EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 02.07.1997 
KOM(97) 332 slutlig 
RAPPORT FRÄN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN 
om 
gemenskapens åtgärder som berör turismen (1995-96) 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. ALLMÄN INLEDNING 
1.1 Rapportens omfattning 
1.2 Översikt 
2. FRÄMJANDE AV RÖRLIGHET OCH SKYDD 
2.1 Främjande av fri rörlighet för turister 
2.2 Säkrande av turisternas konsumentskydd 
2.3 Förbättrad tillgång på turisttjänster för vissa befolkningsgrupper 
2.4 Ökat ansvar - bekämpning av barnsexturism 
3. STÄRKT KONKURRENSKRAFT INOM DEN EUROPEISKA 
TURISTNÄRINGEN 
3.1 Stimulering av ett gynnsamt klimat inom turistsektorn 
3.2 Främjande av modernisering inom turistnäringen 
3.3 Stimulering av turismen på mindre utvecklade områden 
3.4 Främjande av utveckling av turism i samarbetsländer utanför 
gemenskapen 
4. FRÄMJANDE AV ANSVARSFULL ANVÄNDNING AV 
TURISTRESURSER 
4.1 Förstärkning av en hållbar utveckling inom turismen 
4.2 Främjande av samarbete mellan turism och kultur 
5. SAMMANFATTNING 
BILAGOR 
1. Turismen inom betalningsbalans -1996 
2. Inkvarteringsmöjligheter i hotell och motsvarande inrättningar - 1996 
3. Användningen av hotell och motsvarande inrättningar - 1996 
4. EU:s budgetresurser som beviljats turism i programplaneringsdokument och 
ramprogram för gemenskapsstöd (strukturfonder 1994-1999) 
-2 
1. ALLMÄN INLEDNING 
1.1 Rapportens omfattning 
Denna rapport om hur gemenskapens verksamhet 1995-96 har påverkat turismen har 
sammanställts enligt artikel 5 i rådets beslut 92/421/EEG av den 13 juli 1992 om 
gemenskapens handlingsplan för stöd till turismen1. 
De flesta åtgärder som beskrivs i denna rapport har tillämpats inom ramen för en lång rad 
olika gemenskapspolitik och gemenskapsprogram som, även om de inte är utarbetade 
speciellt för turismens syften, har haft en stor betydelse för utvecklingen av 
turistnäringen, turisternas intressen och utnyttjandet och bevarandet av sådana tillgångar 
som användas av turismen. 
För att få den bästa möjliga bild av effekten av de åtgärder som påverkar de väsentliga 
delarna av turismen, dvs. turisten, turistnäringen och turistresursema, indelas rapporten i 
dessa kategorier. Det oaktat bör man komma ihåg att alla dessa delar samt åtgärderna i 
anslutning till dem hänger ihop. De angivna målen, de finansiella följderna, nyttan 
kombinerat med mätbara resultat och de framsteg som gjorts beskrivs i förhållande till 
varje huvudområde inom gemenskapens verksamhet som är relevant för turismen. En 
utförligare förteckning över uppgifter om dessa aspekter finns tillgänglig i form av 
kommissionens avdelingars arbetsdokument. 
Kommissionen har redan vidarebefordrat till rådet och Europaparlamentet en rapport2 om 
utvärderingen av gemenskapens handlingsplan för stöd till turismen (1993-95) i samband 
med de åtgärder som har inletts under de första två åren (1993 och 1994). När det gäller 
1995 kommer många av de projekt som inleddes det året att förverkligas först i juni 1997, 
och en av de viktigaste pilotåtgärderna som påbörjades inom handlingsplanen kommer att 
avslutas först 1998. Därför kommer dessa åtgärder att utvärderas senare. På grund av 
verksamhetens karaktär behandlas inte de finansiella aspekterna och kontrollaspekterna 
av handlingsplanens genomförande i denna rapport. Kommissionen kommer att ta upp 
dessa frågor i en separat rapport till revisionsrätten. 
En effektiv utvärdering av ett stort antal åtgärder som påverkar turismen och som 
genomförts inom ramen för annan gemenskapspolitik och andra gemenskapsprogram 
(indirekta åtgärder) leder till frågor när det gäller metoder, selektivitet, 
kostnadseffektivitet osv. Dessutom skulle vissa av de åtgärder som skall utvärderas ur 
turismens perspektiv, till exempel när det gäller strukturfonder, kunna utvärderas mot 
bakgrund av de mål som har uppställts för de berörda riktlinjerna. Kommissionens 
berörda avdelningar kommer att kontinuerligt granska de frågor som uppkommer. En 
effektivare samordning är naturligtvis en väsentlig förutsättning för att fastställa 
prioriteringar för en utvärdering av indirekta åtgärder med anknytning till turism. 
1.2 Översikt 
Turism är en företeelse som berör de flesta medborgare i Europa antingen som användare 
av dessa tjänster eller som leverantörer av tjänster i anslutning till turism både i 
medlemsstaterna och i ett flertal länder utanför gemenskapen. 
1 EGT nr L 231, 13.08.1992, s.28. 
2 KOM(96) 166 slutlig, 30.4.1996. 
-3 
Europeiska unionen intar fortfarande en ledande ställning inom världsturismen med en 
tillväxt på 4,2 % år 1996 beräknat efter internationella ankomster och 4,5 % beräknat 
efter intäkterna. Även om Europas marknadsandel av världsturismen har minskat -
mellan 1990 och 1996 minskade intäkterna med 7% och ankomsterna med 4 % - är 
Europa fortfarande världens ledande region för både avfårder och ankomster då man 
betraktar ankommande och avresande internationella passagerare, intäkter och det 
internationella handelsutbytet. Av medlemsstaterna i EU räknas 12 till världens 40 
främsta turistmål och 1996 stod de för 40 % av ankomsterna, 38 % av intäkterna och 
42 % av konsumtionen inom den internationella turismen. Verksamheter inom turismen 
sysselsätter direkt 9 miljoner människor, vilket är 6 % av den totala sysselsättningen. 
Turismen har en viktig indirekt effekt på sysselsättningen i tjänster med anknytning till 
den. I vissa ekonomier med mycket turism är dess bidrag i form av arbetsplatser avsevärt 
högre än genomsnittet. Det har uppskattats att i slutet av nästa årtionde kommer 
arbetsplatserna inom resesektorn och turismen att ha ökat med cirka två miljoner och 
utgör då över 9 % av den totala sysselsättningen inom Europeiska unionen3. 
Åren 1995-96 var en viktig period i Europeiska gemenskapen gradvis stödja av turismen, 
med både direkta och indirekta gemenskapsåtgärder som påverkar turismen. Indirekta 
åtgärder består av program och politiska åtgärder som påverkar turismen, men som inte 
utvecklats eller genomförts enbart med tanke på turismens mål. Å andra sidan finns det 
direkta åtgärder som syftar till särskilda mål inom turismen och som består av omfattande 
pilotprojekt eller undersökningar som skall utforska vad som skulle kunna genomföras i 
större skala. 
Synnerligen betydelsefull ur institutionernas synpunkt var den utvärdering som inleddes i 
april 1995 om behovet av gemenskapsåtgärder och deras omfattning. Olika parter 
rådfrågades om unionens roll inom turismen på grundval av kommissionens grönbok4 
och processen kulminerade i European Tourism Forum som ordnades av kommissionen i 
december 1995. Resultatet bidrog direkt till regeringskonferensens arbete även om 
konferensen inte fattade något beslut huruvida den nuvarande hänvisningen till turism i 
fördraget borde vara utförligare. 
Operativt sett utmärktes denna period av att flera program slutfördes, tillämpningen av 
dem utvärderades och nya initiativ och förslag inleddes, bl.a. kommissionens förslag till 
ett första flerårigt program för stöd till europeisk turism, Philoxenia-programmet (1997— 
2000)5. 
De åtgärder som Europeiska gemenskapen vidtog 1995-96 inom turismen återspeglade 
fortfarande branschens mångsidiga och övergripande natur och dessa åtgärder 
genomfördes helt i enlighet med den behörighet som Europeiska unionen tilldelats utan 
att inkräkta på medlemsstaternas direkta ansvar för turismen. 
Dessa åtgärder har påverkats av de särskilda mål som lagts upp i gemenskapens 
handlingsplan för stöd till turismen (1993-95),6 mandatet för den rådgivande 
3 WTTC, Travel and tourism - Jobs for the millennium, London, 1997. 
4 KOM(95) 97 slutlig, 4.4.1995. 
5 KOM(96) 168 slutlig, 30.4.1996 och KOM(96) 635 slutlig, 4.12.1996. 
6 EGT nr L 231, 13.8.1992, s.28 
-4-
turistkommittén7 som består av medlemmar utsedda av varje medlemsstat och de mål 
som beskrivs i gemenskapens andra åtgärder eller program som är särskilt betydelsefulla 
för turismen (regionalpolitik, transport, konsumentärenden, utbildning, kultur program 
etc.). 
Vid tillämpningen av planen för gemenskapsåtgärder 1995-96 betonades framför allt 
följande: 
• Att förvärva och öka kunskapen om europeisk turism. 
• Att främja transnationellt samarbete för att främja turisttjänsternas kvalitet. 
• Att förstärka samarbete och samråd med berörda offentliga och privata organ och 
organisationer och förbättra den interna samordningen med kommissionen. 
Under samma period har de relevanta åtgärder som vidtagits inom andra 
gemenskapsprogram och -åtgärder bidragit till att 
• underlätta medborgarnas rörlighet och tillgång till turism och förbättra turisternas 
konsumentskydd, 
• förbättra den ekonomiska och sociala miljön för utveckling av verksamhet för turister, 
• främja en sund relation mellan turism och naturliga, konstruerade och kulturella 
resurser för att uppnå en välawägd och hållbar utveckling inom turismen. 
De viktigaste komponenterna inom turismen, dvs. turisten, turistnäringen samt naturliga 
och kulturella resurser har alla påverkats av åtgärder som vidtagits på gemenskapsnivå 
1995-96. 
Av välkända skäl8 har många av de åtgärder som vidtagits inom ramen för den tidigare 
delen av handlingsplanen för stöd till turismen (1993-95) visat sig vara problematiska. 
Kommissionen skall genomföra en fullständig översyn av alla de åtgärder som har 
slutförts inom ramen för handlingsplanen för stöd till turismen under tidigare år och 
kommer fortsättningsvis att vid behov återkräva medel och beivra oegentligheter. Det 
nedslående resultatet av handlingsplanen motsvarar förlorade möjligheter för turismen i 
Europa och förlust av värdefulla erfarenheter och kunskaper för dem som handhar andra 
gemenskapsåtgärder och -program. Trots det finns det värdefulla projekt inom ramen för 
handlingsplanen, särskilt under senare år, och de erfarenheter man har gjort kommer att 
vara ovärderliga för dem som skall administrera de framtida åtgärderna. 
2. FRÄMJANDE AV RÖRLIGHET OCH SKYDD 
Enligt färska analyser ökar de internationella turistströmmarna snabbare än den inhemska 
turismen. I Europeiska unionen har utlänningars övernattningar ökat med 4,5 % medan 
7 .EGTnrL384,31.12.1986,s.52. 
8 Revisionsrättens särskild rapport 3/96 om turistpolitiken och dess främjande, samt kommissionens 
svar. EGTC 17, 16.1.1997, s. 1, och KOM(96) 166 slutlig, 30.4.1996. 
KOM(96) 166 slutlig, 30.4.1996. 
antalet inhemska turister har ökat med 1,9% under de senaste två åren9. 1996 
registrerades10 239 miljoner internationella ankommande turister i medlemsstaterna 
(40,3 % av världsmarknaden) och enligt Världsturistorganisationen intäkter för ett värde 
av 165 miljarder dollar (39 % av världsmarknaden). 
Européernas benägenhet att resa på kortare semester, men däremot allt oftare, förenat 
med ett nyväckt intresse i Förenta Staterna och Japan för besök i många medlemsstater i 
Europeiska unionen bidrar till att den europeiska turistmarknaden expanderar. Detta är 
även en av de direkta följderna av att den inre marknaden gradvis upprättas och i viss mån 
även av att konsumentpolitiken utvecklas. Faktorer av denna typ ökar ofta turisternas 
benägenhet att våga resa utanför det egna landets gränser. 
På samma sätt har den gradvisa liberaliseringen av bestämmelser för flygtrafik och lägre 
flygpriser främjat långdistansresor och i betydande grad ökat turistströmmarna, särskilt 
från södra Europa till länderna i norra Europa och mera allmänt sett från EU till andra 
kontinenter. Både unga och äldre samt personer med funktionshinder vill vara rörligare, 
vilket har lett till att man fäst större uppmärksamhet vid deras särskilda behov i 
anknytning till turistrelaterade tjänster. 
Till de frågor som prioriterats på gemenskapsnivå inom ramen för främjande av turism hör 
förbättrade arrangemang för att tillförsäkra fri rörlighet för personer inom unionen, skydd 
av konsumenternas rättigheter och åtgärder för att främja en integrering av personer med 
funktionshinder. Att dessa aspekter lyfts fram är ett tecken på hur Europeiska 
kommissionen i praktiken arbetar för att placera medborgaren i centrum av den 
europeiska integrationen. 
2.1 Främjande av fri rörlighet för turister 
EU-medborgarens rätt att fritt besöka alla andra medlemsstater utan restriktioner hör till 
Europeiska gemenskapens tidigaste och synligaste landvinningar. Avskaffandet av 
gränskontroller mellan länderna i EU, en central del av programmet för en inre marknad, 
är ytterligare ett tecken på unionens engagemang för större rörlighet för personer inom 
Europa och insatser för att tillförsäkra medborgarna rätten att fritt resa överallt i 
gemenskapen. 
En total tillämpning av denna princip har emellertid inte genomförts så snabbt som avsetts 
enligt artikel 7a i fördraget. Avskaffande av kontroller vid Europeiska unionens inre 
gränser har genomförts fullt ut endast i fråga om tullar - då det gäller resenärers bagage -
och då det gäller personer endast i de länder som har undertecknat Schengen-avtalet 
(Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna och Portugal). 
År 1995 föreslog kommissionen två kompletterande direktiv som ändrades i oktober 
199611 till följd Europaparlamentets yttrande. Syftet med direktivane var att skapa ett 
område "utan gränser" och att avskaffa kontroll av personer vid de inre gränserna och 
göra det lättare för tredjelandsmedborgare att få visum för resor inom Europeiska 
9 Europeiska kommissionen, Tourism in Europe-Key Figures 1995-96, Byrån för Europeiska 
gemenskapernas officiella publikationer, Luxemburg, 1997. 
10 Världsturistorganisationcn, Regional Report - Europe, Madrid, 1997. 
1 ' KOM(95) 346 och KOM(95) 347, 12.7.1995 ändrat genom KOM(97) 106, 20.3.1997 
6-
unionen. Bilden av Europa som ett enhetligt resmål har förstärkts sedan två av rådets 
förordningar12 tillämpats från och med början av 1996. Förordningarna är särskilt 
intressanta för turister från länder utanför gemenskapen. Den första förordningen gäller en 
enhetlig visummodell för EU och i den andra förordningen anges de ursprungsländer för 
vilka visum krävs då man anländer till EU. 
Samtidigt har det mellanstatliga samarbetet lett till tillämpningen av Schengen-avtalet 
mellan sju europeiska länder (Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Luxemburg, 
Nederländerna och Portugal) sedan 1995 och avtalet skall enligt planerna utvidgas till 
ytterligare tre länder (Italien, Grekland och Österrike) under loppet av 1997. Detta medför 
tydliga fördelar för turister då kontrollerna för personer vid de inre gränserna avskaffas. 
2.2 Säkrande av turisternas konsumentskydd 
De åtgärder som vidtagits under de två senaste åren har framför allt säkerställt följande: 
- Bättre information till turisterna för att höja deras medvetenhet om de rättigheter de 
har enligt gemenskapslagstiftningen. 
- Utvärdering av särskilda problem som har betydelse för turisternas ekonomiska 
intressen och deras säkerhet. 
- Konsolidering av rättsliga instrument som förbättrar konsumentskyddet på 
gemenskapsnivå och som är till nytta för turisterna. 
- Bestämning av en ny verksamhetsplan13 som anger de främsta målen inom 
konsumentskydd under perioden 1996 - 1998. Även om planen inte särskilt anger 
turister som en prioriterad kategori kommer tillämpningen av planen att leda till 
effektivare konsumentskydd för turister eftersom man vid tillämpningen sannolikt 
kommer att komma in på områden som är av stor betydelse för turister. 
År 1996 har tre kompletterande iriformationsinstrumenter avslutats. Inom ramen för 
gemenskapens handlingsplan för stöd till turismen har man distribuerat till många berörda 
föreningar och företag en elektronisk guide om vilka resmöjligheter turister har i Europa. Till 
följd av att initiativet "Medborgarnas Europa" inleddes 1996 för att bättre informera 
medborgarna i Europa om deras rättigheter på den inre marknaden, kommer en användarvänlig 
broschyr som handlar om att resa i ett annat land inom Europeiska unionen att ges ut på alla 
officiella språk och få en stor spridning 1997. Inom det andra programmet om 
konsumentpolitik har en ny upplaga av den europeiska konsumentguiden publicerats, som 
innehåller ett särskilt kapitel om turisters rättigheter. En uppdaterad version av guiden kommer 
att ges ut 1997. 
När det gäller bedömning av problem i samband med turisternas intressen, utvärderar 
kommissionen resultat av studier av hur direktivet om paketresor har genomförts, av 
brandsäkerheten i hotell och motsvarande inrättningar och av överbokningar på hotell. Den 
sistnämnda studien utfördes inom ramen för handlingsplanen för stöd till turismen. 
12 EGTnrL164, 14.7.95, s. 1; EGT nr L 234, 3.10.95, s. 1. 
13 KOM(95)519. 
-7-
Relevant lagstiftning som infördes inom ramen för konsumentpolitik och som är av intresse för 
turister inbegriper åtgärder för att förbättra den information som skall ges vid 
"distansfbrsäljningskontrakt" - enligt det direktiv som slutligen godkändes 199714 om denna 
särskilda form av försäljning - och bestämmelser om att förenkla förfarandena vid 
konsumenters talerätt och reglering av konsumenttvister genom förlikning. 
Kommissionens allmänna åtagande för att säkerställa en bättre integrering av 
konsumentpolitiken i övrig gemenskapspolitik, samt fastställandet av behovet av 
förbättrad intern samordning mot bakgrund av gemenskapsåtgärder som påverkar turism, 
bör bidra till ett effektivare skydd för turister i Europa och för europeiska medborgare 
som reser utomlands. 
2.3 Förbättrad tillgång på turisttjänster för vissa befolkningsgrupper 
Psykologiska och fysiska hinder som gör det svårare att resa och ta semester för de 
berörda personerna är faktorer som kan äventyra dessa medborgares fulla integrering och 
medverkan. Funktionshindrade personer samt äldre personer som ofta inte är så rörliga 
och som företräder en betydande del av både EU:s befolkning och av besökare från länder 
utanför EU beräknas utgöra upp till 10 % av befolkningen15 och att företräda potentiell 
efterfrågan på kommersiell inkvartering i anslutning till turism, vilken har uppskattats till 
ca 350 miljoner övernattningar16. Den del av befolkningen som är över 65 år ökar snabbt 
och är särskilt viktig för turismen mot bakgrund av disponibel tid och fritid under hela 
året. Denna kategori företräder 16 % av EU:s sammanlagda befolkning och förväntas öka 
med ytterligare 5 % eller 61 miljoner före år 200017. 
Mot denna bakgrund och med beaktande av vilken betydelse som efterfrågans olika 
beståndsdelar inom turismen har slutförde kommissionen 1996 en utvärdering av de 
grundläggande förutsättningarna och de bästa lösningarna med hänsyn tagen till 
produktion, marknadsföring och tillgång på turisttjänster för personer med 
funktionshinder och äldre medborgare. Det gemensamma arbete som kommissionens 
behöriga avdelningar har utfört har bidragit till att utveckla den synergi som behövs vid 
utnyttjandet av tillgängliga gemenskapsinstrument. Samarbetet på europeisk nivå har 
stärkts genom de offentliga myndigheternas direkta medverkan samt genom att de 
viktigaste europeiska och nationella sammanslutningar som är aktiva inom dessa frågor 
också har medverkat. På detta sätt undviker man att initiativ överlappar varandra och man 
far hjälp med att kunna finna de bästa lösningarna mot bakgrund av turisternas intressen. 
De viktigaste åtgärderna som har genomförts inom ramen för gemenskapens handlingsplan för 
stöd till turismen inbegriper två handböcker. Den ena handlar om specialhjälp och 
skräddarsydda tjänster som finns tillgängliga för turister med funktionshinder i EU och 
Eftaländer18 och den andra om goda lösningar som aktörer inom turismen skall beakta för att 
kunna uppfylla de grundläggande krav som funktionshindrade har när de anordnar och åker på 
14 Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG, 20.1.1997. 
15 Eurostat, Statistik i korthet, Funktionshindrade personer: Statistiska data, 1995/10, Luxemburg. 
16 Europeiska kommissionen, Making Europe accessible for tourists with disabilities, Byrån för 
Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Luxemburg, 1996. 
17 Eurostat, Årsbok 1996, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Luxemburg, 
1996. 
18 Europeiska kommissionen, Travel guides for disabled travellers, (finns att få 1997). 
-8-
semester19. När det gäller äldre personer har man gjort en analys av trender, behov och vanor 
avseende denna kategori i en rapport som kommissionen understött och som intresserade kan 
fa20. 
Inom ramen för social- och transportpolitiken har de åtgärder som har genomförts till förmån 
för turister med funktionshinder gett möjlighet till att å ena sidan undersöka frågan om 
vidareutbildning för yrkesverksamma inom turismen och om särskilda inkvarteringsmöjligheter, 
samt å andra sidan att utveckla vidare arbetet med att fastställa de tekniska kraven för att 
underlätta tillgången på olika transportsätt. 
En stor spridning av de uppnådda resultaten kommer att bidra till att öka medvetenheten 
om äldre personers särskilda behov och de som turister med funktionshinder har. Den 
växande medvetenheten inom turistnäringen om dessa frågor kompletteras av att man på 
nationell och lokal nivå ägnar dem större uppmärksamhet och av att man kommer att 
bidra till mer likställa möjligheter för personer som tidigare ofta nekats tillträde till 
turistanläggningar. 
2.4 Ökat ansvar - bekämpning av barnsexturism 
År 1996 väcktes medvetenheten om problemet med barnsexturism inom den allmänna 
opinionen i Europa, bland turister och särskilt inom turistnäringen. Man insåg att 
problemet har flera dimensioner och att man måste vidta samordnade åtgärder för att 
försöka bekämpa detta fenomen, vilket ledde till att kommissionen i november 199621 
antog ett meddelande om en allmän referensram för gemenskapsåtgärder på detta område 
ur ett både kort- och långsiktigt perspektiv med tyngdpunkten på ett begränsat antal mål. 
Den omfattande uppsättningen av förslag till åtgärder som ingick i förslaget har utformats 
för att avskräcka och straffa personer som missbrukar barn sexuellt, hejda flödet av 
sexturister från Europa, bekämpa sexturismen i länder utanför gemenskapen och 
uppmuntra medlemsstaterna att inta en gemensam ståndpunkt mot barnsexturismen. Den 
lösning som har lagts fram grundar sig på bättre samråd och avtal, och den inbegriper 
även medlemsstaterna, turistnäringen och icke-statliga organisationer som berörs 
principiellt. 
3. STÄRKT KONKURRENSKRAFT INOM DEN EUROPEISKA 
TURISTNÄRINGEN 
Snabba förändringar inom det globala affärsklimatet och större internationalisering när det 
gäller både tillgång och efterfrågan på tjänster inverkar på ett avgörande sätt på 
verksamheter med anknytning till turism, i synnerhet i Europa som fortsättningsvis är den 
drivande kraften när det gäller turismen globalt. Den europeiska turismens traditionella 
ledarskap, som huvudsakligen bygger på dess affärsverksamheters mångfald och ett stort 
utbud av sevärdheter, är emellertid inte självklart. 
19 Europeiska kommissionen, Making Europe accessible for tourists with disabilities, Byrån för 
Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. Luxemburg, 1996. 
20 ATT-FIA, Mobility and older people, Bryssel, 1995. 
21 KOM(96) 547 slutlig, 27.11.1996. 
Kombinationen av allt fler utmaningar i form av större konkurrens mellan turistmålen, de 
möjligheter som en ökad efterfrågan innebär i kombination med kundernas större 
förväntningar förutsätter justering av strategierna för utveckling av turism när det gäller 
åsikterna om turisttjänster, deras produktion, marknadsföring och tillhandahållande. Hur 
effektiva dessa justeringar blir beror på turistföretags dynamik och effektivitet samt även 
på en lång rad andra åtgärder som direkt påverkar turistnäringens framgång utan att 
nödvändigtvis vara en del av den. 
Med beaktande av turismens väsentliga bidrag till EU:s avseende bruttonationalprodukten 
(5,5 %), sysselsättningen (6 % av den totala sysselsättningen) och utrikeshandeln (ca 1/3 
av tjänsteutbytet), finns det ett kontinuerligt behov att förbättra förutsättningarna för ett 
gynnsamt ekonomiskt klimat där den europeiska turismen kan utvecklas. 
Inom ramen för gemenskapsprogrammen och gemenskapens riktlinjer har följande fyra 
huvudaspekter ansetts vara viktiga vid förbättrandet av den europeiska turistnäringens 
konkurrenskraft och vid säkrandet av dess vidareutveckling: 
- Lojal konkurrens mellan turistföretagen. 
- Modernisering av turistnäringen samt bättre kvalitet på turisttjänsterna genom 
vidareutbildning och högre kompetens. 
- Utveckling av turismen på unionens mindre utvecklade områden. 
- Främjande av åtgärder som gynnar kvaliteten på turismen i länder utanför 
gemenskapen. 
3.1 Stimulering av ett gynnsamt klimat inom turistsektorn 
Turistmarknadsmekanismens effektivitet är beroende av hur den inre marknaden utnyttjas, 
konkurrenspolitiken respekteras och av bättre kunskaper om marknadsstrukturen och dess 
utveckling. Allmänt taget är även en "företagsvänlig" lagstiftning viktig. 
Turistnäringens strukturella särdrag och demograf! gör att den är särskilt känslig för att 
den inre marknadens krav och konkurrenspolitiken genomförs fullständigt. Turistnäringen 
inbegriper en lång rad verksamheter och många olika branscher. Den omfattar ett 
begränsat antal mycket stora multinationella företag samt ett stort antal små och 
medelstora företag. Alla delar av näringen måste känna till de olika snabbt växande 
områdena av efterfrågan, som påverkas av många externa och oförutsägbara faktorer. 
Behovet av tillförlitlig information förklarar den särskilda uppmärksamhet som 
gemenskapen ägnar utvecklandet av ett europeiskt statistiskt system för turism, som kan 
hjälpa beslutsfattare att bättre definiera sina marknadsstrategier och bedöma sitt resultat. 
Det stora antalet av små och medelstora företag inom turismen är uppenbart. Till exempel 
inom hotell-, restaurang- och cateringsektorn (omfattar hotell och annan logi, 
restauranger, matservering och catering) finns det mer än 1,3 miljoner företag inom EU 
(ca 8,5 % av alla), den skapar 5,2 % av den totala sysselsättningen och har en omsättning 
på 269 miljarder ecu. Hälften av de 5,3 miljoner anställda arbetar i små företag (1-
9 anställda), ytterligare 15 % är "enmansföretag" och ca 10 % av de anställda arbetar i 
10 
stora företag (mer än 250 anställda)22. Den betydelse som stora hotell-, restaurang- och 
cateringföretag har för sysselsättningen är särskilt betydelsefull i vissa länder. Den är till 
exempel dubbelt högre i Frankrike och tre gånger högre i Finland än genomsnittet i 
Europeiska unionen. I andra medlemsstater (Tyskland, Spanien, Italien) ligger stora 
företags betydelse under genomsnittet i EU. 
Vid en internationell jämförelse har omstruktureringsprocessen i USA och Japan 
stimulerats av ett mer gynnsamt företagsklimat och börjat tidigare än i Europa. I dessa fall 
är små företags betydelse när det gäller sysselsättningen i genomsnitt fyra gånger lägre i 
Japan och ca tre gånger lägre i USA än i Europa. 
I en analys av grundandet av nya företag23, vilken inte omfattar alla medlemsstater, 
bekräftas det att det finns potential och dynamik i företag med anknytning till turism; en 
halv miljon av de företag som grundats sedan 1992 fanns inom handelssektorn och hotell-, 
restaurang- och cateringsektorn. I länder som Frankrike och Nederländerna har 42 % 
respektive 68 % av företagen inom hotell-, restaurang- och cateringsektorn överlevt, 
vilket allmänt taget är rätt så typiskt för små företag. 
Nyligen gjorda analyser bekräftar att ett fullständigt utnyttjande av gemenskapsinstrument 
har en positiv inverkan på företags konkurrenskraft, på sysselsättningen och ekonomin i 
allmänhet24. Däremot har ett konservativt tillvägagångssätt att bibehålla hinder för 
utländska aktörer samt ogrundade protektionistiska åtgärder en tendens att motverka nya 
företagsinitiativ och bromsa företagsdynamiken. 
Samtidigt som tillämpningen av den inre marknaden och konkurrenslagstiftningen 
förbättras, kan man vänta sig positiva resultat från turistförtagen efter att en rad åtgärder 
har vidtagits på gemenskapsnivå i syfte att förbättra europeiska företags konkurrenskraft. 
Det finns exempel på förenklade administrativa förfaranden och förenklad lagstiftning, 
arrangemang för att hjälpa företag att på bästa sätt dra nytta av möjligheter som 
Euroinfocenter-nätverket erbjuder eller på stimulering av affärssamarbete och 
internationalisering (såsom Business Cooperation Network (BC-net) och Bureau de 
Rapprochement des Entreprises (BRE)). Dessa instrument används i allt större 
utsträckning (till exempel 575 företagsprofiler inom enbart hotell-, restaurang- och 
cateringsektorn har introducerats via BRE-nätverket under 1995-1996 i syfte att hitta en 
samarbetspartner), och genomförandet av det tredje fleråriga programmet för små och 
medelstora företag25 som godkändes 1996 och som omfattar tidsperioden 1997-2000 
kommer att tillhandahålla ytterligare möjligheter för små och medelstora företag som är 
inriktade på turism. 
Transportsektorn är ett viktigt verksamhetsområde som påverkar turismens utveckling 
och dess konkurrenskraft Betydelsefulla framsteg har gjorts på gemenskapsnivån under 
1995-1996 när det gäller uppnående av viktiga mål på detta område. Trots faktumet att 
största delen av turisterna fortsättningsvis föredrar bilen som färdmedel vid resor, blir 
22 Europeiska kommissionen, Enterprises in Europe - Fjärde rapporten, Byrån för Europeiska 
gemenskapernas officiella publikationer, Luxemburg, 1996. 
23 Ibidem 
24 Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om den inre marknadens följder 
och effektivitet. KOM(96) 520 slutlig, 30.10.1996. 
25 EGT nr L 6, 10.1.1997, s.25. 
-11-
flygtrafiken allt viktigare särskilt för internationella turister och den har påverkats direkt 
av det gradvisa genomförandet av den liberalisering som gemenskapen strävar efter och 
som inledde sin sista fas från och med den 1 april 1997. Liberaliseringen har redan lett till 
fler möjligheter för resenärer i Europa i form av bättre förbindelser, ett större urval och 
lägre priser. Ett exempel på detta är att produktionskapaciteten (antal platser som erbjuds 
per km) på gemenskapens marknad för flygtrafik utgjorde 370 miljarder år 1995, av vilken 
mer än hälften (56 %) sköts av charterbolag26. Andelen flygpassagerare som reser till ett 
nedsatt biljettpris på reguljära flygningar ökade från 60,5 % till 70,9 % år 1995. När 
charterpassagerare inbegrips utgör andelen nedsatta pris 90 %-95 % av hela marknaden. 
Problemet med flygtrafikstockningar och förseningar27, som behandlas i en vitbok från 
mars 1996, äventyrar det europeiska lufttransportsystemets effektivitet och orsakar 
turisterna stora problem. Granskningen av bestämmelserna i regelsamlingen om 
datoriserade bokningssystem bör leda till att de system genom vilka de flesta 
flygbokningar görs blir öppnare och effektivare. De datoriserade bokningssystemen spelar 
en grundläggande roll inom turistnäringen och genom spridningen av internetbaserade 
tjänster och program (t.ex. www) genomgår näringen för närvarande radikala 
förändringar. Man räknar med att senast år 2005 kommer 30% av informationen i 
samband med turism och 20 % av handeln att gå via Internet. 
Godkännandet av gemenskapens riktlinjer för utvecklande av de transeuropeiska 
nätverken och av flera åtgärder som syftar till att förbättra olika transportsätts säkerhet, 
kommer att bidra till ett säkrare och mer enhetligt resesystem i Europa samt innebära att 
många europeiska turistmål är lättillgängliga för ett större antal människor. 
Den stora mängden av gränsöverskridande handelstransaktioner och betalningar för 
turisttjänster leder till att den turistnäring som håller på att byggas upp är särskilt 
intresserad av förberedelserna inför övergången till den europeiska gemensamma valutan 
EURO. Turistnäringen och turisterna är viktiga målgrupper i den allmänna kampanj som 
kommissionen inlett i syfte att höja företagens och medborgarnas medvetenhet om 
praktiska aspekter vid införandet av euro. Företrädare för de viktigaste sektorerna i 
anslutning till turism medverkar i rundabordsförhandlingar som kommissionen anordnar i 
samband med detta. Dessutom har kommissionen för avsikt att 1997 börja undersöka 
aspekter som är specifika för turismen. 
Strävandena under de senaste ären att förbättra de statistiska uppgifterna om turism har främjats 
genom rädets godkännande av direktiv 95/57/EG om statistik över turism28 Genomförandet av 
direktivet inleddes redan 1996 med hjälp av kommissionens finansiella stöd. Aktörerna inom 
turistscktorn fick tillgäng till preliminära resultat 1996 och 1997 genom nya publikationer som 
tillhandahåller nyckeluppgifter för den europeiska turismen. Även länder i Central- och Östeuropa 
samt i Medelhavsområdet bistås med tanke på en utvidgning av det europeiska systemet. Bättre 
kunskaper om turism var även målet för särskilda studier som genomfördes inom ramen för 
handlingsplanen för stöd till turismen, särskilt när det gäller affärs- och kongressturism och 
förvaltande av vinster i små och medelstora turistföretag. Man började spnda resultaten 1996 
särskilt inom ramen för workshops och konferenser som även industriföreträdare deltog i. 
26 Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om konsekvenser av den tredje 
etappen av liberaliseringen av luftfartsnäringen, KOM(96) 514 slutlig, 23.10.1996 
27 KOM(95) 318 och vitboken om flygledningstjänst "Frigörande av Europas luftrum", 6.3.1996. 
28 EGTnrL 291, 6.12.1995, s. 32. 
- 12-
Kommissionen har som en del av sitt arbete att övervaka genomförandet av den inre marknaden 
tagit itu med turistguidefrågan och researrangörernas arbete. Beaktande av rätten att etablera sig 
som hotelldirektör har också undersökts och ett motiverat yttrande har riktats till en medlemsstat 
som anses bryta mot reglerna. När det gäller konkurrenspolitiken har flera fall av verksamhet i 
anslutning till turism undersökts och godkänts av kommissionen inom ramen för systemet för det 
statliga stödet och för kontroll av fusioner och förvärvanden. 
När det gäller direkt beskattning finns det behov av större öppenhet och samarbete mellan 
medlemsstaterna, särskilt inom tjänster i anslutning till turism som ofta behandlas på olika sätt i 
olika länder. Utveckling av ett allmänt beskattningssystem föreslås av kommissionen i dess rapport 
1996 om granskning av medlemsstatemas skattesystem. Detta skulle kunna skapa nya möjligheter 
för grundande av företag och skapande av arbetsplatser inom turismen. När det gäller den indirekta 
beskattningen är mervärdesskatten för tjänster i anslutning till turism och den framtida skattefria 
försäljningen de frågor som huvudsakligen väcker oro inom turistnäringen. När det gäller skattefri 
försäljning som inte är i överensstämmelse med principerna för den inre marknaden har både 
kommissionen och rädet bekräftat att tidsfristen för övergångsperioden löper ut 1999. Sålunda 
undviks ytterligare snedvridning av konkurrensen i förhållande till skattepliktig handel och mellan 
olika transportsätt. Vid uppföljningen av det program som kommissionen inrättade 1996 för ett 
gemensamt mervärdesskattcsystem och en tidtabell för framläggandet av formella förslag till att 
införa detta system kommer turistnäringen att ges särskild möjlighet att yttra sig om 
mervärdesskatten. Rådets beslut 1996 om den normala mervärdesskattenivån bör bidra till att 
minska skillnaderna avseende hur turisttjänster behandlas. 
Trots stora framsteg saknar företagen fortfarande en viss medvetenhet om de möjligheter 
som Europeiska gemenskapen erbjuder på gemenskapsnivå och samarbetet och samrådet 
mellan de berörda samarbetsparterna på lokal, regional, nationell och europeiska nivå är 
otillräckligt. Kommissionens förslag i april 1996 till ett första flerårigt program för 
europeisk turism - Philoxenia-programmet, som rådet fortfarande granskar - utgör en 
enhetlig ram inom vilken det kan vidtas åtgärder för att hjälpa till att klara av denna 
situation. Under tiden strävar man efter att fortsätta att gynna ett bättre klimat för 
turismen genom att identifiera några av de större problemen och möjligheterna som 
turistnäringen kommer att ställas inför. 
3.2 Främjande av modernisering inom turistnäringen 
Att höja kvaliteten på mänskliga resurser och teknik samt förbättra de administrativa 
färdigheterna är grundläggande förutsättningar för att påskynda moderniseringen inom 
turistnäringen i Europa. Detta är ännu viktigare mot bakgrund av att turistnäringen är 
känd som en av de sektorer som erbjuder de bästa möjligheterna för tillväxt och skapande 
av arbete29. 
Denna utveckling som redan är långt framskriden på de turistmarknader som är EU:s 
största konkurrenter genomförs mera gradvis i Europa. Många turistföretag, särskilt små 
och medelstora företag, har svårt att klara av strukturella brister när det gäller utbildning 
och yrkesutbildning å ena sidan och ny teknologi å andra sidan. 
Verksamheter med anknytning till turism, som vanligen anses ha möjlighet till jämn tillväxt 
och hög sysselsättningsnivå, har bekräftat detta potential under många år. Arbetskraftens 
29 CSE(96) 6 slutlig, 27.11.1996, Meddelande från kommissionen till rådet, "Gör arbetsmarknaden en 
tjänst!". WTTC, Travel andtourism - Jobs for the millennum, London, 1997. 
-13-
färdigheter måste det oaktat förbättras. När det gäller hotell-, restaurang- och 
cateringverksamheter ligger utbildnings- och kunskapsnivån betydligt under genomsnittet i 
alla medlemsstater. Av dem som anställdes 1995 hade 54 % endast grundutbildning och 
endast 7 % hade högskoleexamen eller motsvarande. Sektorn har registrerat den högsta 
arbetslöshets- och långtidsarbetslöshetsnivån för kvinnor (18 %) och den näst största för 
män (15 %)30. Kontrasten mellan sektorns positiva tillväxtnivå och den höga 
arbetslöshetsnivån kan kanske förklaras med den höga omsättningen av arbetskraft inom 
hotell-, restaurang- och cateringsektorn, vilket kan bero på att platssökande ofta ser denna 
sektor som en språngbräda och att många verksamheter med anknytning till turism är 
säsongbetonade. Turistsektorn har på grund av sina strukturella förutsättningar varit bland 
de första att experimentera med olika former av flexibilitet på arbetsmarknaden. Det 
oaktat har det visat sig vara mycket svårt att minska osäkerheten inom sysselsättningen 
eller att begränsa det säsongbetonade arbetets effekt på de anställdas yrkeskarriär. 
Dessa problem har behandlats av arbetsgivar- och arbetstagarföreträdarna inom hotell-, 
restaurang- och cateringsektorn både inom ramen för den sociala dialogen och genom 
flera projekt som aktörer inom turistsektorn har utarbetat och som kommissionen 
understött 1995 och 1996 inom ramen för förbättrade gemenskapsåtgärder för att höja 
sysselsättningen och utveckla mänskliga resurser. Den viktigaste principen för flera av de 
berörda projekten är att utveckla det transnationella samarbetet mellan offentliga 
myndigheter, industrin och utbildnings- och yrkesutbildningsinstitutioner. Detta 
tillvägagångssätt bör underlätta utbyte och utveckling av de bästa lösningarna och sådan 
bidra till att förbättra kunskaperna och ge mer erfarenhet av olika aspekter av 
verksamheter inom turismen. 
Ett exempel på vad som kan uppnås är de uppmuntrande resultat som har fatts genom att 
turistnäringen i allt högre har använt det europeiska nätverket för arbetsförmedling 
(EURES), som kommissionen har upprättat i samarbete med de offentliga 
arbetsförmedlingarna inom det europeiska ekonomiska samarbetsområdet för att 
underlätta arbetstagarnas rörlighet mellan de deltagande länderna. 
Utnyttjandet inom turisttjänsterna av teknologisk utveckling - informationsinriktad till 
följd av tjänsternas karaktär - har också stor betydelse. Även om situationen i Europa har 
förbättrats kommer den till korta i jämförelse med de framsteg som har uppnåtts på andra 
stora marknader som till exempel i USA. Onlineförsäljning av resetjänster anses vara en 
stor framgång på marknaden i USA, där den svarar för mer än hälften av den elektroniska 
handeln31 och har ökat omsättningen från 142 miljoner dollar 1994 till 600 miljoner dollar 
1996. Man räknar med en omsättning på 3 miljarder dollar år 200032. I USA görs mer än 
70% av hotellbokningarna via ett centraliserat bokningssystem som hotellen är 
uppkopplade till. I de största franska hotellsammanslutningarna, som är uppkopplade till 
ett internationellt bokningssystem och som hör till ledarna på området i Europa, görs 
däremot endast 8-10 % av alla bokningar genom systemet33. Internetbaserade integrerade 
informationssystem för resenärer som kombinerar information om turism, kultur och fritid 
med information om resor kommer ut på marknaden. Dessa öppna system skulle kunna 
30 Europeiska kommissionen, Sysselsättningen i Europa 1996, Byrån för Europeiska gemenskapernas 
officiella publikationer, Luxemburg, 1996. 
31 Konsulter vid Forrester Research. 
32 Les nouvelles technologies, Cahier Espaces nr 50, s. 51, Paris, 1997. 
33 Ibidem, s. 10. 
-14-
stödja en gynnsammare inställning till rörlighet och ett mera rationellt utnyttjande av 
resurserna inom turismen. I detta sammanhang kommer också den europeiska 
turistnäringen, och särskilt små och medelstora företag, att ställas inför nya utmaningar 
och möjligheter. Perifera och mindre kända resmål kan nu räkna med ett nytt hjälpmedel 
för att förbättra marknadsföringen och administrationen när det gäller turisttjänster. Om 
de europeiska företagen dröjer med att utnyttja ny teknologi på området kommer detta att 
beröva deras möjligheter till ytterligare marknadsexpansion och i vissa fall att äventyra 
deras nuvarande marknader. Forskning på flera vetenskapliga områden behövs fortfarande 
(t.ex. flerspråkighet, sökmetoder, användargränssnitt, företagsprocesser). Små och 
medelstora företag som har en begränsad kapacitet att investera i innovationer kommer att 
behöva vidareutbildning, stöd för att lära sig den bästa affärspraxisen i den nya 
elektroniska miljön, kunskaper om telematikmöjligheter samt utarbeta gemensamma 
förfaranden och protokoll. Kommissionen tar hänsyn till detta vid utvecklingen av 
relevanta gemenskapsprogram. 
Kommissionen är medveten om den strategiska inverkan på den europeiska turistnäringens 
konkurrenskraft som nya teknologier hade, mellan 1994 och 1996, och den har beviljat ca 
31,8 miljoner ecu till nya teknologiprogram för turisttjänster inom ramen för det fjärde 
programmet för forskning, teknisk utveckling och demonstrationsåtgärder särskilt under 
programmen "IMPACT II" och "Telematics". De flesta av de valda projekten som har 
utarbetats i samarbete med aktörer inom turistsektorn och specialiserade företag i flera 
olika medlemsstater är inriktade på utveckling av informationshjälpmedel för små och 
medelstora företag och för turister som värdesätter och främjar naturliga, kulturella och 
andra turistattraktioner och på att underlätta avsevärt utnyttjandet av turistanläggningar 
och naturresurser. 
Samråd och avtal mellan arbetsmarknadens parter som företräder hotell-, restaurang- och 
cateringsektorn på gemenskapsnivå har gjort framsteg inom ramen för kommittén för den sociala 
dialogen särskilt när det gäller problem i samband med yrkesprofiler, arbetstagarnas rörlighet och 
arbetsförhållanden. 
I syfte att genomföra gemenskapsinitiativet "Sysselsättning och utveckling av mänskliga resurser" 
(1994-1999) har turism på landsbygden som källa till sysselsättning övervägts i ett av de nätverk 
som har upprättats för utveckling av lokala sysselsättningsåtgärder. Inom European Employment 
Services programmet ("EURES") ger ett nätverk med 450 rådgivare råd och vägledning till 
arbetstagare om tillgång på arbete och om deras rättigheter avseende socialförsäkring. Den 
särskilda del som står till turismens förfogande inom databasen över lediganslagna platser, som är 
en del av programmet, har ofta anlitats vid forskning om arbetstagare inom hotell-, restaurang- och 
cateringsektorn och väletablerade temaparker för turister. Ett annat exempel är de säsongbetonade 
praktikprojekten för hotell och gästgiverier i södra Bayern och Baden Wurttemberg, vilka Eures 
och Tysklands Bunde sans tält fur Arbeit, som varje år hjälper till att sysselsätta 260 irländska 
arbetstagare, har samordnat. 
Inom de förnyade gemenskapsprogrammen Sokrates34 och Leonardo35 (1995-1999) har man 
under de två första verksamhetsåren understött på områdena turism, catering och 
hotelladministration 16 projekt som är inriktade på utveckling av läroplaner samt på lärare och 
34 Europaparlamentets och rådets beslut nr 95/819/EG. EGT nr L 87 s. 10, 20.4.1995. 
35 Rådets beslut nr 94/819/EG. EGT nr L 340 s.8, 29.12.1994. 
- 15-
studentutbyte och 40 projekt som är inriktade på utveckling av yrkesutbildningsmetoder och 
yrkesverksamheter inom turismen samt praktikantutbyte. 
Inom programmet ESPRIT III har man understött utveckling av datoriserade och turistinriktade 
multimediahjälpmedel, och inom ramen för olika sektorinriktade TELEMATICS program har 
man även understött projekt i samband med tillhandahållandet av information om 
turistanläggningar och om kulturella sevärdheter och tillställningar. 
Tyngdpunkten på gemenskapsnivå att utveckla hjälpmedel för att effektivt övervaka och 
utvärdera sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken och att göra sysselsättning och 
innovation till viktiga prioriteringar i Europa kominer att vara av särskilt intresse för 
turistnäringen. Kommissionen kommer att stödja den verksamhet som bedrivs av de 
parter på arbetsmarknaden som deltar i den sociala dialogen i Europa för att främja 
beaktandet av den mänskliga faktorn som är en oumbärlig del vid utvecklingen av 
turismen. 
33 Stimulering av turismen på mindre utvecklade områden 
Erkännandet av att turismen bidrar till den ekonomiska tillväxten och till sysselsättningen 
har återspeglats i medlemsstaternas och gemenskapens ökade intresse för att bättre dra 
nytta av turismens potential särskilt på mindre utvecklade områden. Minskningen av 
regionala skillnader är väsentlig för att säkerställa en balanserad ekonomisk utveckling 
och för att uppmuntra de förändringar som krävs inom hela gemenskapen för att man 
skall kunna anpassa sig till kraven för framgångsrik medverkan på den inre marknaden. 
De europeiska strukturella riktlinjerna är ett mycket viktigt hjälpmedel i denna process 
och turismen täcks av de flesta handlingsprogrammen i medlemsstaterna. 
Kopplingen mellan turism och regional utveckling är uppenbar genom antalet åtgärder 
(ca 300 fram till 1996) som stöds av Strukturfondens program och gemenskapsinitiativ, 
som är särskilt inriktade på turism. De flesta åtgärderna har anknytning till 
infrastrukturen, mänskliga resurser och produktiva investeringar. Strukturfonderna bidrar 
också till utvecklingen av turism i en vidare bemärkelse. På landsbygdsområden bidrar de 
till exempel till att bevara landsbygden, upprätthålla lokala kulturtraditioner och 
färdigheter, återuppbygga byar, vilket är viktiga faktorer när det gäller att förbättra 
Europas landsbygdsområdens dragningskraft på besökare, samt att utveckla nya 
turistmarknader på landsbygden såsom "ekoturism", "sportturism" osv. Huvudmålen i 
verksamhetsprogrammen som upprättats i samarbete med medlemsstaterna och 
kommissionen är inriktade på följande: 
• Främjande av inkvarteringsmöjligheter, turistanläggningar och turistattraktioner. 
• Utveckling av företag med anknytning till turism. 
• Höjande av yrkeskompetensen och de administrativa resurserna inom turismen. 
• Stimulering av turistnäringens produkter och marknadsutvecklingen. 
Fördelningen av det uppskattade belopp som gemenskapen har tilldelat strukturfondernas 
åtgärder i anslutning till turism är följande: 
-16 
• 5850 miljoner ecu för tidsperioden 1994-1999 för områden vars utveckling ligger efter 
(mål 1) och områden i norra Europa med gles befolkningstäthet (mål 6). 
• 600 miljoner ecu för främst tidsperioden 1994-1996 för åtgärder på områden som har 
drabbats värst av industrins lågkonjunktur (mål 2). 
• 800 miljoner ecu för tidsperioden 1994-1997 för åtgärder i angivna 
landsbygdsområden (mål 5b). 
Den övergripande insatsen är större än de angivna beloppen ger vid handen, eftersom 
beloppet på det här stadiet inte inbegriper åtgärder som inte direkt kan identifieras med 
avseende på turism. Detta gäller även för bistånd som kan ges jordbrukare för 
diversifiering i turism inom ramen för mål 5a, och mer allmänt för ytterligare resurser från 
offentliga och privata källor som kompletterar gemenskapens bidrag i de flesta fall. 
Turistprojekten har även understötts i strukturfonderna inom ramen för 
gemenskapsinitiativ som kommissionen har inlett i samarbete med medlemsstaterna. Dessa 
inbegriper åtgärder som har utformats för att främja lokal utveckling på särskilda områden 
inom gemenskapen, såsom för landsbygdsområden inom LEADER II, EU:s initiativ för 
små och medelstora företag samt åtgärder som utformats för att främja 
gränsöverskridande samarbete och samarbete mellan regionerna. 
Projekt med anknytning till turism som understöds inom ramen för gemenskapsinitiativ gäller 
följande: 
Lokal utveckling på landsbygdsområden ("LEADER II") där det i nästan alla de 
98 program som godkänts fram till 1996 ingår åtgärder till förmån för 
turistverksamheter. Det har uppskattats att ca 40 % av de tillbudsstående medlen 
(gemenskapen bidrar med 1 755 miljarder ecu för tidsperioden 1994-1999) 
kommer att användas för att utveckla turismen på landsbygden. 
Gränsöverskridande samarbete och samarbete mellan regioner ("INTERREG II"). 
Till exempel fem projekt inriktade på turism som inbegriper särskilt Tyskland, 
Danmark, Luxemburg och Grekland, vilka har erhållit 68,7 miljoner ecu. 
Ekonomin i avlägsna områden, av vilka de flesta är beroende av 
turistverksamheten för att stärka sin integrering med resten av unionen. Ett sådant 
projekt som finansierats med 29,5 miljoner ecu gäller Kanarieöarna. 
Lokal utveckling på områden som är beroende av fiske ("PESCA") skall medverka 
till att ställa om mänskliga resurser och att förändra/inrikta verksamheter i 
kustområden på andra sektorer inklusive turism. Uppskattningsvis 50 miljoner ecu 
(gemenskapens bidrag) har beviljas projekt inom turismen36 för perioden 1994-99 
Förenade kungariket och Tyskland har till exempel beviljat fem miljoner ecu var 
till projekt inom turismen, medan andra länder kan dra nytta av en mer allmän 
åtgärd (Pesca) när det gäller "omställning till andra verksamheter". Inom ramen 
för detta har även ett transnationellt samarbetsprojekt (nätverk av "hus vid havet") 
36 Inom medlemskuststaternas 13 program. 
-17-
understötts som berör Portugal, Danmark, Frankrike, Förenade kungariket, Italien, 
Grekland, Sverige och Spanien. 
Alternativa investeringar och sysselsättning i områden som har drabbats av 
lågkonjunkturen inom försvarssektorn ("KONVER II"), där sex turistprojekt som 
har lagts fram av Tyskland, Frankrike, Danmark och Belgien för ett belopp på 
8,1 miljoner ecu har godkänts. Andelen av tillgängliga medel som används för 
turistprojekt är synnerligen hög när det gäller området Vallonien i Belgien (61 %), 
södra Normandie i Frankrike (87 %) och Saarland i Tyskland (62 %). 
Ekonomisk tillbakagång på kolgruveområden ("RECHAR II"), där åtta projekt 
med anknytning till turism har lagts fram av Tyskland, Förenade kungariket och 
Frankrike, har godkänts för ett sammanlagt belopp på 15,9 miljoner ecu. 
Ekonomisk tillbakagång på områden som berörs av stålindustrins lågkonjunktur 
("RESIDER II"), där sex projekt till ett belopp på 6,8 miljoner ecu har godkänts 
för Frankrike, Nederländerna och flera områden i Tyskland. 
Freds- och återuppbyggnadsprocessen i Nordirland ("PEACE"). Detta särskilda 
stödprogram godkändes 1995, inklusive ett turistprojekt som inbegriper samarbete 
med Irland, till ett belopp på 49,9 miljoner ecu. 
I juni 199537 lade kommissionen fram sitt meddelande "En europeisk strategi för att 
främja utveckling och arbetsskapande åtgärder på det lokala planet" som åskådliggör både 
potentialet för skapande av nya arbetsplatser på lokalnivå och de strukturella hinder som 
måste undanröjas för att säkerställa denna utveckling. Turistsektorn har ansetts vara ett av 
de sjutton områden som utgör en potential för skapande av arbete och som inte har 
utnyttjats. 
Sedan dess har frågan att lokalt utveckla sysselsättningen blivit ett viktigt tema inom 
gemenskapsåtgärder som har varit föremål för åtskilliga politiska initiativ och initiativ när 
det gäller insatser inom gemenskapens strukturfonder38. 
Till följd av initiativet från kommissionens ordförande att inrätta en europeisk 
förtroendepakt ställde man sig vid toppmötet för statschefer i Florens (juni 1996) positivt 
till kommissionens förslag att på försök inrätta ett sextiotal territoriala pakter för 
sysselsättning, som även gäller turismen, vars finansiering säkerställdes med ett partiellt 
stöd från de tillgängliga marginalerna enligt strukturpolitiken. 
En fullständig analys av framstegen på väg mot ekonomisk och social sammanhållning och 
av det sätt på vilket de olika instrumenten som står till förfogande på gemenskapsnivå har 
bidragit till detta mål, har lagts fram i den första rapporten om ekonomisk och social 
sammanhållning som antogs av kommissionen 199639. I detta sammanhang ges exempel 
på gemenskapsfinansierade åtgärder med anknytning till turism. Samtidigt kan man med 
tillförsikt konstatera att gemenskapsåtgärder som främjar turismen har avsevärt bidragit 
till den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Mera exakta tecken på verkningarna 
37 KOM(95) 273 slutlig. 
38 KOM(96) 109, 20.3.1996, Gemenskapens strukturinsatser och sysselsättningen. 
39 Europeiska kommissionen, Den första rapporten om ekonomisk och social sammanhållning, Byrån 
för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, Luxemburg, 1996. 
- 18-
av sådana åtgärder är svåra att fastställa. Det är i vilket fall som helst mycket svårt att 
utvärdera strukturpolitikens exakta verkningar, särskilt under en rätt kort tidsperiod. En 
utvärdering av åtgärder avseende turism är ännu svårare i det hänseende att turismen 
består av ett stort antal ekonomiska verksamheter och i olika omfattning. 
Det är absolut nödvändigt att förbättrade samarbetet mellan medlemsstaterna och vid 
intern samordning inom kommissionen för att på lämpligt sätt kunna utvärdera 
strukturfondernas åtgärder som utgör de viktigaste källorna till stöd på gemenskapsnivå 
avseende utveckling av turism. Ytterligare initiativ krävs förvisso, vilket kommissionen är 
medveten om och Revisionsrätten har även bekräftat i sin specialrapport om turism som 
antogs 199640. Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén är ävan medveten om detta till följd av resolutioner och yttranden som 
antogs 1995 och 199641. 
3.4 Främjande av utveckling av turism i samarbetsländer utanför gemenskapen 
Turismen kan spela en viktig roll i våra samarbetsparters ekonomiska och sociala 
utveckling och vid förstärkandet av förbindelserna mellan medlemsstaterna, och därför 
ingår turismen i de flesta av de bilaterala och regionala överenskommelsernas 
samarbetsområden samt i Lomékonventionen. Konventionen har nu undertecknats av 
sammanlagt 70 länder från Afrika, Västindien och Stilla havet. 
Europeiska gemenskapens stöd har tagit sig uttryck i olika former och har inbegripit 
beviljande av avsevärda finansiella medel i enlighet med de prioriteringar som har 
upprättats av stödmottagarländerna och som unionen har godkänt. Följande exempel på 
åtgärder som gemenskapen har understött på detta område berör utbytet av know-how: 
planering av utvecklingen inom turism, förbättring av utbildningssystem och utveckling av 
hjälpmedel för marknadsföring. 
••*'» 
De central- och östeuropeiska länderna å ena sidan och Medelhavsländerna å andra sidan 
är områden som har uppmärksammats särskilt inom ramen för att förbättra samarbetet 
inom Europeiska unionen. 
Ett viktigt mål är att utveckla den förberedande anslutningsstrategin mot bakgrund av en 
utvidgning av unionen när det gäller de tio associerade länderna i Centraleuropa samt 
Cypern. Kommissionen har i samarbete med de berörda nationella myndigheterna 
utvärderat de ekonomiska och rättsliga följderna av gemenskapsåtgärder på turistområdet 
Under de pågående bilaterala sammanträdena med dessa länders turistmyndigheter har det 
bekräftats att de särskilt intresserar sig för gemenskapsåtgärder med anknytning till turism. 
Genomförandet av särskilda turistprojekt som antagits inom ramen för 
gemenskapsprogrammet Phare har också gjort framsteg. Det har funnits tillgång till 
sammanlagt 38,9 miljoner ecu som beviljats av EU för tidsperioden 1991-1995. 
Understöd har även erhållits inom ramen för det ryska handlingsprogrammet 1995 i syfte 
att förbättra yrkesutbildningen och de administrativa färdigheterna när det gäller turism. 
Efter godkännandet av Barcelonadeklarationen i december 1995 och av rådets resolution 
av den 13 maj 1996 om samarbete inom turismen mellan Europa och Medelhavsområdet 
40 EGT nr C 17, 16 1.1997, s. 1. 
41 EGTnrC347, 18.11.1996, EGT nr C 30, 30.1.1997, EGT nr C 42, 10.2.1997. 
- 19-
har samarbetet avseende statistik över turism gynnats av kommissionen. Detta har varit ett 
av de områden som rådet och våra samarbetspartner har prioriterat högst. Det har inte 
varit möjligt att vidta åtgärder på de två andra områdena, dvs. yrkesutbildning och 
gynnande av turismen, men förutsättningarna för ett enhetligt arbetsprogram för 
samarbete avseende turism, inklusive yrkesutbildning och främjande, kommer att 
undersökas närmare 1997. Det bidrag som turismen och de yrkesverksamma i Europa kan 
bidra med inom ramen för de två huvudtemanen i samarbetet mellan Europa och 
Medelhavsområdet, dvs. den ekonomiska och sociala delen samt kulturen, kommer att 
övervägas ytterligare och att gynnas av kommissionen som tar hänsyn till 
Europaparlamentets ståndpunkt i dess resolution om uppföljningen av 
Barcelonakonferensen42. 
Enligt Lomékonventionen bör en analys av vad som har uppnåtts och av behov avseende 
framtida åtgärder slutföras i slutet av 1997 mot bakgrund av säkerställandet av att den 
åttonde europeiska utvecklingsfonden (EUF)genomförs på ett effektivare sätt och för att 
fastställa en enhetligare samarbetsstrategi för turismen. 
När det gäller övriga områden har kommissionen noterat det intresse som flera länder i 
Central- och Latinamerika samt Asien har visat för att främja samarbete inom turismen, 
vilket kan vara till ömsesidig fördel för handeln inom EU och i länderna som far stöd. 
I överensstämmelse med den gradvisa liberaliseringen av handel med tjänster i anslutning 
till turism omfattar även genomförandet av Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS), som 
trädde i kraft 1995, turism. Ett stort antal av Världshandelsorganisationens medlemmar har 
gjort åtaganden enligt denna överenskommelse. Detta kan leda till att det öppnas nya 
möjligheter för den europeiska turistnäringen att tillhandahålla tjänster på en global 
marknad, att upprätta en kommersiell närvaro utomlands och att tillhandahålla tjänster i 
andra länder. En bedömning av genomförandet av GATS när det gäller turismen och dess 
inverkan på den europeiska turistnäringen är temat för en pågående undersökning. 
Inom ramen för Phare-programmet omfattar de fleråriga specialprojekten avseende turism Polen, 
Ungern, Estland, Lettland, Litauen, Rumänien och Slovenien och de är särskilt inriktade på 
följande: 
Tillhandahållande av tekniskt assistans för upprättande av ett rättsligt och institutionellt 
ramverk för turismen. 
Utbildningsåtgärder för yrkesverksamma inom turismen. 
Förbättring/Upprättande av turistinformationsbyråer och av säljfrämjande hjälpmedel. 
Betalningsvillkor för företag som investerar i denna sektor. 
Gränsövcrskridandc samarbetsprojekt avseende turism har undcrstötts av Pharc-programmct 1995 
och inbegriper följande: 
Samarbete mellan Estlands, Lettlands, Litauens, Polens, Tysklands, Danmarks, Sveriges 
och Finlands kustområden (1,4 miljoner ecu). 
42 Europaparlamentet, Resolution om den gemensamma rapporten om Medelhavspolitiken från rådets 
ordförande och kommissionen (EP 257.133, 13.3.1997). 
-20-
Samarbete mellan Ungerns och Österrikes gränsområden (1,2 miljoner ecu). 
Utveckling av en turistgränszon mellan Slovenien och Österrike (0,45 miljoner ecu). 
Inom ramen för handlingsplanen för stöd till turismen har sex kompletterande projekt som gynnar 
transnationcllt samarbete avseende utveckling av produkter inom turismen och kultur samt som 
involverar vissa medlemsstater, EU, länderna i Central- och Östeuropa, Maghreb-länderna, 
Cypern och Malta understötts 1995 och kommer att avslutas 1997 (0,8 miljoner ecu). 
Inom ramen för det finansiella instrumentet för samarbetet mellan Europa och Medelhavsländerna 
(Meda43) kommer samarbetsprojektet avseende statistik över turism för tidsperioden 1997-1999 
att fa 2,8 miljoner ecu. Inom ramen för "programmet för fredsprocessen" i Mellanöstern har man 
finansierat två projekt 1995-1996. Dessa berör inrättandet av ett "universitet för turism och kultur 
i fredssyfte", som involverar palestinska myndigheter, Israel, Marocko, Algeriet, Tunisien och 
Frankrike (1,2 miljoner ecu), samt upprättande av en filial för "Middle East and Mediterranean 
Travel Agency and Tourism Association " (0,2 miljoner ecu). 
Inom ramen för Lomékonventionen och på grundval av medel för den sjätte och den sjunde 
Europeiska utvecklingsfonden (EUF), har 27 projekt med anknytning till turism finansierats 1995— 
1996 för sammanlagt 8,3 miljoner ecu, vilket betyder att programmen inom turism har beviljats 
69 miljoner ecu under tidsperioden 1990-1996. Projekten omfattar olika åtgärder till stöd såsom 
marknadsföring av resmålen, yrkesutbildning samt planering av turismen och produktutveckling. 
Antalet samarbetssätt som ställs till förfogande på gemenskapsnivå, med hänsyn tagen till 
de behov som samarbetsparterna i länder utanför gemenskapen har och till de bägge 
samarbetsparternas intressen, kan hjälpa beslutsfattarna att till förmån för tillväxt och 
sysselsättning ta vara på möjligheterna och klara av utmaningarna på de nya 
turistmarknaderna. Deras effektivitet kommer att vara beroende av en sund förvaltning av 
de tillgängliga resurserna, det berörda företagets effektivitet och de offentliga 
myndigheternas åtgärder i stödmottagarländerna vid genomförandet av en långsiktig 
utvecklingsstrategi för turism som är balanserad och bärkraftig. 
4. FRÄMJANDE AV ANSVARSFULL ANVÄNDNING AV TURISTRESURSER 
Medvetenheten om hur viktigt det är att använda icke-förnybara resurser på ett 
ansvarsfullt sätt och om behovet att säkra dem för kommande generationer är större än 
någonsin. Enligt resultaten från en Eurobarometerundersökning 1996 tror 98 % av 
befolkningen i Europa att miljöskydd och bekämpning av föroreningar prioriteras av 
unionen, och de flesta (82 %) anser att det är ett överhängande problem som kräver 
omedelbar uppmärksamhet44. Denna känsla för miljön återspeglas även i allmänhetens sätt 
att planera sin semester. I en allt högre utsträckning är kvalitet inklusive miljöförhållanden 
den faktor som påverkar turisternas val av resmål. Alla branscher inom turistnäringen och 
offentliga myndigheter på orterna för de huvudsakliga resmålen måste rikta in sig på 
problem som hänger samman med turistverksamheternas effekter på resurserna. Positivt är 
emellertid att turismen även ger upphov till frågeställningen vad turismen kan föra med sig 
genom att bidra till att säkra det välstånd som har skapats med människohänder, natur-
och kulturresurser. 
43 Rådets förordning 1488/96, 23.7.1996. (EGT nr L 189, 30.7.1996). 
44 Eurobarometer, nr 43.1 a, juni 1996. 
-21-
Detta direkta samband mellan turism och kulturarv samt miljön är vida uppmärksammat. 
Eftersom turismen är beroende av dessa resurser som är väsentliga faktorer vid 
produktion och marknadsföring av fritidsaktiviteter, utgör den en idealisk provbänk för 
övervakning av hur principen för en hållbar utveckling tillämpas. Huvudmålet för 
gemenskapsåtgärden på detta område har varit att stimulera en "rättmätig cirkel" som 
hjälper till att göra förhållandet mellan ekonomi och miljö inom turism hållbart på lång 
sikt. 
Trots att turistnäringen och olika offentliga och privata organisationer och enskilda 
personer har gjort lovvärda ansträngningar till förmån för planering och administration 
inom turismen, finns det utrymme för samordnade åtgärder som ger de berörda parterna 
möjlighet att undersöka på ett mer systematiskt sätt åtgärder som vidtagits i olika 
medlemsstater och områden mot bakgrund av fastställande och spridning av de bästa 
tillvägagångssätten. Man bör även vara angelägen om att tillhandahålla information till 
turister och turistföretag om miljöförhållanden och platser av kulturellt intresse i resmål 
och att uppmuntra dem att bidra till ett miljövänligt utnyttjande av känsliga resurser. 
4.1 Förstärkning av en hållbar utveckling inom turismen 
Att stärka kvaliteten på den naturliga och konstgjorda miljön är viktigt för att turistmål 
och företag skall vara framgångsrika och är dessutom en väsentlig förutsättning för att 
man skall uppnå en hållbar utveckling inom turismen. 
Vid genomförandet av relevanta gemenskapsriktlinjer och gemenskapsåtgärder 1995— 
1996 har fortsatta ansträngningar för att integrera hållbarhetsprincipen i turismen vid 
utveckling av strategier och tillvägagångssätt ingått. Det är på sin plats att betona att 
turismen är en av fem nyckelsektorer, som kommissionen har fastställt för att integrera 
denna princip i andra riktlinjer. Efter en utvärdering av denna politik45 har 
gemenskapsåtgärden inriktats på befästande av befintliga åtgärder och på att hjälpa fram 
selektiv ny lagstiftning och finansiella instrument som är av särskild vikt för utveckling av 
turism. Utvidgningen av "LIFE" programmet från 1996 till 1999 har tillhandahållit de 
nödvändiga finansiella medlen för att understöda pilotprojekt när det gäller en hållbar 
utveckling inom turismen. 
Inom ramen för det femte gemenskapsprogrammet för miljö, som granskades 1996, ägnas 
kustområden särskild uppmärksamhet. Målet är effektivare system för integrerad planering 
av områden som ofta står inför allvarliga problem på grund av turistströmmarna, särskilt 
när de koncentreras till en viss tidpunkt och plats46. När det gäller urbana områden har en 
expertgrupp som kommissionen har upprättat gjort stora framsteg vid fastställandet av 
politiska alternativ och riktlinjer för lokal utveckling. Målet är att kombinera de positiva 
effekterna av turistverksamheter i städerna med tagande av hänsyn till byarnas mänskliga, 
kulturella och miljömässiga värde. 
Andra åtgärder av mer rättslig karaktär gäller följande: 
45 Se kommissionens rapport över gjorda framsteg KOM(95) 624 slutlig, 10.1.1996. 
46 Se KOM(95) 511, 31.10.1995 och Rådets slutsatser om en integrerad förvaltning av kustområdet godkända 
den 18 december 1995. 
-22-
- Förslag till att granska rådets direktiv om bedömning av hur vissa offentliga och privata 
projekt inverkar på miljön47 och vars tillämpningsområde inbegriper turistanläggningar 
och turistcentrum. 
- Upprättande av en förteckning över platser av betydelse för gemenskapen och över ett 
europeiskt nätverk av skyddade områden ("Natura 2000"), där något slag av "soft tourism" 
skulle tillåtas och som skulle bidra till skyddandet och administrationen av dessa platser. 
Det bör noteras att strukturfonderna även kan bidra positivt till utvecklandet av 
miljömässigt hållbara former av turism i till exempel landsbygdsområden där en natur av 
hög kvalitet är en av de största turistattraktionerna. Program under mål 5b och 
gemenskapsprogrammet LEADER II främjar åtgärder som utvecklar turismen i 
landsbygdsområden och som ger kunskaper om naturen och hur man skall bevara den. 
Kompletterande åtgärder som genomfördes 1995-1996 inom ramen för handlingsplanen 
för stöd till turismen var inriktade på att höja turistaktörers kunskaper om miljöfrågor och 
att främja spridningen av de bästa lösningarna som kombinerar turismens utveckling och 
hållbarhet. Det europeiska priset för turism och miljö delades ut för första gången 1995 
efter en tävling mellan 269 turistmål inom EES-länderna. På grund av detta 
uppmärksammades och tilldelades flera områden och resmål erkännande för sina 
utomordentliga insatser när det gäller planering, utveckling och administration av en 
"bärkraftig turism". Det finns ett omfattande intresse för att upprepa detta initiativ, vilket 
också bekräftades av resultaten av den särskilda utvärdering av varje enskild fas inom 
tävlingen. Inom ramen för handlingsplanen för stöd till turismen inleddes 1995 åtta 
demonstrationsprojekt med inriktning på trafikstyrning och administration av 
turisttillströmningen och på utveckling av ett nätverk för turism och miljö, i vilket 
huvudaktörerna på detta område medverkar. Resultaten kommer att vara tillgängliga 
1997. 
•31 
4.2 Främjande av samarbete mellan turism och kultur 
Det europeiska arvet eller mera allmänt den europeiska kulturen anses med rätta vara en 
av de äldsta och viktigaste källorna till turism. Den fortsätter att bidra till den 
dragningskraft som städer och områden i Europa utövar på besökare från hela världen och 
dessutom framhäver den medvetenheten om den europeiska identiteten. 
Enligt en undersökning som genomfördes på de viktigaste platserna av kulturellt intresse i 
Europa var 60 % av besökarna som intervjuades internationella turister från platser 
utanför Europa och ytterligare 25 % inhemska turister (från EU)48. Kulturarvets 
dragningskraft har varit en viktig orsak till en expanderande turism i nogon europeiska 
turistmål och den har lett till en effektivare marknadsföring under det att platser av 
kulturellt intresse bevaras. 
47 Rådets gemensamma ståndpunkt av den 25 juli 1996 om ett förslag till ett direktiv om ändring ar 
direktiv 85/337/EEG. 
48 G. Richards-C. Bonink, Marketing cultural tourism in Europe, ur Journal of vacation marketing, 
vol. 1, nr 2, 1995. 
-23-
Gemenskapsåtgärder avseende kultur som vidtagits 1995-96 enligt artikel 128 i fördraget 
bidrar till denna process49. I avvaktan på att kommissionens förslag till ett flerårigt 
program med namnet Rafael50 skall godkännas, har över 300 pilotprojekt i anslutning till 
bevarande av det europeiska arkitektoniska arvet understötts under 1995-96 med 
17,5 miljoner ecu ur gemenskapens medel. När det gäller "tillfällig kultur" har 
gemenskapen fortsatt att stödja initiativen "Europeisk kulturhuvudstad" och "Europeiska 
kulturmånaden". Inom Kaleidoskop-programmet51 har en rad pilotprojekt som grundar sig 
på transnationella partnerskap ingåtts för att anordna kulturevenemang. Dessa bidrar till 
att locka ett större antal turister. 
Gemenskapens handlingsplan (1993-95) för stöd till turismen var inriktad på metoder för 
administration av turisttillströmningen till platser av kulturellt intresse. Resultaten av 
projekt som understötts under tidigare år har spritts ut och diskuterats vid särskilda 
workshops som anordnades 1996. Vid samma tillfälle betonades även till följd av det 
samarbete som ingåtts med andra internationella organisationer såsom Europarådet och 
Unesco behovet av intimare samarbete mellan företag och kulturella intressen. Betydelsen 
av gemenskapens helhjärtade medverkan i denna process är uppenbar. 
Gemenskapens energipolitik har understött en mera ansvarsmedveten energianvändning 
inom turismen, ett antal pilotåtgärder som främjar användningen av förnybar energi och 
effektiv energikonsumtion vid turistanläggningar och på semesterorter52. 
5. SAMMANFATTNING 
Granskningen av gemenskapens åtgärder som påverkar turism under 1995-96 visar att 
största delen av gemenskapens program och riktlinjer antingen inbegriper en dimension 
avseende turism eller har avsevärda verkningar på verksamheter i anslutning till turism. På 
detta sätt påverkar gemenskapens riktlinjer direkt eller indirekt medborgarna i Europa, 
offentliga myndigheter på olika förvaltningsnivåer, europeiska'företag och i vissa fall även 
turismens intressen i länder utanför gemenskapen. Den gradvisa effekten av 
gemenskapsåtgärder återspeglar erkännandet av turismens potentiella bidrag till 
uppnåendet av unionens allmänna mål (som bekräftas i artikel 31 i Fördraget om 
Europeiska unionen) och det mervärde som gemenskapsåtgärder ger i form av en 
balanserad och hållbar utveckling inom turismen. 
Trots avsaknaden av en särskild rättslig grund för turismen i fördraget har gemenskapen 
kunnat vidta en rad åtgärder med anknytning till turism och som grundar sig på de 
allmänna bestämmelserna i fördraget och/eller på bestämmelserna i anslutning till riktlinjer 
för sektorer. Det oaktat skulle gemenskapsåtgärdernas kontinuitet och sammanhang på 
detta område kunna förenklas genom att man inför bestämmelser i fördraget som skulle 
49 För utvärdering av alla gemenskapsåtgärder som angår kultur, se "Första rapporten om beaktandet av 
de kulturella aspekterna i Europeiska gemenskapens verksamhet", KOM(96) 160 slutlig, 17.4.1996. 
50 KOM(95) 110 slutlig, 29.3.1995. 
51 Efter genomförandet av arbetsprogram på årlig basis har Europaparlamentet och rådet den 29 mars 
1996 godkänt ett flerårigt program "Kaleidoskop 2000" enligt ett förslag från kommissionen. EGT L 
nr 99, 20.4.1996. 
52 Se särskilt gemenskapsprogrammen THERMIE (EGT nr L 185, 17.7.1990), SAVE (EGT nr L 307, 
8.11.1991) och ALTENER (EGT nr L 235, 18.9.1993). 
-24-
leda till att dessa åtgärder blir effektivare och synligare53, vilket kommissionen antyder i 
sin rapport till rådet om civilskydd, turism och energi. 
Ur turismens synvinkel sett skulle effekten av den viktiga globala ansträngningen 
ytterligare kunna gynnas om målen och instrumenten för åtgärder inom turismen bättre 
beaktas vid fastställandet och genomförandet av gemenskapens andra riktlinjer. Bättre 
samordning och gemensamma åtgärder mellan kommissionens avdelningar i 
nyckelfrågor i samband med utveckling av turismens potential, som även skulle bidra till 
att unionens mål uppnås, kommer att främja denna process. 
Sarnmanfattningsvis är den förbättrade samordningen och samrådet med medlemsstaterna 
och de organisationer som företräder turismens olika branscher en nödvändig 
förutsättning för det praktiska genomförandet av denna lösning och detta utvecklas så 
mycket som möjligt inom begränsningarna för den nuvarande ramen och turismens 
resurser. 
Kommissionen har under 1995-96 behandlat ingående frågor i anslutning till 
gemenskapens framtida riktlinjer för turismen mot bakgrund av erfarenheterna från de 
senaste åren inklusive slutsatserna från både Revisionsrätten och utvärderingen av 
gemenskapens åtgärder för stöd till turismen54 samt av det omfattande samråd som 
inleddes efter grönboken om unionens roll när det gäller turismen. Gemenskapen måste 
ta ett kvalitetshöjande steg inom sin verksamhet inom turismen genom att fullt ut utnyttja 
de nya möjligheter som framför allt informationssamhället erbjuder, och därigenom göra 
turistindustrin mera dynamisk och mer inriktad mot att skapa nya och bättre arbeten. 
En mera infallsrik hållning till gemenskapens åtgärder inom turism som inriktas främst 
på verkliga prioriteringar och mål som kan uppnås, kan hjälpa Europa att behålla sin 
ledande position på världens turistmarknad och ge mervärde åt medlemsstaternas och 
regionernas ansträngningar, eftersom de därigenom fortsättningsvis kommer att besitta 
den främsta kompetensen på detta område. 
Kommissionen har föreslagit i sitt förslag till ett första flerårigt program till stöd för den 
europeiska turismen - Philoxenia 1997-2000 - lagt fram en ram som skall utgöra en 
sund utgångspunkt för åtgärder som främjar en mer konkurrenskraftig näring och 
turismens kvalitet i Europa. Förslaget överlämnades till rådet den 13 maj 1996 och har 
behandlats i en resolution från Europaparlamentet55, i yttranden från Ekonomiska och 
sociala kommittén56 och Regionkommittén57. Rådet har ännu inte fattat något beslut om 
förslaget. 
53 Se SEK(96) 496 slutlig, 3.4.1996, s. 6. 
54 KOM(96) 166 slutlig, 30.4.1996. 
55 EGT nr C 347, 18.11.1996. 
56 EGT nr C 30, 30.1.1997. 
57 EGT nr C 42, 10.2.1997. "25 
BILAGOR 
2 i 
ANNEX 1 
TURISNEN INOM BETALNINGSBALANS - 1996 
3? 
INKVARTERINGSMOJLIGHETER I HOTELL OCH 
MOTSVARANDE INRÄTTNINGAR - 1996 ANNEX 2 
> 
* 
<? 
hat *• 
ni 
. V 
<. T' •" \? 
.^..'rvi 
0 _ 
'Hl—l,g 
c 
r \ 
*? 
l i" J \ \ 
>! 
j>-^ 1800000 
1600000 ] 
1400000 
1200000 -
1000000 -
800000 
* 600000 -I 
400000 
200000 
0 4 
y 
\ . 'v/ V \ -yf> 
: , ) n 
250 500 
oAntal inkvarteringsmöjligheter 
Käl : EUROSTAT 
3L* 
ANNEX 3 
ANVÄNDNING! N AV HOllll. OCH MOTSVARANDE INRÄTTNINGAR 
1996 
& 
ZJ 
*k-
• en 1 
C 
^y-250 500 • ^«^^j ' 
Inhemska 
turister! 
använding turisters turisters Utenlandska 
turisters 
använding 
Kal : EUROSTAT 
^ 
ANNEX 4 a 
£ ; i Budgetresurser som beviljats turism I programplaneringsdokument och 
ramprogram för gemenskapsstöd 
UK 
S 
FIN 
A 
NL 
L 
F 
DK 
B 2 
BB 12 
9* 
mm 156,1 
IIIIIIIIIII)IIIIIIIIIII154 1288 
20 
4.8 
D68.8 
17.6 39 
42 • 6(1994-1999) 
D 5b (1994-1997) 
• 2(1994-1996) 
H 1 (1994-1999) 
MMMM IHIIHIIHIIHI 1Q6 rreo" 
J14.7 
rii 
H 10.4 
ttnmnni37 
50 100 150 
x.000.000 ECU 200 
D 
EL 
E 
IRL • 45.2 83 
800 
733 
1099 
466 
118.5 
fiiiiiiiiiiiniiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiii)niiiiniiiii 657 
500 1000 1500 
x.000.000 ECU 
Total J265.9 
250 300 
1726 
2000 
11% 
81% DO 1 (1994-1999) 
• 2 (1994- 1996) 
O 5b (1994- 1997) 
ANNEX 4 b 
Budgetresurser som beviljats turism I programplaneringsdokument och 
ramprogram för gemenskapsstöd 
(strukturfonder 1994 -1999) 
3< 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 332 slutlig 
DOKUMENT 
SV 16 01 
Katalognummer : CB-CO-97-327-SV-C 
ISBN 92-78-21856-1 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
sa.