Ruta 1: Sysselsättningsutveckling och social utveckling Under 2018 fortsatte förbättringarna på EU:s arbetsmarknader trots avmattningen i den ekonomiska aktiviteten under andra halvåret. Sysselsättningen har ökat ytterligare i EU och antalet sysselsatta ligger på en ny rekordnivå. Arbetslösheten har minskat i alla medlemsstater, särskilt där den är hög, vilket bidrar till mindre skillnader mellan länderna, även om arbetslösheten fortfarande är hög i flera medlemsstater. Förbättringarna avtog under första halvåret 2019, vilket eventuellt även beror på mindre kvarvarande arbetskraftsreserver. Återhämtningen har också bidragit till förbättringar av de flesta indikatorer för fattigdom, men den sociala situationen är ett orosmoment i vissa medlemsstater. Sedan 2008 har risken för fattigdom och social utestängning minskat i större delen av EU (7 miljoner individer färre jämfört med 2008, omkring 13 miljoner jämfört med 2012) samt allvarlig materiell fattigdom, särskilt i länder i Central- och Östeuropa som hade en hög utgångsnivå. Den relativa fattigdomsrisken är dock fortfarande högre än före krisen i många medlemsstater. På det hela taget har de allvarliga makroekonomiska svagheterna påverkat de berörda ländernas sysselsättning och sociala situation negativt. Särskilt medlemsstater med alltför stora obalanser har fortsatt att kännetecknas av en sämre sysselsättningssituation och social utveckling. Situationen i länderna med obalanser är något mer varierande, vilket i hög grad även beror på obalansernas olika karaktär och allvar. Under 2018 sjönk arbetslösheten ytterligare i alla medlemsstater, men den är fortfarande hög i vissa medlemsstater. Förbättringarna var störst i länder med hög arbetslöshet (minskningar med över 2 procentenheter i Kroatien, Cypern och Grekland). Ändå överskred under 2018 fem länder (Grekland, Spanien, Kroatien, Cypern och Italien) fortfarande tröskelvärdet i obalansförfarandets resultattavla på 10 % som ett genomsnittsvärde för de senaste tre åren. År 2018 var arbetslösheten betydligt lägre än 2013, med cirka 4 procentenheter, men fortfarande högre än 2008 i ungefär hälften av medlemsstaterna. Arbetslösheten har fortsatt att sjunka under första halvåret 2019 och sjönk till 6,3 % och 7,5 % tredje kvartalet 2019 i EU respektive euroområdet. Sysselsättningsgraden steg ytterligare i alla medlemsstater. Sysselsättningsgraden i EU (personer i åldern 20–64 år) nådde 2018 sin högsta nivå på 73,2 % (72,0 % i euroområdet) och fortsatte att öka under andra kvartalet 2019, upp till en rekordnivå på 73,9 %, rejält över toppnivån före krisen (70,2 %) 2008. Den största ökningen av antalet sysselsatta jämfört med 2017 registrerades i Malta (5,4 %), följt av Cypern (4,1 %), Luxemburg (3,7 %) och Irland (3,2 %), medan de lägsta ökningarna observerades i Polen (0,3 %), Rumänien (0,2 %) och Italien (0,9 %). Arbetskraftsdeltagandet har fortsatt att öka i nästan hela EU. I bara två länder har arbetskraftsdeltagandet (personer i åldern 15–64 år) sjunkit de senaste tre åren: Kroatien och Spanien, och i båda fallen överskred det resultattavlans tröskelvärde på -0,2 (-0,6 procentenheter i båda fallen). Sammantaget var sysselsättningsnivåerna rekordhöga för EU och för euroområdet år 2018, på 73,7 % respektive 73,4 %, omkring 3,5 respektive 2,5 procentenheter över de nivåer som rådde före krisen, främst till följd av ett ökat arbetsmarknadsdeltagande bland äldre arbetstagare och kvinnor. Långtids- och ungdomsarbetslösheten förbättrades betydligt mer än resten av arbetsmarknaden, men den är fortfarande hög i flera EU-länder. Långtidsarbetslösheten minskade i alla medlemsstater under 2018 och var i alla länder lägre än tre år tidigare. Den högsta andelen långtidsarbetslösa kunde observeras i Grekland (13,6 %), Spanien (6,4 %), Italien (6,2 %) och Slovakien (4 %), men alla utom Italien, uppvisade stora minskningar jämfört med 2015 (omkring 5 procentenheter i Spanien, 4,6 procentenheter i Grekland och 3,6 procentenheter i Slovakien). Ungdomsarbetslösheten sjönk i alla EU-länder under de tre åren fram till 2018. Nedgångar på 10 procentenheter eller mer under denna period ägde rum i Cypern, Kroatien, Portugal, Slovakien och Spanien. Ungdomsarbetslösheten är fortfarande över 30 % i Grekland, Italien och Spanien. Samtidigt var 9,6 % av unga människor (personer i åldern 15–24 år) i EU varken arbetande eller studerande under 2018. Flera medlemsstater (Bulgarien, Cypern, Grekland, Italien, Kroatien, Rumänien och Spanien) har dessutom rekordnivåer på över 12 %. Fattigdomen och den sociala utestängningen minskade ytterligare, men är fortfarande hög i flera medlemsstater. När det gäller fattigdomsrisken eller risken för social utestängning i EU sjönk andelen ytterligare till 21,9 % under 2018. Detta är ungefär 3 procentenheter under den topp som noterades 2012. Även om de flesta länder upplevde minskningar under de tre åren före 2018 skedde ökningar i Estland, Luxemburg, Förenade kungariket och Nederländerna, men i två av fallen (Nederländerna och Luxemburg) var det från jämförelsevis låga nivåer. Trots att fattigdomsrisken eller risken för social utestängning i Bulgarien minskade kraftigt från nästan 39 % till 32,8 % är denna nivå fortfarande högst i EU, följt av Rumänien och Grekland, som båda ligger över 30 %, och Lettland och Litauen, som ligger strax under detta tal. När det gäller fattigdomsrisken eller risken för social utestängning är andelen lägst i Tjeckien (12,2 %), följt av Slovenien (16,2 %), Slovakien (16,3 %), Finland (16,5 %) och Nederländerna (16,8 %). Trots dessa överlag positiva utvecklingstendenser när det gäller fattigdom och social utestängning uppvisar vissa av komponenterna olika utveckling, vilket är en källa till oro i vissa EU-länder, särskilt i fråga om följande företeelser: ·Andelen människor som riskerar fattigdom har på senare år ökat i en tredjedel av medlemsstaterna: de största ökningarna under en treårsperiod ägde rum i Luxemburg (3 procentenheter), Förenade kungariket (2,3 procentenheter), Nederländerna (1,7 procentenheter) och Belgien (1,5 procentenheter), medan en betydande minskning ägde rum i Grekland, Ungern, Polen och Portugal (mellan 2 och 3 procentenheter i samtliga fall). ·Den allvarliga materiella fattigdomen har däremot sjunkit under treårsperioden (också under 2018) i nästan alla medlemsstater: Under en treårsperiod minskade den med över 13 procentenheter i Bulgarien, medan Kroatien, Cypern, Grekland, Ungern, Lettland, Malta och Rumänien sjönk med 5 procentenheter eller mer. ·Återhämtningen har slutligen gjort att andelen personer (under 60 år) i hushåll med mycket låg arbetsintensitet har sjunkit i nästan alla EU-länder, förutom i Luxemburg och Sverige där andelen ökade, och i Finland där den förblev stabil de tre åren före 2018. Samtidigt ökade fattigdomen bland förvärvsarbetande något till 9,5 % under 2018 för EU som helhet och ligger nära toppnivån på 9,6 % under 2016.