Offentliggörande av en ansökan om registrering i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 om skydd för geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar

(2004/C 98/09)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artiklarna 7 och 12d i ovan nämnda förordning. Alla invändningar mot ansökan skall göras genom den behöriga myndigheten i medlemsstaten, i ett WTO-land eller i ett tredjeland som godkänts i enlighet med artikel 12.3 inom sex månader efter detta offentliggörande, som sker av de motiv som anges nedan, särskilt punkt 4.6, genom vilka ansökan bedöms kunna godtas enligt förordning (EEG) nr 2081/92.

RÅDETS FÖRORDNING (EEG) Nr. 2081/92

REGISTRERINGSANSÖKAN: ARTIKEL 5

SUB ( ) SGB (x)

Ansökningsnummer i medlemsstaten: 110

1. Behörig myndighet i medlemsstaten Namn: Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada - Dirección General de Alimentación - Secretaría General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España

Adress: Paseo Infanta Isabel, 1, E-28071 Madrid

Tfn. (34) 913 47 53 94

Fax (34) 913 47 54 10

2. Ansökande grupp 2.1 Namn: Asociación de Panaderos de Cea

2.2 Adress: Carretera de Castrelo, E-32141 - Cea (Ourense)

2.3 Sammansättning: Producenter/bearbetningsföretag (x) andra ( )

3. Produkttyp: Bageriprodukt Klass 2.4.

4. Produktspecifikation: (Sammanfattning av kraven i artikel 4.2).

4.1 Namn: "Pan de Cea"

4.2 Beskrivning: Produkten som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen Pan de Cea är ett bröd som görs på vetemjöl, dricksvatten och koksalt. För jäsningen tillsätts surdeg från en tidigare deg. Knådningen görs i flera steg enligt gamla lokala metoder, enligt ett komplicerat manuellt tillvägagångssätt. Till sist gräddas bröden i vedeldade granitstensugnar vars utformning är karakteristisk för området.

Brödet har följande specifika egenskaper:

- Form: avlång med runda ändar, med ett längsgående snitt överst i mitten. Snittet kallas fenda och det ger brödet dess karakteristiska utseende - två likadana buktande halvor som sitter ihop.

- Presentation: Det finns två typer av bröd med olika vikt och mått:

- Bit eller Poia:

- Vikt på mellan 1 och 1,2 kg.

- Förhållandet mellan bredd och längd är cirka 1:2, bredden är 15-18 cm och längden är 32-38 cm.

- Halv bit eller Molete:

- Vikt på mellan 0,5 och 0,6 kg.

- Förhållandet mellan bredd och längd är cirka 1:2, bredden är 9-11 cm och längden är 22-27 cm.

- Skorpa:

- grov, av varierande tjocklek, även på ett och samma bröd, mellan cirka 0,5 och 1 cm.

- Hård och styv konsistens med knaprig brottyta och tendens till spjälkning.

- Färg från gyllenbrun till mörkbrun.

- Rostad eller bränd smak.

- Inkråm:

- Porös, trådig och fast textur.

- Måttligt med porer som är oregelbundet fördelade och har mycket varierande storlek.

- Pergaminfärgat, påminner om hela vetekorn.

- Intensiv smak av vete.

4.3 Geografiskt område: Tillverkningsområdet för det bröd som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen Pan de Cea är kommunen San Cristovo de Cea, som ligger nordväst om provinsen Ourense.

4.4 Bevis på ursprung: Den skyddade geografiska beteckningen Pan de Cea får endast användas för bröd som gräddats i särskilda ugnar inom produktionsområdet, som har tillverkats med traditionella metoder enligt kraven i produktspecifikationen och kvalitetshandboken och som uppfyller de egenskaper som gäller för brödet.

För att kunna bekräfta att kraven enligt produktspecifikationen och kvalitetshandboken uppfylls upprätthåller kontroll- och certifieringsorganet ett register över ugnarna. Alla fysiska personer eller rättssubjekt som är innehavare av de registrerade tillgångarna, anläggningarna och produkterna är föremål för denna kontroll. Kontrollens syfte är att intyga att produkterna med den skyddade geografiska beteckningen Pan de Cea uppfyller kraven enligt produktspecifikationen.

Kontrollerna grundar sig på inspektioner av ugnarna, granskning av dokumentationen samt analyser av råmaterialet och den färdiga produkten. Dessutom kontrolleras överensstämmelsen mellan de enskilda ugnarnas produktionskapacitet och den mängd skyddat bröd som levereras från var och ett företag.

Om det framkommer att brödet inte har tillverkats enligt kraven i produktspecifikationen och kvalitetshandboken eller om brödet uppvisar defekter eller påtagliga förändringar, får det inte saluföras under den skyddade geografiska beteckningen Pan de Cea.

Bröden som omfattas av denna skyddade geografiska beteckning har en garantiförsegling, etikett eller numrerad kontrolletikett som kontrolleras och utfärdas av kontrollorganet i enlighet med föreskrifterna i kvalitetshandboken.

4.5 Framställningsmetod: Vetet levereras omalet eller malet till bagerierna, förpackat i nya säckar av jute, bomull, papper eller andra godkända material. Säckarna skall vara tydligt märkta med ursprung och de lagras fram till användningen i lämpliga temperatur- och fuktförhållanden.

Brödet tillverkas i följande steg:

- Knådning: mjölet hälls i ett tråg eller en knådningsmaskin och formas som en vulkan. I fördjupningen tillförs vatten, salt och surdeg från föregående deg. Blandningen knådas under minst 60 minuter om knådningen görs för hand eller under minst 45 minuter om den görs i en knådningsmaskin.

- Vila (durmi-lo neno): degen får vila i mellan 45 och 60 minuter beroende på de omgivande förhållandena.

- Delning av degen (tasar): efter vilan delas degen upp för hand i bitar som väger cirka 1,5 kg eller 0,75 kg beroende på vilket slags bröd som tillverkas.

- Ny knådning (tendas): degbitarna knådas på nytt och får därefter vila i 25-30 minuter. Degen genomgår normalt tre tendas som under gynnsamma förhållanden kan reduceras till två. I så fall får degen vila under längre tid efter den andra tenda.

- Insättning i ugn: överst i mitten på varje brödlimpa skärs en skåra i längdriktningen (fenda) och limporna placeras i ugnen. Limporna flyttas längre bort från värmekällan i ugnen i flera steg för att satsen skall gräddas jämnare.

- Gräddning: när hela satsen har placerats i ugnen stängs den och gräddningen får pågå i minst 120 minuter.

- Mognad (rever): efter att limporna har tagits ur ugnen får de mogna och svalna i minst en timme på hyllor av trä eller andra godkända material som hjälper till att avlägsna fukten innan limporna förbereds för leverans.

4.6 Samband Historiskt:

San Cristovo de Ceas tidiga historia och dess brödtradition hör samman med cistenserklostret Santa María la Real de Oseira, Monacato, som utan avbrott har malt mjöl och tillverkat bröd med egna resurser, med Villa de Cea som huvudsaklig brödleverantör.

Det första omnämnandet med en hänvisning till bagerierna i Cea härrör från den sista tredjedelen av 1700-talet, då kung Don Sancho IV tilldelar det nämnda cistercienserklostret ett privilegium genom vilket klostret får en kyrka och en månatlig marknad i Coto de Cea, som hålls "åtta dagar före 'las calendas' i Monterroso". Samtidigt får klostret tillstånd att ha vitt bröd som tillverkats till munkarna av bagerierna i Cea. Dessa privilegier behandlas i Tumbo de Oseira, blad 14 och 15 och i Libro de los privilegios blad 95 och 96, som är utdrag ur ett notariemeddelande.

Under åren efter dokumentet från kung Don Sancho IV utvecklades områdets bageriverksamhet och ugnar uppfördes. Det finns flera dokumenterade handelsavtal från slutet av 1700-talet där ugnar omnämns.

Det finns även dokument från senare epoker som visar hur viktig denna verksamhet var i Cea. I de regler som anges i Libro de la Cofradía de San Lorenzo (1624) konstateras om organisationen av festligheter till ära av San Lorenzo att "musikerna som deltar i evenemangen skall få ett får, ett cañado-mått vin, ett ferrado-mått vete och bagaren skall som betalning för sina tjänster få ...".

Under den österrikiska epoken tilltar bageriverksamheten i la Villa, vilket framgår av arkiverade källor. Likaså konstateras att det i huvudsak är kvinnorna som sköter om gräddningen i ugnarna. Detta återspeglar en gammal uppdelning av arbetet, det vill säga kvinnorna sköter om sysslorna i hemmet vilket även omfattar eldstaden.

Under 1700-talet, från och med det nya bourbonska kungahuset, inleds ett politiskt projekt för modernisering av kungariket. En av de åtgärder som genomförs under Fernando VI är inrättandet av jordeboken (Catastro) för Ensenada. I denna konstateras att Cea i slutet av 1752 har 15 bagare av totalt 82 invånare. Likaså känner man till namnen på de tolv ugnar som registrerades i jordbokens del Real de Legos. Allt detta tyder på att bageriverksamheten i Cea sträcker sig över flera sekler.

Under följande århundrade omnämns i de första handböckerna om Galicien kvaliteten på brödet från Cea, och fortfarande kan man i flera verk av ansedda skribenter som till exempel Vicente Risco och Ramón Otero Pedrayo finna hänvisningar till den betydelse som industrin för tillverkningen av bröd av traktens vete har i San Cristovo de Cea. I dagsläget är bageriverksamheten fortfarande kommunens viktigaste agroindustriella verksamhet. Det finns fler än en ett tjugotal ugnar och sedan flera år tillbaka hålls en brödfestival i juli.

Allt det som nämnts ovan kan sammanfattas i den framträdande ställning som brödet har i San Cristovo de Ceas kommunala vapen, som la Xunta de Galicia godkände genom dekret 296/1989 av den 28 december 1989.

Produktionsvillkor:

Ett karakteristiskt produktionsredskap är de ugnar som används för tillverkning av brödet från Cea, både när det gäller ugnarnas form och materialet som de är byggda av.

Ugnarna är runda och har en kupol som byggs av stereometriskt skurna granitblock av samma mått. Genom denna form uppnås en homogen värme inne i ugnen och de jämntjocka blocken på ugnsbotten ger en enhetlig gräddning av brödlimporna.

Graniten som används för ugnarna kallas granito mosca. Den härrör från samma brott och på så sätt uppnås homogen kornstorlek och porositet och därmed en högre grad av likformighet.

I nyare ugnar är kupolerna byggda av eldfast material. Homogeniteten är bevarad.

4.7 Kontrollorgan Namn: Dirección General de Industrias y Promoción Agroalimentaria de la Consellería de Política Agroalimentaria y Desarrollo Rural. Xunta de Galicia

Adress: Rúa dos Irmandiños s/n. Santiago de Compostela. A Coruña.

4.8 Märkning: De bröd som säljs under den skyddade geografiska beteckningen Pan de Cea skall efter certifieringen ha försegling, etikett eller kontrolletikett med alfanumerisk kodning. Kontrolletiketten godkänns och delas ut av kontrollorganet och på den finns den officiella logotypen för skyddad geografisk beteckning. Etiketterna och kontrolletiketterna skall innehålla frasen "Indicación Geográfica Protegida Pan de Cea".

4.9. Nationella krav - Lag 25/1970 av den 2 december 1970 om föreskrifter för vinodling, vin och alkohol

- Dekret 835/1972 av den 23 mars 1972 om tillämpningsföreskrifter till lag 25/1970

- Dekret av den 25 januari 1994 om fastställande av överensstämmelse mellan den spanska lagstiftningen och förordning (EEG) nr 2081/1992 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

- Kungligt dekret nr 1643/1999 av den 22 oktober 1999 om handläggningsförfarandet för ansökningar om införande av gemenskapens register över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar

EG-nummer: ES/00310/20.8.2003.

Dag då fullständig ansökan mottogs: 9 oktober 2003