhemska efterfrågan. Uppgången förväntas sätta fart när de omfattande skattesänkningarna införts under 2005, som kommer att åtföljas av en snabbare sysselsättningstillväxt. Under 2007 och 2008 beräknas den reala BNP-tillväxten passera den potentiella tillväxttakten, som beräknas till 2 %, med en fjärdedels respektive en halv procentenhet. Enligt kommissionens beräkningar kommer därmed det negativa BNP-gapet att vända för att slutligen bli positivt under 2008. Det uppdaterade programmets makroekonomiska utveckling förefaller rimlig på kort sikt. Men för 2007–2008 förefaller antagandet om en fortsatt BNP-tillväxt på över 2 % per år lite väl optimistisk, då tillväxten i så fall skulle överstiga den potentiella under fyra år i rad.

- I förhållande till det föregående programmet har målen för de offentliga finanserna i uppdateringen sänkts med ungefär ½ % av BNP under samtliga programår. Målet att nå offentliga finanser som ligger nära balans har därför också skjutits upp ett år till 2008. Underskottet förväntas öka från 1,3 % av BNP 2004 till 1,9 % av BNP 2005, efter vilket det först sakta sjunker till 1,7 % 2006, för att sedan falla till noll 2008 efter två jämnstora årliga reduceringar. Detta minskande offentliga underskott speglar en finanspolitisk strategi som kombinerar en konsekvent sänkning av skatterna med en återgång till offentliga finanser i balans på medellång sikt. Enligt ENS 95 skall skattesatsen sjunka från 43 % 2003 till 40 % 2008 och nå sistnämnda referensskattesats två år tidigare än vad regeringen ursprungligen planerade.

- Genom den finanspolitiska strategin genomförs skattelättnaderna i ett ännu tidigare skede än i den föregående uppdateringen, men motsvarande nedskärningar av utgifterna genomförs i ett senare skede. Ökningen av underskottet 2005 beror huvudsakligen på de omfattande skattesänkningar som infördes den 1 januari. Riskerna för prognosavvikelser i de offentliga finanserna förefaller vara balanserade under 2005 och 2006, särskilt med tanke på att det makroekonomiska scenariot som programmet bygger på bedöms vara realistiskt. För åren 2007–2008 finns dock klara negativa risker från, i första hand, antagandet att BNP-tillväxten kommer att fortsätta att ligga över den potentiella och, för det andra, att den betydande minskning som förväntas av utgifterna i förhållande till BNP i stor utsträckning inte specificerats i programmet. Det är därför inte säkert att målet i uppdateringen att på medellång sikt nå offentliga finanser som ligger nära balans kan nås inom programperioden. Programmet förefaller dock ge en tillräcklig säkerhetsmarginal som motverkar riskerna att överskrida referensvärdet för det offentliga underskottet på 3 % av BNP med normala konjunktursvängningar under programperioden.

- Den finanspolitiska konsolideringsstrategin fram till 2008 har fastställts i en nationell stabilitetspakt mellan de regionala myndigheterna, som skall verkställas på alla myndighetsnivåer via ett system med påföljder. Strävan efter att kraftfullt skära ned utgifterna under dessa två år underbyggs dock inte helt genom de politiska åtgärder som lagts fram i programmet och som redan införts i lagstiftningen.

- Den offentliga bruttoskulden har kunnat justeras nedåt, vilket delvis kompenserar tidigare års betydande justeringar uppåt. Då siffrorna för BNP samtidigt justerats uppåt till följd av en ändring av den statistiska metoden har skuldkvoten för 2003 kunnat minskas med nästan 2 procentenheter till 64,5 % av BNP. Denna utveckling bör göra det lättare att nå referensvärdet på 60 % av BNP, men förverkligandet av denna målsättning har skjutits upp ett år till 2008, då man inte längre anser det vara lika bråttom att minska underskottet. Ett scenario med högre tillväxt påskyndar förverkligandet av målsättningen, medan en lägre tillväxt leder till att den skjuts upp med ett år. Under antagandet att BNP-tillväxten fortsätter att vara praktiskt taget konstant under programperioden domineras skuldens utveckling av ändringar i det primära underskottet. Av försiktighetsskäl tas i et uppdaterade programmet ingen hänsyn till den fulla potentialen vad gäller privatiseringar i Österrike. Det framstår därmed som rimligt att nå skuldkriteriet under 2008, även om avvikelser skulle uppstå från det uppställda målet för underskottet. Det ambitiösa målet för minskning av utgifterna i förhållande till BNP förväntas uppnås genom betydande nedskärningar av alla kategorier av utgifter under hela programperioden. På lång sikt förväntas konsolideringen av de offentliga finanserna i huvudsak ske genom minskade sociala transfereringar. Dessa besparingar bedöms bli de viktigaste, även om de offentliga investeringarna minskar mer än proportionellt. Uppdateringen är optimistisk vad gäller kostnadsbesparingar genom framtida administrativa reformer på lägre förvaltningsnivå. Sådana reformer har redan genomförts med framgång på förbundsnivå. Österrike förefaller befinna sig i en relativt gynnsam situation vad gäller de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, trots att man räknar med betydande kostnader till följd av den åldrande befolkningen. De pensionsreformer som genomfördes 2003 och 2004 kommer på lång sikt att minska denna börda betydligt. Genom 2004 års reform skjuts dock konsolideringseffekten upp ytterligare. Planen att från 2030 bara inflationsjustera pensionerna och hålla de reala förmånsnivåerna konstanta är mycket ambitiös, men besparingarna från tidigare år till följd av 2003 års reform har i viss utsträckning justerats nedåt.

- Den ekonomiska politik som beskrivs i programmet överensstämmer delvis med de landspecifika rekommendationerna i de allmänna riktlinjerna för Österikes ekonomiska politik på området offentliga finanser. Även om Österrike kommer att sänka sitt höga skattetryck åtföljs inte sänkningen av en nedskärning av utgifterna, och ett konjunkturrensat saldo i de offentliga finanserna som är nära balans beräknas kunna nås först under programmets sista år.

- Mot bakgrund av denna bedömning rekommenderas Österrike att påskynda den finanspolitiska konsolideringsplanen. Vidare bör Österrike mer detaljerat beskriva de specifika åtgärder genom vilka en kraftfull finanspolitisk konsolidering skall kunna uppnås under programmets två sista år.

Jämförelse av centrala makroekonomiska och finansiella prognoser

Real BNP (förändring i %) | SP dec 2004 | 1.9 | 2.5 | 2.5 | 2.2 | 2.4 |

KOM | 1.9 | 2.4 | 2.4 | n.a. | n.a. |

SP nov 2003 | 1.9 | 2.5 | 2.5 | 2.4 | n.a. |

Inflation (HIKP) (i %) | SP dec 2004 | 2.1 | 1.8 | 1.4 | 1.5 | 1.6 |

KOM | 2.1 | 1.8 | 1.4 | n.a. | n.a. |

SP nov 2003 | 1.2 | 1.5 | 1.7 | 1.8 | n.a. |

Saldo i de offentliga finanserna (i % av BNP) | SP dec 2004 | -1.3 | -1.9 | -1.7 | -0.8 | 0.0 |

KOM | -1.3 | -2.0 | -1.7 | n.a. | n.a. |

SP nov 2003 | -0.7 | -1.5 | -1.1 | -0.4 | n.a. |

Primärt saldo (i % av BNP) | SP dec 2004 | 1.9 | 1.2 | 1.3 | 2.2 | 2.9 |

KOM | 1.7 | 0.9 | 1.2 | n.a. | n.a. |

SP nov 2003 | 2.8 | 1.9 | 2.2 | 2.8 | n.a. |

Konjunkturrensat saldo (i % av BNP) | SP dec 20041 | -0.9 | -1.7 | -1.6 | -0.8 | -0.1 |

KOM | -1.0 | -1.9 | -1.7 | n.a. | n.a. |

SP nov 20031 | -0.4 | -1.4 | -1.1 | -0.5 | n.a. |

Offentlig bruttoskuld (i % av BNP) | SP dec 2004 | 64.2 | 63.6 | 63.1 | 61.6 | 59.1 |

KOM | 64.0 | 63.9 | 63.4 | n.a. | n.a. |

SP nov 2003 | 65.8 | 64.1 | 62.3 | 59.9 | n.a. |

1Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet Källor: Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognoser för 2004 (KOM), kommissionens beräkningar. |

På grundval av denna bedömning har kommissionen antagit den bifogade rekommendationen till rådets yttrande om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram och vidarebefordrar den till rådet.

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram, 2004–2008

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[3], särskilt artikel 5.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

Den [18 januari 2005] granskade rådet Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2004–2008. Programmet uppfyller i stort sett kraven i ”uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning”, med undantag för ett fåtal avvikelser från den utformning som fastställs enligt ENS.

Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas den reala BNP-tillväxten öka från 1,9 % av BNP 2004 för att därefter ligga kvar på ungefär 2 ½ % av BNP under resten av programperioden. På grundval av de uppgifter som för närvarande finns tillgängliga verkar detta scenario spegla en rimlig tillväxtprognos under de första åren, men verkar lite för optimistisk under de sista åren, då prognosen överstiger den potentiella tillväxten under fyra år i rad. Programmets inflationsprognoser förefaller vara realistiska.

Österrike strävar efter att nå en situation med offentliga finanser som ligger nära balans 2008. Underskottet förväntas öka från 1,3 % av BNP 2004 till 1,9 % av BNP 2005, varefter det först sakta sjunker till 1,7 % 2006, för att sedan falla till noll under 2008 i två lika stora omgångar. Denna minskande offentliga skuldnivå speglar en finanspolitisk strategi som kombinerar en konsekvent sänkning av skatterna med en återgång till offentliga finanser i balans på medellång sikt. Enligt ENS 95 skall skattesatsen sjunka från 43 % 2003 till 40 % 2008. Den finanspolitiska konsolideringsplanen har fastställts i en nationell stabilitetspakt mellan de regionala myndigheterna, vilken skall verkställas på alla regeringsnivåer via ett system med påföljder.

Det budgetmässiga utfallet kan bli sämre än vad som beräknats i programmet, särskilt eftersom man genom den finanspolitiska strategin tidigarelägger skattelättnaderna, men senarelägger motsvarande nedskärningar av utgifterna. Riskerna förefaller balansera varandra under 2005 och 2006, då utvecklingen av underskottet domineras av de betydande skattelättnader som träder i kraft den 1 januari 2005, och med tanke på det realistiska makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet. Däremot är riskerna för 2007 och 2008 större, eftersom för det första - BNP-tillväxten antas ligga över den potentiella och - för det andra - den betydande minskning av utgifterna i förhållande till BNP som förväntas i stor utsträckning inte specificerats i programmet. Mot bakgrund av denna riskbedömning är det möjligt att de finanspolitiska åtgärderna i programmet inte är tillräckliga för att nå stabilitets- och tillväxtpaktens mål att på medellång sikt ha offentliga finanser nära balans 2008. De förefaller dock ge en tillräcklig säkerhetsmarginal som motverkar riskerna att överskrida refrensvärdet för det offentliga underskottet på 3 % av BNP med normala konjunktursvängningar under programperioden.

Skuldkvoten beräknas ha nått 64,2 % av BNP 2004, dvs. den ligger över fördragets referensvärde på 60 %. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 5 procentenheter under loppet av programperioden. Skuldkvoten kan komma att utveckla sig sämre än väntat till följd av de ovannämnda risker som omgärdar målen för de offentliga finanserna. Österrike skulle dock kunna kompensera denna risk genom privatiseringar i stor skala.

Österrike förefaller befinna sig i en relativt gynnsam situation vad gäller de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, trots att man förväntar sig betydande kostnader till följd av den åldrande befolkningen. De pensionsreformer som genomfördes 2003 och 2004 kommer på lång sikt att minska denna börda betydligt. Genom 2004 års reform skjuts dock konsolideringseffekten upp ytterligare. Planen att från 2030 bara inflationsjustera pensionerna och hålla de reala förmånsnivåerna konstanta är mycket ambitiös, men tidigare besparingar till följd av 2003 års reform har i viss utsträckning justerats nedåt.

Den ekonomiska politiken i programmet överensstämmer delvis med de landspecifika rekommendationerna i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken på området offentliga finanser. Även om Österrike kommer att sänka sitt höga skattetryck åtföljs inte sänkningen av en nedskärning av utgifterna, och ett konjunkturrensat saldo för de offentliga finanserna som är nära balans beräknas kunna nås först under programmets sista år.

***

Mot bakgrund av denna bedömning rekommenderas Österrike att påskynda den finanspolitiska konsolideringsplanen. Vidare bör Österrike mer detaljerat beskriva de specifika åtgärder genom vilka en betydande finanspolitisk konsolidering kan uppnås under programmets två sista år.

Prognosticerade nyckeltal i Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Real BNP-tillväxt (i %) | 0.8 | 1.9 | 2.5 | 2.5 | 2.2 | 2.4 |

Inflation (HIKP) (i %) | 1.3 | 2.1 | 1.8 | 1.4 | 1.5 | 1.6 |

Saldo i de offentliga finanserna (i % av BNP) | -1.1 | -1.3 | -1.9 | -1.7 | -0.8 | 0.0 |

Primärt saldo (i % av BNP) | 2.1 | 1.9 | 1.2 | 1.3 | 2.2 | 2.9 |

Konjunkturrensat saldo (i % av BNP)1 | -0.7 | -0.9 | -1.7 | -1.6 | -0.8 | -0.1 |

Offentlig bruttoskuld (i % av BNP) | 64.5 | 64.2 | 63.6 | 63.1 | 61.6 | 59.1 |

1 Kommissionens beräkningar genom tillämpning av den allmänt vedertagna metoden för uppgifterna i programmet. |

[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Reviderat yttrande från Ekonomiska och finansiella kommittén om stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning som godkändes av Ekofin-rådet den 10 juli 2001.

[3] EGT L 209, 2.8.1997. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på webbplatsen: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.