SV Europeiska unionens officiella tidning C 198/14

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om "Tekniska textilier – en drivkraft för tillväxt" (yttrande på eget initiativ)

2013/C 198/03

Föredragande: Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Medföredragande: Ingeborg NIESTROY

Den 12 juli 2012 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

"Tekniska textilier – en drivkraft för tillväxt"

(yttrande på eget initiativ).

Rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI), som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 12 mars 2013.

Vid sin 489:e plenarsession den 17–18 april 2013 (sammanträdet den 17 april 2013) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 172 röster för och 6 nedlagda röster.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Den tekniska textilsektorn, som haft en positiv ekonomisk och sysselsättningsmässig utveckling i EU, är ett exempel på en traditionell sektor som har haft förmåga att förnya sig själv i form av en ny affärsmodell som är anpassad till den nya industriella revolutionens behov (smartare, hållbarare och mer inkluderande).

1.2 Textilmaterial och textilteknik är viktiga innovationer som skulle kunna bidra till att hantera ett mycket stort antal samhällsutmaningar. Tekniska textilier spelar en nyckelroll inom andra industrisektorer genom att de erbjuder — alternativa material: lätta, flexibla, mjuka, (multi)funktionella och slitstarka, — ny teknik: flexibel, kontinuerlig och mångsidig, — funktionella komponenter: pålitliga, multifunktionella, kostnadseffektiva och användarvänliga delar av större tekniska system och lösningar.

1.3 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén vill fästa Europeiska kommissionens och Europaparlamentets uppmärksamhet på de viktigaste framgångsfaktorer som behöver främjas för att gynna tillväxten inom denna lovande sektor. Det handlar om att — vidta enkla och effektiva åtgärder på nationell nivå och EU-nivå som syftar till att främja och finansiera tekniska och icke-tekniska innovationer, — stödja alla insatser som krävs för att ge arbetstagarna möjlighet att uppgradera sina kvalifikationer och anpassa sina färdigheter till de växande marknaderna (sjukvård, byggindustri, transport, kosmetika osv.), — se till att textil omfattas av de relevanta EU-programmen för forskning och utveckling, i syfte att främja en utveckling mot att traditionella material som stål och cement ersätts av mer hållbara textilmaterial och för att stärka forskningen om återvinning av dessa material och om deras användning inom "koldioxidekonomin" (koldioxid som en resurs), som är ett område under utveckling, — ta hänsyn till hur ökade energikostnader skulle påverka energiintensiva företag i EU, exempelvis de som tillverkar icke-vävda material och kompositmaterial, — stödja branschen vid genomförandet av livscykelanalyser i syfte att demonstrera produkternas miljöhållbarhet.

2. Sektorn för tekniska textilier i EU

2.1 Definition av sektorn och de viktigaste marknaderna

2.1.1 Tekniska textilier definieras som textilfiber, textilmaterial och stödmaterial som uppfyller tekniska snarare än estetiska kriterier, även om båda typerna av kriterier är viktiga när det gäller vissa marknader, t.ex. arbetskläder eller idrottsutrustning.

Tekniska textilier uppvisar egenskaper som motsvarar en lång rad specifika krav: De är lätta, motståndskraftiga, förstärkande, filtrerande, brandhämmande, ledande, isolerande, flexibla, absorberande osv.

Tack vare egenskaperna hos fibrerna (polyester, polypropen, viskos, bomull, kol, glas, aramid osv.) och valet av lämpligast teknik för tillverkning (spinning, vävning, flätning, stickning, icke-vävning osv.) och ytbehandling (färgning, tryckning, bestrykning, laminering osv.) kan tillverkarna av tekniska textilier erbjuda textillösningar med de mekaniska, kommunikativa och skyddande egenskaper som motsvarar slutanvändarnas specifika behov.

Definitionen baseras alltså inte på de råvaror, fibrer eller tekniker som används, utan på användningsområdet för slutprodukten.

Messe Frankfurt, som med "Techtextil" är världsledande när det gäller tekniska textilmässor, har fastställt 12 huvudmarknader (1):

Tekniska textilier utgör i själva verket en del av ett bredare område som David Rigby Associates kallar "utveckling av flexibla material" (2), vilket omfattar skum, folier, pulver, harts och plast. De är också viktiga beståndsdelar i kompositer, som kan definieras som en kombination av två eller flera material som skiljer sig åt i form och sammansättning, i allmänhet med en matris som kan bestå av fibrer, och en förstärkning som är starkare än matrisen.

2.2 Fakta och siffror

2.2.1 EU:s textil- och beklädnadsindustri

Enligt Euratex senaste beräkningar omsatte EU:s textil- och beklädnadsindustri 171,2 miljarder euro under 2011, med nästan 187 000 företag som sysselsätter över 1,8 miljoner människor. Företagen är relativt små (textil: 13, beklädnad: 9, totalt: 10), vilket förklarar varför de huvudsakligen bedriver verksamhet på den inre marknaden, medan deras export utanför EU uppgick till 38,7 miljarder euro eller 22,6 % av den totala försäljningen.

2011 Hushållens konsumtion (i miljarder euro) Omsättning (i miljarder euro) Företag (i tusental) Anställda (i tusental) Import från tredjeländer (i miljarder euro) Export till tredjeländer (i miljarder euro) Handelsbalans (i miljarder euro) Beklädnad 304,0 77,5 131,4 1 117,9 67,7 18,4 –49,32 Textil 166,5 93,9 55,5 716,4 25,4 20,3 –5,06 TOTALT 470,5 171,4 186,9 1 834,3 93,1 38,7 –54,37 Källa: Euratex reviderade data utifrån medlemsdata samt Eurostat – 2011

2.2.2 Industrin för tekniska textilier i EU

I sina tidigare yttranden om textilbranschen har EESK påpekat att tekniska textilier är ett av de mest lovande verksamhetsområdena för europeiska textilföretag, särskilt små och medelstora företag. EU-industrin spelar redan i dag en ledande roll när det gäller att utveckla tekniska textilier (3). Tack vare den stora innovationskapaciteten har denna bransch potential att skapa direkta och indirekta arbetstillfällen och tillväxt i EU.

2.2.2.1 En delsektor inom textilindustrin

Den tekniska textilindustrin står, enligt Euratex, för omkring 30 % av den totala omsättningen i textilsektorn (exklusive beklädnad), dvs. 30 miljarder euro (i vissa medlemsstaterna har den en ännu större marknadsandel, t.ex. i Tyskland: 50 %, Österrike: 45 % och Frankrike: 40 %), 15 000 företag och 300 000 anställda. Vissa bedömare anser att andra delar av EU:s industri bör räknas med: en del av textilmaskinindustrin och "textildelen" av andra sektorers tillverkning, exempelvis när det gäller däck eller användning av geotextilier i vägar och byggnader. EU:s tekniska textilindustri kan därför sammantaget vara ännu större (upp till 50 miljarder euro).

2.2.2.2 EU och den globala fiberförbrukningen

Globalt sett kan utvecklingen av den tekniska textilproduktionen illustreras av fiberförbrukningen. Vid tillverkningen av tekniska textilier förbrukades 22 miljarder ton fibrer 2010, vilket motsvarar 27,5 % av den sammanlagda förbrukningen på 80 miljarder ton för all textil- och beklädningstillverkning. Europa står för omkring 15 % av den globala förbrukningen av tekniska textilier enligt CIRFS (den europeiska sammanslutningen för konstfiber).

Fiberförbrukning (i tusentals ton) EU 3 437 Nord-, Mellan- och Sydamerika 4 111 Kina 7 100 Indien 4 020 Övriga världen 3 812 Globalt 21 880 Källor: CIRFS, Edana, JEC

Sett till värdet är EU:s marknadsandel ännu större: Den varierar från 20 % till 33 % av de viktigaste delsektorerna inom den globala marknaden för tekniska textilier på 230 miljarder USD, inklusive icke-vävda material och kompositmaterial.

DEN GLOBALA MARKNADSSTRUKTUREN FÖR TEKNISKA TEXTILIER – 2011

2011 Mt Miljarder USD EU:s andel Tillväxttakt Tekniska textilier 25,0 133 20 % +3,0 % Icke-vävda material 7,6 26 25 % +6,9 % Kompositer 8,0 94 33 % +6,0 % Totalt 40,6 253 Källor: INDA, Freedonia Group, IFAI, JEC

2.2.2.3 Export av tekniska textilier från EU-27 till övriga världen 2011

De fem största exportörerna av tekniska textilier (Tyskland, Italien, Frankrike, Storbritannien och Belgien) står för 60 % av medlemsstaternas totala export till övriga världen. Dessutom utgör tekniska textilier den största delen av textilexporten (om man bortser från klädexporten) i Finland, Danmark, Sverige, Tjeckien och Ungern (se bilaga 1: Tekniska textilers andel av textilexporten till övriga världen per medlemsstat år 2011).

2.2.3 Den senaste utvecklingen inom EU:s tekniska textilindustri

2.2.3.1 Tillväxt inom sektorn för icke-vävda textilier och kompositer

Under det senaste årtiondet har sektorn haft en tillväxt på 22 %, vilket framgår av nedanstående diagram som visar utvecklingen av fiberförbrukningen per användningsområde (med undantag för glasfiber).

Den tekniska textilsektorn genomgår en betydande industriell omvandling, där nya användningsområden blir allt viktigare (sjukvård, sport och fritid, flygteknik, miljö) och där en radikal omställning från traditionella tekniker (stickning, vävning, flätning etc.) till nyare tekniker (t.ex. kompositer och icke-vävda textilier) håller på att ske.

Tillväxten i Europa drivs främst av två tekniker:

— Icke-vävda material, med en tillväxttakt på 60 % under det senaste årtiondet.

— Kompositer, med en tillväxttakt på 75 % under det senaste årtiondet.

2.2.3.2 En nyckelposition på tre marknader

"De tre viktigaste tillämpningsområdena i Europa står också för över 50 % av den totala förbrukningen, men i detta fall handlade det om transporttextilier, hemtextilier och industriella textilier." (David Rigby Associates (4)).

2.2.3.3 Europa-Medelhavspartnerskapet

EU:s textil- och beklädnadsindustri har upprättat ett framgångsrikt industripartnerskap med Euromedländer som Marocko, Tunisien och Egypten inom modebranschen. Därmed kommer det i framtiden att vara möjligt att främja EU-investeringar på vissa marknader för tekniska textilier som är mognare, har ett lägre teknikinnehåll och är känsligare för prispressen från Asien.

I detta sammanhang bör situationen i Turkiet betraktas separat. Turkiet är en viktig aktör i Euromeds modesamarbete och har en betydande integrerad textilindustri, som omfattar allt från råvaror (bomull eller syntetiska fibrer) till kläder och hemtextil. Allt fler turkiska företag bedriver verksamhet på de tekniska marknaderna (10–15 %), och den inhemska konsumtionen är dynamisk.

2.2.3.4 En sektor med stor innovationskapacitet

Ny forskning från Tyskland bekräftar att tekniska textilföretag inom denna sektorsövergripande bransch och materialleverantörer till flera industrisektorer har en hög innovationskapacitet. Mer än 25 % av deras omsättning kommer från nya innovativa produkter, vilket ger dem en tredjeplats efter bil- och elektronikindustrin. (Källa: Presentation från Klaus Huneke vid det första Euratex-konventet i Istanbul).

2.3 En swot-analys (styrkor, svagheter, möjligheter och hot)

2.3.1 Styrkor och möjligheter

2.3.1.1 Styrkor

— En ökande FoU- och innovationsnivå inom företagen, oavsett storlek.

— Effektiva kollektiva verktyg för att stödja innovation på nationell nivå (textilkluster, forsknings- och utvecklingscentrum osv.), särskilt i Tyskland, Frankrike, Belgien, Italien, Spanien, Nederländerna och Polen.

— Effektiva kollektiva verktyg på EU-nivå: teknikplattformen för textil- och beklädnadssektorn med många samarbetsprojekt som har lett till en korsbefruktning mellan konsumentmarknader, textilföretag och forskare, liksom ett europeiskt nätverk som omfattar de viktigaste instituten för tekniska textilier (Textranet), universitetsnätverk (Autex) och nätverk som omfattar de viktigaste innovativa textilregionerna.

— Ledande EU-företag på växande marknader (t.ex. Freudenberg och Fiberweb när det gäller icke-vävda material).

— EU är marknadsledande när det gäller tillverkning av textilmaskiner, med 75 % av den globala marknaden.

— Det stora antalet tillämpningsområden när det gäller slutprodukterna, vilket är en tillgång under perioder med låg tillväxt.

— Ett starkt stöd för personlig skyddsutrustning, som Europeiska kommissionen anser vara en av de sex ledande marknaderna.

— Generellt sett bättre ekonomiska nyckeltal än andra textil- och beklädnadsföretag (t.ex. större mervärde per anställd, högre kassaflöde och större marginaler).

— Kontroll av den ledande globala handelsmässan (Techtextil).

2.3.1.2 Möjligheter

— Ett allt större behov av textillösningar hos slutanvändarna: komfort- och övervakningslösningar för en aktiv livsstil, minskning av koldioxidutsläppen från transporter (genom lägre vikt) och byggnader (genom värmeisolering), förbättring av medicinsk teknik (förebyggande av vårdrelaterade infektioner, implantat, hälsoövervakning) m.m.

— Nära samarbete mellan producenter och konsumenter i syfte att tillmötesgå mycket specifika behov (skräddarsydda lösningar) och efterfrågestyrd innovation.

— Ett allt större behov av att förbättra möjligheterna till återvinning, genom att exempelvis ersätta skum med icke-vävda textilier, kompositer och filter för luftrening inne i fordon.

— Snabb ökning av förbrukningen av tekniska textilier per invånare globalt sett, särskilt i Kina, Indien och Brasilien.

2.3.2 Svagheter och hot

2.3.2.1 Svagheter

— Små och medelstora företag med begränsad investeringskapacitet.

— Sämre lån- och kreditmöjligheter.

— Textilindustrins låga attraktionskraft för nyutexaminerade unga människor.

— Minskad produktion av natur- och konstfiber i EU, vilket leder till svårigheter i samband med innovation på grund av det begränsade antalet tillgängliga fibertyper och en ökad risk för importberoende.

— I dagsläget är möjligheterna att återvinna tekniska textilier små jämfört med traditionella material.

— En mycket energiintensiv industri.

— Specialisering på mogna marknader som transporttextilier (där EU:s biltillverkningsindustri är i kris) eller hemtextilier, särskilt mattor, möbeltyg och madrasser.

2.3.2.2 Hot

— Brist på råvaror och ökande priser (huvudsakligen syntetiska, regenererade eller oorganiska fibrer, polymerer, spunnet garn och filamentgarn).

— Ökade energikostnader (gas och elektricitet) i EU, som skulle kunna leda till omlokaliseringar av tillverkningsanläggningar till USA eller Asien för de mer energiintensiva producenterna (konstfiber, icke-vävda material, färgning, ytbehandling etc.).

— Ökande konkurrens från tillväxtekonomi och allt större hinder för marknadstillträde i dessa länder. Asien var redan 2010 den största tillverkningsregionen räknat i ton efter att produktionsvärdet ökat 2,6 gånger.

— Ökad prispress, särskilt på mogna marknader.

— Ökande risk för varumärkesförfalskningar och kopior.

3. Denna dynamiska sektors bidrag till utmaningarna i Europa 2020-strategin

3.1 Smart tillväxt

Smart tillväxt kommer att bygga på ett mer innovativt näringsliv i EU med en effektivare användning av energi, nya material, stöd från informations- och kommunikationsteknik (IKT) och konkurrenskraft från företagens, inklusive de små och medelstora företagens, sida.

Den tekniska textilsektorn kan bidra proportionellt till denna smarta tillväxt på olika sätt:

— Främjande av bästa praxis för tekniköverföring från en sektor till en annan (korsbefruktning).

— Insatser för att öka produktionens energieffektivitet.

— Förmåga att kombinera teknisk och icke-teknisk innovation: en ryggördel bör vara både effektiv och attraktivt utformad för patienten.

— Förmåga att främja kreativitet vid utformning och användning av produkter/material samt i slutet av deras livscykel.

— Erfarenhet av att höja de anställdas kompetens för att erövra nya marknader.

— Spridning av IKT i vardagslivet tack vare smarta textilier som kommunicerar med omgivningen: "smarta kläder" för äldre som övervakar och skickar viktiga fysiologiska uppgifter till sjukhus kommer t.ex. att hjälpa äldre att fortsätta att bo hemma.

3.2 Tillväxt för alla

Den tekniska textilsektorn i EU har den senaste tiden uppvisat en positiv tendens i fråga om skapande av sysselsättning i många medlemsstater, och det finns redan vissa fall av arbetskrafts- och kompetensbrist som bör åtgärdas.

Genom tillväxt för alla i EU upprätthålls och utvecklas vår sociala modell, som bygger på hög levnadsstandard, en tradition av social trygghet och en stark tradition av social dialog. Utsatta branscher, regioner och människor bör ägnas särskild uppmärksamhet i EU:s politik och på nationell nivå i syfte att säkerställa att ekonomisk tillväxt, tekniska framsteg och innovation kommer dem till godo i vardagslivet.

Den tekniska textilsektorn kan utifrån sin storlek bidra på olika sätt till denna tillväxt för alla:

— Förmågan att släppa ut lämpliga och innovativa varor och tjänster för människor med funktionsnedsättning, sjuka och äldre på marknaden: skräddarsydda kläder, kläder som skyddar mot fall, särskild utrustning för idrott och fritid.

— Förmågan att tack vare kundanpassning ge svar på demografiska och sociala utmaningar som skapar ökad efterfrågan på mer sofistikerade och personanpassade produkter och tjänster (se några projekt på Prosumer.net – European Consumer Goods Research Initiative).

3.3 Hållbar tillväxt

Hållbar tillväxt i EU innebär en energi- och resurseffektiv ekonomi som kan fullgöra sina åtaganden i kampen mot klimatförändringarna och den kommande resursknappheten. Det förstnämnda kallas vanligen en "koldioxidsnål ekonomi", vilket avser minskade koldioxidutsläpp. Sektorn för tekniska textilier visar dock på ett första exempel på en möjlig övergång till en ekonomi med kol som en tillgång.

Sektorn för tekniska textilier kan bidra proportionellt till hållbar tillväxt på tre viktiga sätt:

— Genom att minska koldioxidutsläppen tack vare lättare material för transport (kompositmaterial för luftfart och kolfibrer för bilar).

— Genom att erbjuda konkreta textillösningar, t.ex. inom filtrering, förstärkning och isolering för att förbättra energieffektiviteten i bostads- och byggsektorerna.

— Genom att återvinna PET från plastflaskor för att framställa polyester.

För en potentiell marknadsföring av tekniska textilier som hållbara bör företagen i EU uppmuntras att

— beakta ekodesign när de utformar produkter och produktionssätt,

— genomföra livscykelanalyser (LCA) för sina produkter, som kommer att spela en allt viktigare roll i framtiden eftersom traditionella material såsom metaller hittills ofta har varit billigare att återvinna.

I fråga om kolfibrer finns fortfarande tre viktiga utmaningar att ta itu med:

— Den första är att i EU utveckla en återvinningsbar kolfiber som bygger på naturfibrer innan oljans tidsålder tar slut (5).

— Den andra är att utveckla metoder för återvinning som möjliggör fullständig återvinning av textilier som består av blandtyger (80–90 %).

— Den tredje, mer ambitiös, är att stödja industrin och vetenskapssamfundet i utvecklingen av lämpliga processer för användning av kol från koldioxid som en tillgång, t.ex. genom omvandling med hjälp av påskyndad fotosyntes eller andra metoder. Det bedrivs redan forskning i samband med andra tillämpningar, men den bör intensifieras (med sikte på en "koldioxidekonomi" (6)).

[Se bilaga 2 för en kvalitativ jämförelse av miljöpåverkan av traditionella material i förhållande till tekniska textilier med tre exempel.]

4. De viktigaste faktorerna för framgång som måste uppmuntras på EU-nivå

4.1 Utveckling och överföring av kompetens och kunskap

4.1.1 Utbildning har en avgörande roll för sektorns utveckling: universitet, tekniska högskolor med inriktning på textilier, plaster, flexibla material osv. Företagen i EU måste ha tillgång till unga yrkesmänniskor med den nödvändiga kompetensen för dessa nya marknader: en mer kvalificerad arbetskraft, ingenjörer med olika färdigheter i fråga om textilier men också kemikalier, plaster och hartser, biltillverkning, byggande osv.

Även yrkesutbildning och fortbildning för de anställda är betydelsefullt. På nationell nivå bör man prioritera en övergång till de mer relevanta färdigheterna från mogna marknader till tillväxtmarknader.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén stöder därför det arbete som gjorts inom branschrådet European Skills Council Textiles-Clothing-Leather (ESC-TCL), som inrättades av arbetsmarknadspartnerna 2011 med ekonomiskt stöd från kommissionen. Vi uppmanar detta råd att utvärdera de tekniska textilföretagens särskilda kompetensbehov.

4.1.2 Med tanke på att den snabba utvecklingen av nya tillämpningsmarknader är en tämligen ny företeelse måste man göra reklam för de nya sysselsättningsmöjligheterna i denna sektor. Projektet för att koppla samman de olika befintliga observationsorganen för kompetens och sysselsättning bör uppmuntras. Denna pr-uppgift är särskilt viktig med tanke på textilindustrins dåliga image.

4.2 Tillgången till icke-teknisk och teknisk innovation och hur nya produkter och tjänster kan släppas ut på marknaden

I Horisont 2020 för perioden 2014–2020 har kommissionen fastställt tre huvudprioriteringar:

— Samhällsutmaningar.

— Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik.

— Spetskompetens i den vetenskapliga basen.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén stöder de viktigaste förändringarna i Horisont 2020 i förhållande till det tidigare sjunde ramprogrammet för forskning:

— Ökat deltagande och ökad nytta för industrin och de små och medelstora företagen.

— Fler små projekt med mindre administrativ börda (längsta löptid på två år, 3–6 partner).

— Ett tydligt engagemang för innovationsstöd, inklusive icke-teknisk innovation.

4.2.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén stöder programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) eftersom det erbjuder små och medelstora företag i konsumentvarusektorn hjälp att få ut innovativa konsumentvaror på marknaden genom projekt och initiativ för marknadsintroduktion med hjälp av nya affärsmodeller.

4.2.2 På grundval av erfarenheterna av de olika kollektiva verktygen på nationell nivå och EU-nivå (som redan nämnts) har man kunnat konstatera vissa särskilda behov för denna sektor:

— Att utveckla en enkel, småföretagsvänlig form av kommunikation beträffande forsknings- och utvecklingsprogram i samband med nya produkter och material, eftersom en stor del av dem har koppling till textilier.

— Att stödja strukturer för forskningssamarbete och innovation mellan näringslivet och den akademiska världen (den europeiska teknikplattformen för textil- och beklädnadssektorns framtid, råd och nätverk på nationell nivå, innovativa kluster på regional nivå osv.).

— Att sörja för kommunikation och samspel mellan sådana strukturer i hela EU och liknande strukturer i andra branscher för att främja sektorsöverskridande innovation.

— Att föreslå ny, ambitiös finansiering i Horisont 2020 för återvinning av textilier (både produktionsavfall och färdiga produkter) i syfte att förbättra återvinningseffektiviteten för textilier i förhållande till pappers- och glasindustrierna. Översynen av avfallsdirektivet är en möjlighet att organisera textilåtervinningssektorn.

— Att intensifiera forskningen om metoder för koldioxid som en tillgång, bl.a. påskyndad fotosyntes.

4.3 Utmaningen med tillgång till finansiering

4.3.1 Tillgång till finansiering från banker

Genomförandet av de nya solvensreglerna i Basel III (7) kommer att leda till en mer restriktiv kreditverksamhet i banksektorn till följd av den högre andel eget kapital som banktillsynsmyndigheterna kräver. Denna kreditbegränsning kommer att få en stark inverkan på små och medelstora företag, särskilt i industrisektorer.

Tillgången till finansiering för olika investeringar (investeringar i maskiner, ny teknik, extern tillväxt, köp av patent osv.) är avgörande för utvecklingen av tekniska textilier i EU.

Tillgången till finansiering från banker är i allmänhet svårare för små och medelstora företag som har en tämligen låg egenkapitalnivå och som dessutom kan missgynnas av ett negativt kreditbetyg för sektorn som helhet.

4.3.2 Tillgång till finansiering från andra källor än banker

Andelen finansiering från andra källor än banker är begränsad i EU jämfört med i USA: 1/3 mot 2/3. Insatser för att främja små och medelstora företags tillgång till finansmarknaderna samt affärsänglar och kapitalfonder bör uppmuntras.

Tekniska textilföretag har vissa kännetecken som skulle kunna attrahera privata investeringar: De är ofta familjeföretag, deras chefer är ofta ingenjörer med en vetenskaplig bakgrund (t.ex. vissa nystartade franska företag grundade av kirurger för utveckling av särskilda kirurgiska trådar och proteser) och den andel av omsättningen som investeras i forskning och utveckling är högre än i den "traditionella industrin" (se punkt 2.2.3.4 ovan).

4.4 Skyddet av immateriella rättigheter inom och utanför EU

Små och medelstora företag underskattar i allmänhet värdet av sina immateriella tillgångar. De bör få hjälp att skydda sina immateriella rättigheter, särskilt inom områdena patent och varumärken, medan formgivning är viktigare för mode- och hemtextilmarknaderna.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén efterlyser ett snabbt genomförande av det europeiska patentet, vilket kommer att ge enkelhet och enhetligt, överkomligt skydd för de innovativa små och medelstora företagen i EU inom "patentbarhetens" gränser (särskild swot-analys för typen av innovation, marknad och företagsprofil).

På global nivå drabbas europeiska företag av storskalig kopiering och varumärkesförfalskning. Kommissionen bör hjälpa dem att skydda sina rättigheter i viktiga tillväxtekonomier såsom Kina, Indien, Brasilien och Mexiko. Problemen med att skydda varumärken och formgivning är redan väl kända i de kreativa branscherna. Skyddet av patent för textilmaskiner, nya fibrer och nya processer som ger nya funktioner bör stärkas i kommissionens handlingsplan för immateriella rättigheter.

4.5 Tillträde till offentlig upphandling i EU och utomlands

Offentlig upphandling utgör en kraftfull drivkraft för att skapa arbetstillfällen, uppmuntra hållbar utveckling och stimulera innovation inom sektorn för tekniska textilier (8). I EU bör kraven omfatta ekonomiska, sociala och miljömässiga kriterier. Offentliga köpare bör aktivt uppmuntras och utbildas i att "jämka" priskriterier och andra kriterier (praktiska riktlinjer).

Tillträdet till europeisk offentlig upphandling bör begränsas för utländska företag som är verksamma från utlandet och som inte uppfyller EU:s sociala och miljömässiga normer, och EU-företagens tillträde till utländsk offentlig upphandling bör förbättras.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén stöder förslaget till förordning av den 21 mars 2012 som syftar till fullständig ömsesidighet mellan tillträde till offentlig upphandling i EU för tredjelandsföretag och tillträde till offentlig upphandling i tredjeländer för EU-företag (9).

4.6 Tillträde till tredjelandsmarknader

GD Handel är nu fullt medvetet om hela EU:s textil- och beklädnadsindustris offensiva intressen, och kommissionen anstränger sig redan för att förstå och undanröja de olika tariffära och icke-tariffära hindren.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén uppmanar GD Handel att i pågående och framtida bilaterala förhandlingar (Indien, Kanada, Japan, USA osv.) beakta de tekniska textiliernas särskilda behov

— genom att ägna mer uppmärksamhet åt investeringar (och inte bara export),

— genom att ägna mer uppmärksamhet åt alla tullpositioner som inte uttryckligen omfattas av kapitlen 50–63 (från garn till klädesplagg), t.ex. glasfibertyger (HS 70.19) och icke-vävda hygienprodukter (HS 96.19),

— genom att fortsätta att undersöka de problem som EU-företag möter i fråga om tillträde till offentlig upphandling utomlands på områden såsom arbetskläder, sjukhus osv.,

— genom att t.ex. i ett framtida transatlantiskt avtal införa vissa åtaganden om standardisering.

4.7 Tillgång till råvaror av avgörande betydelse

Över 80 % av de fibrer som används i tekniska textilier är syntetiska. Vissa av dem finns i stora mängder och till överkomliga priser, t.ex. polyester, medan andra, t.ex. kolfibrer, aramid, glasfibrer och högstyrkegarn, är mer kostsamma och vanligen tillverkas utanför EU.

Den tekniska textilindustrin i EU är beroende av leverantörer från tredjeländer som skulle kunna frestas att vidta restriktiva handelsåtgärder, såsom när Indien 2011 vidtog restriktiva handelsåtgärder beträffande bomullsråvara och bomullsgarner.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén uppmanar därför kommissionen att

— vid behov beakta de råvaror som är av avgörande betydelse för tekniska textilier i sin "råvarudiplomati",

— uppmuntra produktion av naturfibrer – lin-, hampa-, ull-, cellulosafibrer – och biopolymerer för att trygga hemodlade råvarutillgångar för textilindustrin.

5. Bilaga 1

Tekniska textiliers andel av medlemsstaternas globala export av textilier 2011 (utom kläder)

Medlemsstat Tekniska textiliers andel av textilexporten Export i euro Andel AT 21 % 545 836 380 2,5 % BE 28 % 1 664 943 280 7,5 % BG 23 % 94 353 020 0,4 % CZ 46 % 1 075 687 960 4,9 % DE 37 % 5 471 826 120 24,8 % DK 55 % 696 198 480 3,2 % EE 40 % 44 819 560 0,2 % FI 61 % 201 378 760 0,9 % FR 35 % 1 781 833 080 8,1 % GR 16 % 106 778 290 0,5 % HU 47 % 356 668 170 1,6 % IT 23 % 2 608 481 980 11,8 % LT 39 % 178 787 500 0,8 % NL 31 % 1 499 620 840 6,8 % PL 42 % 723 561 280 3,3 % PT 23 % 383 053 520 1,7 % RO 24 % 237 749 020 1,1 % SE 65 % 558 986 660 2,5 % SK 36 % 262 766 180 1,2 % SL 37 % 221 994 210 1,0 % SP 28 % 963 521 670 4,4 % UK 40 % 1 683 055 490 7,6 % Övriga 5 (o) 65 % 712 194 990 3,2 % EU-länderna 33,3 % 22 074 096 440 100 % (o): Cypern, Irland, Luxemburg, Lettland och Malta Källa: Euratex-beräkningar utifrån data från CITH

6. Bilaga 2 – Kvalitativ jämförelse av miljöpåverkan av traditionella material i förhållande till tekniska textilier med tre exempel

Februari 2013, IFTH – det franska textil- och beklädnadsinstitutet

Detaljerade och vetenskapligt baserade jämförelser bör helst göras med hjälp av livscykelanalyser (LCA). En stor nackdel med detta verktyg är den mängd data som måste samlas in och bearbetas samt det stora antalet hypoteser som kan användas, vilket gör det svårt att jämföra och tolka olika livscykelanalyser.

För att ge en översikt över miljöintresset av att använda tekniska textilier samlar vi som ett exempel resultaten från livscykelanalyser där textilmaterial jämförs med traditionella material i tre olika tillämpningar. Dessa tillämpningar valdes bland bygg- och transportprodukter. Dessa två sektorer står, tillsammans med livsmedel och drycker, för 70–80 % av den samlade miljöpåverkan av produkter i Europa ("Environmental Impact of Products (EIPRO), Analysis of the life cycle environmental impacts related to the final consumption of the EU-25"). Resultaten bygger på det normaliserade värdet (med undantag för det tredje exemplet, där det normaliserade värdet inte beräknades i studien) och varje produkts största miljöpåverkningar. Resultaten visar på vissa betydande fördelar i form av bättre miljöprestanda för tekniska textilier.

6.1 1 Bygg – isolering

6.2 2 Bygg – vattentank

6.3 3 Luftfart – hålprofil

Bryssel den 17 april 2013 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Henri MALOSSE

(1) 1. Agrotextilier (agrotech): jordbruk, skogsbruk och fiske. 2. Byggtextilier (buildtech): bygg- och anläggningssektorn. 3. Klädtextil (clothtech): funktionella komponenter i skor och kläder. 4. Geotextil (geotech): geotextilier och väg- och anläggningsarbeten. 5. Hemtextilier (hometech): möbelkomponenter, golvbeläggningar. 6. Industriella textilier (indutech): filtrering och andra produkter som används inom industrin. 7. Medicinska textilier (medtech): hygienprodukter och medicinska produkter. 8. Transporttextilier (mobiltech): transportkonstruktion samt utrustning och inredning för fordon. 9. Miljötextil (oekotech): miljöskydd. 10. Förpackningstextilier (packtech): förpackning och lagring. 11. Skyddstextilier (protech): person- och egendomsskydd. 12. Sporttextilier (sporttech): Sport och fritid.

(2) Technical Textiles and Nonwovens: World Market Forecasts to 2010, David Rigby Associates, tillgänglig på: http://www.fibre2fashion.com/industry-article/pdffiles/Technical-Textiles-and-Nonwovens.pdf.

(3)

— Kompletteringsyttrande om meddelandet om Framtiden för textil- och konfektionssektorn i den utvidgade Europeiska unionen (CCMI/009), antaget den 7 juni 2004, föredragande: Michel Nollet.

— Yttrande om meddelandet om Framtiden för textil- och konfektionssektorn i den utvidgade Europeiska unionen (INT/220), antaget den 1 juli 2004, föredragande: Antonello Pezzini.

— CCMI:s informationsrapport om Den europeiska textil- och skoindustrins utveckling (CCMI/041), antagen den 4 februari 2008, föredragande: Claudio Cappellini.

— Yttrande om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om benämningar på textilier och märkning av textilprodukter (INT/477), antaget den 16 december 2009, föredragande: Claudio Cappellini.

(4) Se fotnot 1.

(5) Denna lösning har dock vissa begränsningar på grund av att den kräver mark och på grund av konflikterna med livsmedelsproduktionen (såsom redan inträffat i fråga om biobränslen).

(6) Se t.ex. www.bio-based.eu, www.nova-institut.de VCI /Dechema, 2009: Positionspapier – Verwertung und Speicherung von CO2.

(7) Dvs. de nya kapital- och likviditetsreglerna för banker.

(8) Se även CCMI:s informationsrapport om Den europeiska textil- och skoindustrins utveckling (CCMI/041) CESE 1572/2007, antagen den 4 februari 2008, föredragande: Claudio Cappellini.

(9) "Kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillträdet för varor och tjänster från tredjeländer till unionens inre marknad för offentlig upphandling och förfaranden till stöd för förhandlingar om tillträde för varor och tjänster från unionen till tredjeländers marknader för offentlig upphandling", COM(2012) 124 final, 21.3.2012. Finns på http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0124:FIN:SV:PDF.