Denna politik går tvärt emot EU:s åtaganden enligt Parisavtalet samt inom ramen för G20 och G7. I kommissionens rapport Energipriser och energikostnader i Europa, som offentliggörs tillsammans med detta meddelande, anges att de direkta subventionerna till fossila bränslen under 2012 var omkring 41,9 miljarder euro, eller hela 300 miljarder euro om man räknar med externa miljöeffekter. I en situation med knappa resurser innebär den skattemässiga börda som skapas genom dessa subventioner att mindre resurser eventuellt kan ges till offentlig finansiering av forskning och innovation inom ren energi. I Europa uppgick denna finansiering under 2014 till 4,2 miljarder euro från de 28 EU-medlemsstaterna. Det finns också EU-instrument som stöder innovation inom ren energi, exempelvis programmet Horisont 2020, som bidragit med 1,1 miljard euro. En omfördelning av en ytterst liten del av de 41,9 miljarder euro som går till direkta subventioner till fossila bränslen skulle därmed ha stora effekter.

Dessutom utgör offentlig-privata forskningspartnerskap (t.ex. de gemensamma teknikinitiativen om bränsleceller och väte, Clean Sky, Sesar, Shift2Rail och Biobased-initiativet) och avtalsbaserade offentlig-privata partnerskap (t.ex. Green Vehicles och Sustainable Process Industry through Resource and Energy Efficiency) en viktig källa till nya investeringar, genom att forskning och utveckling samfinansieras med industrin, och bidrar med många projekt. En annan viktig källa till nya investeringar i ren energi och efterföljande projektförslag som är mogna för EU-finansiering kommer från kunskaps- och innovationsgrupperna, särskilt InnoEnergy och Climate. Dessa grupper är viktiga för att koppla samman EU:s finansieringskällor för forskning och innovation, t.ex. Horisont 2020 och de europeiska struktur- och investeringsfonderna, med privata partner och för att länka samman regionala och lokala aktiviteter med olika företag, bl.a. nystartade företag och små och medelstora företag. Deras arbete kommer att utökas till att omfatta rådgivning om tillgång till kapital, tekniskt stöd eller förslag till affärsmodeller.

EU har till sitt förfogande ett antal olika finansieringsinstrument för att stödja koldioxidsnål innovation. Dessa täcker in hela värdekedjan för innovation, från forskning och utveckling till spridning av mogen teknik. Såsom kommissionen påpekar i sitt meddelande Ren energi för alla i Europa är det de närmaste åren viktigt att skapa ytterligare investeringar i spridning av mogna lösningar för förnybar energi och energieffektivitet. Om detta ska lyckas måste offentligt stöd användas för att minska riskerna hos viktiga projekt, säkerställa ökad synlighet och skapa enklare tillgång och blandningsmöjligheter för projektutvecklare, i linje med de befintliga horisontala insatserna inom ramen för investeringsplanen för Europa. Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) är det viktigaste instrumentet på området: över 25 % av fondens nuvarande investeringar i fler än 40 projekt är lånefinansiering inom de prioriterade sektorerna för energi och miljö och resurseffektivitet. Det motsvarar extra investeringar på upp till 30 miljarder euro. På grund av Efsis framgångar under sitt första verksamhetsår har kommissionen föreslagit en förlängning av fonden fram till slutet av 2020 och krävt att minst 40 % av Efsi-projekten för infrastruktur och innovation ska bidra till klimat-, energi- och miljöåtgärder i linje med Parisavtalets mål. Finansiella instrument är också tillgängliga via de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Medlemsstaterna och regionerna har redan planerat investeringar i koldioxidsnåla lösningar (6 miljarder euro) och innovation (5 miljarder euro) för perioden 2014–2020.

Rymdforskning: Genom Horisont 2020 stöds forskning för att ge Europa en global kapacitet för övervakning av koldioxidutsläpp skapade genom mänsklig verksamhet.

Transportforskning: Horisont 2020 stöder utfasning av fossila bränslen inom transportsystemet, genom att förbättra fordonens energieffektivitet, elektromobilitet och batteriteknik, byta till miljövänliga rörlighetslösningar och påskynda digitaliseringen för effektivare transporter och rörlighet. Aktiviteterna kommer att främja uppkomsten av nya affärsmodeller och innovationsvänliga standarder och bestämmelser, särskilt i städer. Forsknings- och innovationsåtgärder kommer att komplettera befintliga åtgärder för att underlätta spridningen av mogen innovativ teknik, t.ex. utsläppsfri kollektivtrafik eller intelligenta transportsystem.

Samhällsvetenskap och humaniora: För att öka förståelsen av beteenden eller andra socioekonomiska förhållanden med koppling till social acceptans av – eller motstånd mot – klimat- och energiåtgärder håller kommissionen på att upprätta en ny plattform för energiforskning. Plattformen kommer att ge en välbehövlig skjuts till ämnesområdes- och sektorsöverskridande arbete och ska fungera som en mötesplats för energispecialister inom såväl samhällsvetenskap och humaniora som mer tekniska områden, samt vara ett sätt att nå ut till alla regioner i Europa. Inom plattformen kommer man att arbeta för att ta tillvara på den oerhört stora potential till social innovation som finns på energiområdet samt för att överbrygga befintliga samhällsbarriärer. Syftet är att komma med förslag till europeiska beslutsfattare om hur man kan uppnå energiunionens mål.

Exempel på innovationsprojekt för ren energi inom EU som fått stöd av Horisont 2020: 1. InnovFin-initiativet för demonstrationsprojekt på energiområdet har gett ett lån på 10 miljoner euro till ett fullskaligt demonstrationsprojekt som är det första i sitt slag och som gäller det finska företaget AW Energys koncept WaveRoller. Projektet ska överbrygga klyftan mellan demonstrationsstadiet och kommersiell spridning av omvandling av vågenergi till el, som har stor global marknadspotential. 2. Europeiska investeringsbanken har beviljat tyska Heliatek ett lån i form av kapital likställt med eget kapital till ett belopp av 20 miljoner euro inom ramen för InnovFin-programmet för tillväxt i medelstora företag (InnovFin Midcap Growth Finance). Heliatek har uppfunnit och tagit patent på en unik teknik för att framställa elproducerande solfilm (Heliafilm®) med hjälp av organiska solceller som kan byggas in i glas eller fasader eller monteras på tak. 3. Projektet Eliptic (Electrification of public transport in cities) har tilldelats 6 miljoner euro genom Horisont 2020 för att utforska sätt att elektrifiera kollektivtrafiken i europeiska städer genom optimalt användande av befintlig infrastruktur. Kollektivtrafiken ska bli grundstommen i den elektriska rörligheten, vilket leder till minskad användning av fossila bränslen och bättre luftkvalitet.

Om Europa ska kunna bli ledande inom förnybar energi måste man ta itu med kritiska flaskhalsar, t.ex. integrationen av förnybar energi i energisystemet och utvecklingen av avancerade lagringslösningar, för att säkra en stabil energiförsörjning för hushållen och industrin. En mycket viktig åtgärd i genomförandet av principen ”energieffektivitet kommer först” är dessutom att fasa ut användningen av fossila bränslen i byggnaderna i EU, eftersom dessa står för över 40 % av EU:s totala energiförbrukning. Därtill finns mycket stora möjligheter att minska koldioxidutsläppen från transportsystemet, men det kräver lagringslösningar och digital innovation för att stödja transporttjänster och smarta rörlighetstjänster.

En tydlig prioritering kan göra det lättare att skapa bestående resultat och utnyttja möjligheterna att minska koldioxidutsläppen, öka industrins konkurrenskraft och utnyttja exportmöjligheter. Då måste man betona de innovationer som möjliggör störst spridning av teknik för förnybar energi och störst energibesparingar samt är direkt relevanta för medborgarna, genom att de får en chans att delta i energiövergången eller genom att energipriserna sänks. Med avstamp i SET-planens framsteg planerar kommissionen att på ett tydligare sätt rikta in framtida finansiering från Horisont 2020 på fyra sammankopplade strategiska prioriteringar, som alla är beroende av digitalisering som viktigaste drivkraft:

1) Utfasning av fossila bränslen i byggnaderna i EU fram till 2050: från nära-nollenergibyggnader till plusenergiområden: Såsom påpekas i kommissionens europeiska byggnadsinitiativ spelar byggnader en viktig roll i EU:s övergång till ren energi. EU är förvisso redan en global ledare vad gäller innovativa system för byggnader, men forskning och innovation på detta område måste förbli en högprioriterad fråga om detta ledarskap ska kunna stärkas ytterligare i framtiden. Byggnaderna i EU har en sammanlagd golvarea på omkring 25 miljarder m². Byggnader står för 40 % av EU:s totala energiförbrukning, vilket är mer än någon annan sektor. Men byggnader har också en mycket stor energibesparingspotential, och om de renoveras och uppgraderas (med hänsyn till inneboende energi) kan de användas för att generera extra energi från förnybara energikällor eller bidra med viktig energilagringskapacitet.

2) Ett stärkt EU-ledarskap inom förnybar energi: Det krävs ytterligare systemintegration och utveckling av nästa generations teknik för förnybar energi, inbegripet potentiellt revolutionerande tekniker, om förnybar energi ska bli den största källan till primär energi- och elproduktion. Det är också en grundförutsättning för omvandling av koldioxidintensiva sektorer såsom transporter, där det krävs starka incitament för innovation inom alternativa energiformer (t.ex. el från förnybara källor, avancerade biobränslen och andra syntetiska bränslen från användning av koldioxid och andra återanvända växthusgaser).Bland annat behövs riktat forsknings- och innovationsstöd, i nära samarbete med industrin, för att Europa ska behålla sin världsledande ställning inom teknik för förnybar energi.

3) Utveckling av integrerade energilagringslösningar till ett rimligt pris För att underlätta och möjliggöra övergången till ett koldioxidsnålt energisystem (inklusive för transporter) som till stor del baseras på förnybara energikällor, måste EU påskynda den fullständiga integrationen av lagringsutrustning (kemisk, elektrokemisk, elektrisk, mekanisk och termal) i energisystemet i hushåll, kommersiell verksamhet och energinät.

4) Elektromobilitet och ett mer integrerat transportsystem i städer Snabb utveckling och spridning av nästa generations elfordon med avancerade batterier och nya drivlinor, en innovativ infrastruktur för uppladdning och relaterade affärsmodeller och tjänster är viktiga delar av framtidens koldioxidsnåla rörlighet, liksom ett mer integrerat transportsystem i städerna med användning av ny digital teknik och det europeiska GNSS-systemet för att öka energieffektiviteten.

Betydelsen av Horisont 2020 för dessa fyra sammankopplade strategiska prioriteringar kommer att öka ytterligare genom synergier med relaterade investeringar från de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

Finansiering av vetenskap och teknik på energiområdet samt deras marknadsupptagning – föreslagna åtgärder För att nå målet att göra EU till världsledande på lösningar för ren energi måste finansieringen från EU:s budget fokuseras på banbrytande innovation, stegvis innovation och ett antal riktade projekt med stort genomslag. För att nå detta mål ska följande göras: Kommissionen kommer att undersöka olika sätt att stärka befintliga nedifrån och upp-strategier för innovation inom Horisont 2020 och utforska andra mekanismer, inklusive ett eventuellt europeiskt innovationsråd. Det kommer att leda till större stöd till potentiellt banbrytande teknik, innovation och affärsmodeller, inbegripet banbrytande innovationer för den koldioxidsnåla ekonomin som inte omfattas av strategisk, uppdragsinriktad finansiering. Kommissionen avser att använda över 2 miljarder euro i Horisont 2020:s arbetsprogram för 2018–2020 för att stödja forsknings- och innovationsprojekt på fyra prioriterade områden: 1) utfasning av fossila bränslen i byggnaderna i EU fram till 2050: från nära-nollenergibyggnader till plusenergiområden, 2) ett stärkt EU-ledarskap inom förnybar energi, 3) utveckling av integrerade energilagringslösningar till rimligt pris, och 4) elektromobilitet och ett mer integrerat transportsystem i städer. Detta motsvarar en 35-procentig budgetökning på årsbasis för dessa fyra områden jämfört med 2014–2015 års nivåer. Kommissionen kommer att öka stödet från de europeiska struktur- och investeringsfonderna genom tematiska plattformar för smart specialisering, särskilt de som rör energi och modernisering av industrin, som en språngbräda för regional innovation och industrikluster att genomföra konkreta investeringsprojekt på områden som t.ex. digital och viktig möjliggörande teknik samt energieffektivitet. De fyra prioriterade områdena kommer också att stödjas genom mobilisering av offentliga och privata intressenter tillsammans med andra EU-instrument och finansieringsprogram. Inom ramen för Horisont 2020:s befintliga finansieringsinstrument och bestämmelser kommer kommissionen att inrätta ett pilotprojekt som kombinerar en vägledande, uppdragsinriktad metod för att identifiera och välja ut projekt med potentiellt hög genomslagskraft, direkt inblandning i projektets dagliga drift och olika sorters riktat och skräddarsytt praktiskt stöd samt nuvarande befogenhet att omfördela eller stoppa finansiering om de avtalade milstolparna inte nås. Programmets tonvikt kommer att ligga på snabba effekter och uppnådd marknadsrelevans. Kommissionen planerar att inrätta ett prestigefyllt pris för energiinnovation på 5–10 miljoner euro, som ska delas ut till en banbrytande innovation på t.ex. något av följande områden: 1) artificiell fotosyntes, 2) utformning och uppförande av nära-nollenergibyggnader till lågt pris, 3) ett samhällsbaserat energihandelssystem eller 4) social innovation för energi och/eller transporter i städer.

6.Utnyttja EU:s globala roll

I enlighet med kommissionens mål att bli en starkare global aktör måste Europa utnyttja sin roll bättre som pådrivande i klimatfrågor och pionjär inom koldioxidsnåla och energieffektiva lösningar, för att se till att Europa förblir en central aktör i de globala värdekedjorna, med medföljande fördelar för tillverkningsindustrin och den globala exporten. Klimatfinansiering och genomförandet av nationella åtaganden stimulerar det tekniska samarbetet på global nivå och skapar marknadstillfällen för europeiska företag. I Parisavtalet betonas vikten av forskning och innovation baserad på systemisk observation, särskilt i samarbete med utvecklingsländer och tillväxtekonomier.

Det ökande energibehovet i världen, särskilt på tillväxtmarknader, skapar stora exportmöjligheter för europeiska företag som kan tillhandahålla teknik med låga utsläpp, inklusive (vid behov) billigare lösningar som är anpassade till lokala förhållanden. Det behövs också nya strategiska partnerskap, särskilt med tillväxtekonomier, för att driva på innovation och skapa nya marknader.

Ett nära samarbete med internationella partner är av stor strategisk vikt. Detta bekräftades också genom kommissionens beslut 2016 att, på EU:s vägnar, gå med i initiativet Mission Innovation som lanserades under klimatmötet i Paris. För närvarande deltar 22 länder (varav åtta EU-medlemsstater) och EU, och dessa har åtagit sig att fördubbla sin offentliga finansiering av forskning inom ren energi under fem år. Mission Innovation ska hjälpa till att vända trenden med minskade offentliga utgifter för forskning inom ren energi. Dessa utgifter är fortfarande lägre än den tidigare toppnivån och betydligt lägre än vad som krävs för att nå målen i Parisavtalet. Ett annat syfte är att se till att offentliga och stora privata investerare arbetar mot samma mål, exempelvis genom samarbete med Breakthrough Energy Coalition. EU kommer att spela en ledande roll inom Mission Innovation och kommer särskilt att satsa på att skapa synergier med Breakthrough Energy Coalition. Medlemmarna i Mission Innovation har identifierat sju innovationsutmaningar som är av avgörande betydelse för att skapa ett koldioxidsnålt samhälle. EU kommer att leda innovationsutmaningen om omvandling av solljus (Converting Sunlight Innovation Challenge), som går ut på att skapa lagringsbara solbränslen, och innovationsutmaningen om uppvärmning och kylning av byggnader till rimligt pris (Affordable Heating and Cooling of Buildings Innovation Challenge). Unionen kommer också att delta aktivt i de andra innovationsutmaningarna, i nära samarbete med andra medlemmar i Mission Innovation.

Kommissionen kommer att verka för internationellt samarbete, stärkta strategiska forskningspartnerskap och utbyte av kunskap, expertis, teknik och kvalificerad personal med viktiga länder. På så sätt kommer man att fortsätta stödja energiövergången i utvecklingsländer och tillväxtekonomier och därigenom bidra till genomförandet av målen för hållbar utveckling (särskilt nummer 7, ”Hållbar energi för alla till en överkomlig kostnad”, och nummer 13, ”Bekämpa klimatförändringen”). Det nyligen antagna förslaget om en extern investeringsplan för Europa och Europeiska fonden för hållbar utveckling syftar till att locka privata investerare till afrikanska länder, vilket kan vara av stor vikt vid utbyggnaden av koldioxidsnål energiinfrastruktur och stöd till innovativa energilösningar. Dessa aktiviteter kommer att vara nära förbundna med EU:s internationella klimat-, handels- och utvecklingssamarbete. EU kommer dessutom att använda sina handelspolitiska instrument och relaterat tekniskt stöd för att uppmuntra tredjeländer att använda klimatneutrala lösningar.

Kommissionen arbetar aktivt på flera fronter för att göra europeisk forskning och innovation öppen för världen. I linje med detta synsätt strävar man inom Horisont 2020 efter att skapa samarbete mellan forskare och innovatörer från utvecklingsländer och europeiska aktörer, för att utveckla de tekniker och lösningar för koldioxidsnål energi som är bäst anpassade till de lokala förhållandena. Det kommer att öka marknadsmöjligheterna för EU:s företag och gynna exporten från EU samt stärka utvecklingsländernas kapacitet och dra nytta av att ny teknik når marknaden tack vare internationellt vetenskapligt samarbete.

Enterprise Europe Network, som inrättades 2008 för att hjälpa små och medelstora företag att dra maximal nytta av affärsmöjligheter i och utanför EU, bör också ge ytterligare stöd till EU-företag som utvecklar innovativa lösningar för ren energi genom att nätverkets verksamhetsområde utökas.