EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 24.07.1996 
KOM(96) 384 slutlig 
ÅRSRAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH 
EUROPAPARLAMENTET OM GEMENSKAPENS UPP- OCH UTLÅNING 1995 
och 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
OM UTNYTTJANDEGRADEN FÖR GEMENSKAPENS NYA INSTRUMENT (NCI) 
(Perioden från och med den 1 juli till och med den 31 december 1995) 

INNEHÅLL 
INLEDNING 
A KOMMISSIONENS ÅRSRAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPA­
PARLAMENTET OM GEMENSKAPENS UPP- OCH UTLÅNING 1995 
1 Gemenskapens upplåningsverksamhet 
2 Utlåningsverksamheten inom gemenskapen 
3 Utlåningsverksamheten utanför gemenskapen 
4 Europeiska investeringsfonden 
5 Budgetkonsekvenser av utlåningsverksamheten 
Statistikbilaga 
b KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPA­
PARLAMENTET OM UTNYTTJANDEGRADEN FÖR GEMENSKAPENS 
NYA INSTRUMENT (NCI) (Perioden från och med den 1 juli till och med den 31 
december 1995) 
1 Samlad översikt per den 31 december 1995 
2 Fördelning av lånen på länder och sektorer 
Statistikbilaga 
RAPPORT OM GEMENSKAPENS UPP- OCH UTLÅNING 
INLEDNING 
Årsrapport 
Denna årsrapport utarbetas i enlighet med rådets beslut om införandet av gemen­
skapens nya instrument (NCI)1 och av låneinstrument för forskning och finansie­
ring inom Euratom2. Dessutom begärde Europaparlamentet i sin resolution om för­
bättring av den politiska övervakningen av gemenskapens upp- och utlåning3 att 
verksamheterna inom EKSG och EIB också skulle ingå. Denna rapport omfattar år 
1995 och är den sextonde som kommissionen offentliggör för att, i enlighet med 
sitt uppdrag, ge rådet och Europaparlamentet fullständigast möjliga information 
om samtliga verksamheter den bedriver. 
De viktigaste handlingslinjerna inom Europeiska unionens finansiella verksamhet 
under år 1995 har varit inriktade på att fullborda genomförandet av de nyskapande 
instrument som beslutades vid de tidigare sammanträdena i Europeiska rådet och 
att vidareutveckla de mer klassiska instrumenten - trots avmattningarna i 
aktiviteten på de internationella finansmarknaderna. Så har till exempel EIB:s 
utlåning ökats i betydande omfattning, särskilt inom ramen för det europeiska 
tillväxtinitiativet som syftar till att påskynda finansieringen av de transeuropeiska 
näten. Vad gäller tredje land har Europeiska unionen vidgat sitt verksamhets­
område till följd av att EIB verkställt nya rådsbeslut beträffande Albanien och 
Turkiet samt fredsprocessen i Gaza och Västbanken. Inom ramen för den inter­
nationella demokratiseringsprocessen har unionen även, genom lån från EIB, för 
första gången medverkat direkt i Haiti och Sydafrika. 
Tillämpningen av dessa instrument har haft återverkningar på verksamheten inom 
de mekanismer som inrättades 1994, särskilt Europeiska investeringsfonden (EIF) 
och Garantifonden för åtgärder avseende tredje land. Mot bakgrund av utveck­
lingen inom dessa båda mekanismer har en diskussion inletts på rådsnivå4 om arten 
av de handelsmässiga och politiska risker som föreligger och om hur dessa bäst 
Beslut nr: 
78/870/EEG, art. 6, EGT nr L 298, 25.10.1978, 
81/19/EEG, art. 7, EGT nr L 37, 10.2.1981, 
81/1013/EEG, art. 7, EGT nr L 367, 23.12.1981, 
82/169/EEG, art. 6, EGT nr L 78, 24.3.1982, 
83/200/EEG, art. 7, EGT nr L 112, 28.4.1983, 
87/182/EEG, art. 9, EGT nr L 71, 14.3.1987. 
Beslut nr 77/270/Euratom, art. 4, EGT nr L 88, 6.4.1977. 
Dok. PE/67134, 5.3.1981, EGT nr C 287, 9.11.1981. 
Förklaring i bilaga till rådets beslut nr 93/696/EG (EGT nr L 321, 23.12.1993). 
3 
skall fördelas. Därför begärde rådet i november 1995 att kommissionen, i 
samarbete med EIB, skulle utarbeta en rapport om möjligheterna till en bättre 
fördelning av garantin mellan EIB och gemenskapsbudgeten. 
B Halvårsrapport 
I syfte att säkerställa att den upplåning som är avsedd att främja investeringar inom 
gemenskapen kontinuerligt övervakas föreskrivs dessutom i 1983 och 1987 års 
beslut om NCI att kommissionen skall lämna en halvårsrapport till parlamentet 
och rådet om utnyttjandegraden i fråga om denna upplåning. Del B av detta 
dokument innehåller därför en redogörelse för NCI-verksamheten från och med 
den 1 juli till och med den 31 december 1995. 
A - KOMMISSIONENS ÅRSRAPPORT 
TELL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
OM GEMENSKAPENS UPP- OCH UTLÅNING 1995 
1 GEMENSKAPENS UPPLÅNINGSVERKSAMHET 
1.1 För att förverkliga de mål i fördraget som avser gemenskapens territorium har 
kommissionen givits befogenhet att ta upp lån på kapitalmarknaderna. Dessa lån är 
avsedda att finansiera lån till medlemsstater med betalningsbalansproblem (tak: 14 
miljarder ecu), till forskning om och finansiering av kärnkraft (Euratoms tak f.n.: 4 
miljarder ecu), till stöd för investeringar som genomförts inom gemenskapen inom 
ramen för NCI (tak f.n.: 6,8 miljarder ecu) och till främjande enligt Parisfördraget 
av produktionskapacitet eller omställning inom kol- och stålsektorn. 
Inom ramen för avtal med tredje land har kommissionen befogenhet att ta upp 
lån till finansiering av program för ekonomiskt bistånd till länderna i Central- och 
Östeuropa och AVS-staterna (Afrika, Västindien och Stilla havsområdet) samt till 
åtgärder enligt Medelhavsprotokollen. 
Såväl inom som utom unionen har Europeiska investeringsbanken (EIB) knutits 
så nära till finansieringen av den gemensamma politiken och prioriterade verksam­
heter att den står för större delen av den upplåning som skett (se tabell 1). 
Dessutom har gemenskapens utvidgning till femton medlemsstater i början av år 
1995 medfört tekniska anpassningar av bankens stadgar och en ökning av dess 
kapital, vilket befäst dess ställning som gemenskapens viktigaste finansiella 
instrument. 
1.2 Dessa gemenskapsinstitutioners upplåning uppgick under 1995 till sammanlagt 
13,2 miljarder ecu, vilket är en minskning med 13,2 % jämfört med året innan (tab. 
1). För EEB:s upplåning är minskningen något lägre (-12,7%). Vad gäller 
kommissionens upplåning (allokerade lån) följer minskningen rådets riktlinjer som 
syftar till att överföra vissa verksamheter från kommissionen till EEB. Detta gäller 
huvudsakligen verksamheter inom EKSG samt, implicit, NCI och Euratom. 
Denna minskning kan för EIB:s del inte (som framgår längre fram i detta doku­
ment) tillskrivas en minskad verksamhetsgrad utan beror framför allt på marknads­
situationen, särskilt den minskade inflationen och räntenedgången. Denna har lett 
till att bankens kunder motiverats att göra förtidsåterbetalningar på vissa lån, och 
detta i större utsträckning än banken själv i fråga om sin egen upplåning. Detta har 
skapad ökad likviditet och därigenom minskat behovet av att ta upp lån för att 
finansiera utlåningen, som fortfarande är föremål för en ökande efterfrågan. 
Detta förhållande har varit mindre påtagligt i OECD-länderna, där inflationstakten 
inte avtagit lika snabbt som på andra håll, vilket förklarar att minskningen av 
upplåningen för hela detta område är mera måttlig (- 8,3 %). Sammantaget har 
dock hela OECD-områdets andel av gemenskapsinstitutionernas upplåning gått 
tillbaka något, från 4,9%» år 1994 till 4,7 % under 1995. Om man dessutom tar 
hänsyn till återbetalningar och uppsägningar uppgick upplåningsvolymen den 31 
december 1995 till 102,9 miljarder ecu mot 100,2 miljarder ecu under det 
föregående året (se tabell 2 i bilagan). 
Den osäkerhet som uppstod på valutamarknaden under år 1995 beträffande de 
valutor som traditionellt används vid transaktionerna (dollar, yen, ecu) minskade 
efterfrågan på lån i dessa. Däremot ökade andelen lån i stabila gemenskapsvalutor. 
Detta gällde särskilt tyska mark och italienska lire. Efterfrågan på lån i lire för­
stärktes av EEB:s betydande utlåningsvolym i Italien och på att denna valuta anses 
undervärderad. 
Tabell 1 
Upplåning på internationella marknader (MILJARDER ECU) 
1968 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
1. Gemenskapen 
varav 
1.1 EKSG 
1.2EG(a) 
1.3 Euratom 
1.4 EIB 9.6 
09 
05 
Q1 
7.7 1Q5 
09 
05 
9J0 125 
1.1 
0.4 
11.0 169 
1.4 
1.7 
ia7 157 
1J5 
12 
iao 20.1 
05 
5.0 
14.2 15.2 
0.6 
0.3 
0.1 
142 ia2 
0.4 
0.4 
124 
2. OECD-länder (b) 
3. Gemenskapens andel 
(1,i%av2) 1512 
6\3 193.1 
5.4 141.5 
as 203.3 
ai 2127 
7.4 337.0 
6.0 303.7 
45 283.8 
4.7 
4. Fördelning på valutor 
4.1 USD (b) 
4.2 Yen (b) 
4.3 ecu 
4.4 USD i % av 2 
4.5 Yen i % av 2 
4.6 ecu i %av2 630 
134 
95 
41.7 
85 
d3 106.6 
142 
11.4 
552 
7.4 
55 55.0 
175 
141 
389 
127 
1Û0 65.9 
29.1 
26.0 
31.6 
14.0 
125 795 
26.0 
17.1 
37.4 
122 
ao 123.1 
37.9 
ai 
37.4 
112 
1.8 125.5 
565 
d4 
40.6 
183 
21 110.4 
49.3 
5.4 
389 
17.4 
1.9 
NCI -fbetalringsbalans 
Be räkna t på årsgenoBeräknatpå årsgenomsritbtavecu-kursen. 
Källor OECD och EE Källor. OECD och EEG 
Större delen av gemenskapsupplåningen under 1995 skedde till bunden ränta. Den 
ihållande nedåtgående tendensen i ränteläget har dock kraftigt stimulerat till 
upplåning till rörlig ränta. Sådana lån uppgick för EIB:s del till 40 % av den 
samlade upplåningen. 
2 UTLÅNINGSVERKSAMHETEN INOM GEMENSKAPEN 
2.1 Under 1995 ökade den genomsnittliga ekonomiska aktiviteten inom gemenskapen 
stadigt (+ 2,7 %), även om en tendens till avmattning inträdde under andra halv­
året. Aktiviteten gynnades framför allt av den goda exportsituationen för de 
europeiska ekonomierna och av en accelererande investeringstakt. De faktiska 
investeringarna inom gemenskapen, beräknade på grundval av bruttoinvesteringar i 
anläggningar, ökade med 4,5 %. 
Trots den ekonomiska återhämtningen gjorde den nedåtgående årstendensen det 
inte möjligt att uppnå den förväntade minskningen av arbetslösheten som 
Europeiska rådet på Korfu och i Essen hade satt som mål. Under dessa 
förhållanden framstår nödvändigheten av att fullfölja de strukturreformer som 
föreslås i kommissionens vitbok "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning" och 
att genomföra den där beskrivna strategin som alltmer aktuell. 
2.2 I denna situation har EIB:s stöd till gemenskapens inre politik intensifierats. 
Under 1995 uppgick de lån som tecknades för projekt inom gemenskapen till 
sammanlagt 18,6 miljarder ecu mot 17,7 miljarder under 1994, dvs. en ökning med 
5,2 %. Finansieringarna har genomförts inom samtliga femton medlemsstater och 
bidragit till att skapa en investeringsvolym som beräknas till 53 miljarder ecu, 
vilkat motsvarar cirka 4 % av de bruttoinvesteringar i anläggningar som genom­
förts i unionen. En betydande andel av lånen har tecknats i Österrike, Finland och 
Sverige redan under det första året av dessa länders medlemskap. Den största 
ökningen av lånevolymen har registrerats i Tyskland, Irland, Portugal, Italien och 
Luxemburg (tab. 2). 
Redan 1994 anpassade EIB sina lånevillkor till de särskilda krav som ställs i 
samband med inrättandet av de enhetliga och effektiva nät som är av 
grundläggande betydelse för utbytet inom gemenskapen. Därigenom har banken 
kunnat gå in direkt i finansieringen av de transeuropeiska näten, särskilt i de 
prioriterade projekt som fastställdes av Europeiska rådet i Essen. Inom detta 
område har EIB vid utgången av 1995 godkänt låneåtaganden som uppgår till 
sammanlagt 7,6 miljarder ecu. 
Finansieringen av investeringar som bidrar till regional utveckling samt till ökad 
ekonomisk och social sammanhållning var under 1995 fortfarande bankens mest 
omfattande verksamhetssektor och svarade för mer än två tredjedelar av dess 
medverkan. Dessa lån har koncentrerats till strukturfondernas interventionszoner, 
särskilt i de s.k. sammanhållningsländerna och i östra Tyskland. Sedan reformen av 
fonderna 1989 har lån beviljats med sammanlagt 71 miljarder ecu, vilket bidragit 
till finansieringen av investeringar som beräknas till 212 miljarder (se även tab. 5 i 
bilagan). 
Under förra året ökade finansieringarna betydligt inom området infrastrukturer 
för kommunikation: dessa uppgår till 6,6 miljarder ecu mot 5,7 för 1994. 
Finansieringen av transporter uppgår till 5,5 miljarder, till större delen väg- och 
järnvägsinfrastruktur (4,7 miljarder). Betydande arbeten har även genomförts 
beträffande flygplats- (Bordeaux, Dublin, Frankfurt) och hamninfrastruktur. På 
telekommunikationsområdet har dock lånevolymen minskat efter flera års kraftig 
ökning. 
Tabell 2 
BEts utiåningsstnjktur (tecknade lån) - geograf sk fjrdelning 
1987 1993 1994 1995 
% % % % 
Belgien 
Danmark 
Tygland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
bland 
hallen 
Luxemburg 
NBuenanaema 
Portugal 
Storbritannien 
Österrike 
Hriand 
Sverige 
Övrigt (art. 18) 315,3 
276,5 
1643 
737,4 
1.006,5 
178,6 
31122 
1,6 
mo 
389,9 
1.133,7 
108,7 Q5 
42 
37 
22 
9,5 
13,5 
24 
41,8 
0,0 
02 
52 
152 
1,5 371,6 
875,5 
2096,6 
511,1 
4006,1 
2206,5 
388,2 
3362,0 
379,7 
1.488,8 
1.929,1 
111,0 21 
4,9 
113 
29 
22,6 
124 
22 
19,0 
0,0 
21 
84 
10,9 
0,6 615,3 
809,7 
2407,9 
534,7 
3011,5 
2477,4 
291,1 
3099,5 
5,1 
399,5 
1.109,7 
2454,7 
89,5 
602 
15,3 
260,8 35 
43 
136 
30 
17,0 
14,0 
1,6 
17,5 
0,0 
23 
6,3 
139 
0,5 
0,3 
0,1 
1,5 665,0 
825,0 
2715,0 
525,0 
28180 
2207,0 
327,0 
3435,0 
79 
319,0 
1232,0 
2244,0 
242 
179 
273 
519,0 36 
4,4 
14,6 
28 
15,1 
11,9 
1,8 
185 
0,4 
1,7 
6,6 
121 
1,3 
1,0 
1,5 
28 
Summa (gemenskapen) 7.450,3 100,0 17.7242 100,0 17.681,9 100,0 iaec4,o 100,01 
Banken ägnar stor uppmärksamhet åt gemenskapsbestämmelserna på miljö­
området och miljökonsekvenserna av alla projekt som den finansierar. Ett 
betydelsefullt nytt steg togs 1995, då banken beviljade lån på sex miljarder till 
miljöåtgärder, vilket är mer än en tredjedel av de samlade finansieringarna. Denna 
ökning är ett resultat av att gemenskapsbestämmelser och nationella bestämmelser 
har börjat tillämpas samt av att särskilda program beträffande luft- och vatten­
kvalitet, utsläpp i atmosfären och förbättrad hantering av hushålls- och 
industriavfall sätts i verket. 
År 1995 har även präglats av en uppgång av de individuella lånen till industri­
projekt och av globallån till små och medelstora företag. Sedan juli 1995 har 
kriterierna för berättigande till lån utsträckts till nya slag av investeringar inom 
tjänste- och distributionssektorerna samt till tidigarelagd finansiering av forskning 
och utveckling. Sammanlagt uppgick insatserna inom detta område till 3,5 
miljarder, vilket är dubbelt så mycket som de lån som tecknades under 1994, ett år 
då aktiviteten var ovanligt låg. Delvis kan denna ökning tillskrivas det intresse som 
visats räntesubventionsmekanismen, en resurs som tillfördes sysselsättnings-
skapande små och medelstora företag vid toppmötet i Köpenhamn. Tillämpnings­
tiden för denna mekanism, som skulle upphöra den 31 juli 1995, har förlängts till 
och med december för att göra det möjligt för de nya medlemsstaterna att utnyttja 
bestämmelserna. Vid slutet av år 1995 hade lån på sammanlagt en miljard tecknats, 
och cirka 4 400 europeiska företag hade utnyttjat dem, vilket gjort det möjligt att 
skapa omkring 45 000 arbetstillfällen. 
2.3 Inför år 2002, då Parisfördraget skall upphöra att gälla, ändrade kommissionen i 
sitt beslut av den 28 juni 1994 villkoren för EKSG.s upp- och utlåningspolitik. På 
grundval av detta tecknades under 1995 i gemenskapen lån på sammanlagt 360,4 
miljoner ecu, vilket är en minskning med 46,5 % jämfört med 1994 (se tab. 3). 
Denna minskning beror såväl på de ogynnsamma ekonomiska förhållandena i kol-
och stålindustridistrikten som på politiken för att gradvis avveckla EKSG-
instrumentet enligt de fastställda riktlinjerna. 
Tabell 3 
EKSG-lån under 1995 1 
(TUSENTAL ECU) 
Italien 
Frankrike 
Grekland 
Portugal 
Nederländerna 
Tyskland 
Storbritannien 
Spanien 
Belgien 
Luxemburg 
Irland 
Danmark 
Summa Artikel 54 
28.627,1 
39.809,5 
17.781,4 
86.218,0 Artikel 56 
60.565,3 
12.523,7 
10.178,0 
56.990,0 
98.512,6 
4.744,6 
7.257,5 
9.380,3 
260.152,0 Sociala 
bostadsprogram 
2.382,5 
7.956,6 
1.766,9 
438,7 
1.495,1 
47,5 
14.087,3 Summa 
89.192,4 
14.906,2 
10.178,0 
104.756,1 
100.279,5 
22.964,7 
8.752,6 
9.380,3 
47,5 
360.457,3 
2.4 Vad gäller NCI-verksamheten bör det nämnas att några nya låneoperationer inte 
har förekommit sedan 1991 (tab. 4). 
2.5 Mekanismen för finansiellt stöd på medellång sikt, som syftar till att stödja 
betalningsbalansen i medlemsstaterna, har under de senaste åren utnyttjats för 
Grekland och Italien. Italien har beviljats ett lån på 8 miljarder ecu, som skall 
betalas ut i fyra trancher (rådets beslut nr 93/67/EEG av den 18 januari 1993). 
Enligt rådets beslut skulle de tredje och fjärde trancherna betalas ut tidigast den 1 
februari 1994 respektive den 1 februari 1995. Italien har inte begärt någon 
utbetalning av dessa trancher och det förefaller inte längre nödvändigt att 
verkställa detta. 
Mot bakgrund av detta och de tidigare ingångna åtagandena mot Grekland har 
omfattningen av de lån som beviljats enligt denna mekanism slutat på 5 miljarder 
ecu per den 31 december 1995. Det godkända taket för lånen är 14 miljarder, som 
vid behov skall finansieras på kapitalmarknaden. 
Tabell 4 
NCI, lånesituation per den 31.12.1995 1 (milj. ecu) 
Finansiella avtal 
Globallån (*) 
Tillverkningssektorn (*) 
Infrastruktur 
Energi 
S:a tecknade lån, netto (**) 
BB-lån (egna resurser) 
Godkända lånetak 
Restbelopp NCI I 
SA 
538,5 
446,7 
990,5 
1.000,0 
9,5 Rekonstr. 
ITALIEN 
598,7 
598,7 
351,6 
1.000,0 
49,7 Rekonstr. 
GREKLANC 
80,0 
80,0 
80,0 
0 NCI II 
406,8 
10,6 
2794 
300,8 
997,5 
1.000,0 
25 Nam 
2138,0 
465,3 
258,3 
2861,6 
aooo,o 
138A Naiv 
6683 
668^ 
750,0 
81,2 SUMMA 
3.227,4 
15,9 
1.961,9 
1.0053 
6.197,2 
351,6 
6.830,0 
267,5 
(*) Industi ochjondbruk 
(**) Tecknade lån, rrinus återtagna 
3 UTLÅNINGSVERKSAMHETEN UTANFÖR GEMENSKAPEN 
För stater med vilka gemenskapen har ingått samarbetsavtal kan betydande 
resurser mobiliseras i de former som är bäst anpassade till den särskilda situationen 
i varje land. (tab.5) 
3.1 Inom ramen för gemenskapens stöd till anpassnings- och reformprogram i tredje 
land har fortsatt makroekonomiskt stöd som komplettering till IMF:s program 
givits i form av lån till stöd för betalningsbalans och strukturell anpassning. I 
fråga om länderna i Central- och Östeuropa har gemenskapsstödet beviljats inom 
ramen för G 24. 
Under 1995 uppgick de utbetalningar som verkställdes på detta område inom 
ramen för tidigare beslutade lån till 285 miljoner ecu, uppdelat på 100 miljoner 
till kuststaterna vid Medelhavet (Algeriet), 80 miljoner till Central- och Östeuropa 
(Litauen: 25 miljoner, Rumänien: 55 miljoner) och 105 miljoner till OSS 
10 
(Moldova: 20 miljoner, Ukraina: 85 miljoner). Till detta skall läggas nya lån, som 
beslutats under 1995, på maximalt 255 miljoner ecu (Vitryssland: 55 miljoner, 
Ukraina: 200 miljoner), varav 30 miljoner betalades ut samma år till Vitryssland. 
3.2 Inom ramen för rådets beslut i december 1991 om beviljande av möjligheter till 
afiarskredit med lånetaket 1 250 miljoner ecu för de nya oberoende staterna i före 
detta Sovjetunionen (OSS) verkställdes under 1995, enligt tidigare tecknade lån 
utbetalningar på sammanlagt 95,0 miljoner ecu (Azerbajdzjan: 36,2 miljoner, 
Uzbekistan: 58,7 miljoner). 
Eftersom det inte fattades några beslut om nya låneoperationer under 1995 förblev 
det samlade beloppet av de krediter som beviljades inom detta system oförändrat 
jämfört med 1994, dvs. 1 133 miljoner ecu. 
Tabell 5 
Finansiering utanför gemenskapen under 1995 1 (milj. ecu) 
AVS - ULT 
Medelhavet 
Central-och Östeuropa 
OSS 
Latinamerika, Asien 
Summa Finansiellt 
stöd till t 
stater (1) 
100.0 
80.0 
230.0 (3) 
410.0 El B 
Från Gemens-
apsbudgeten 
och EUF (2) 
225.0 
23.0 
248.0 Egna resurser 
250.0 
1,015.0 
1,005.0 
288.0 
2,558.0 SUMMA 
475.0 
1,138.0 
1,085.0 
230.0 
288.0 
3,216.0 
(1) Utbetalningar. 
(2) Tecknade och förvaltade av EIB med utnyttjande avbudgetresurserfrånEEG eller Europeisk 
utvecklingsfonden (EUF). 
(3) Lån till stöd för betalningsbalansen och affärs krediter. 
3.3 Finansiering genom EIB utanför gemenskapen ingår även i gemenskapens politik 
för samarbete med tredje land. Detta slag av finansiering ökade kraftigt under 
1995 (med 24,9% jämfört med det föregående året). Det samlade beloppet 
uppgick till 2 806 miljoner ecu, fördelat på 2 558 miljoner i lån ur bankens egna 
resurser och 248 miljoner i riskkapitaloperationer med utnyttjande av gemen­
skapens eller medlemsstaternas budgetresurser. 
Denna betydande ökning kan tillskrivas dels att verksamheterna i tredje land har 
intensifierats, dels att dessa utsträckts till nya geografiska områden. Intensifie­
ringen av låneverksamheten har varit mycket påtaglig i Medelhavsregionen och i 
Latinamerika/Asien, medan en stabilisering skett i Centraleuropa och i AVS-
staterna. Vidare har lån för första gången tilldelats Sydafrika, Haiti och Palestina. 
11 
EIB:s interventioner i länderna i Afrika, Västindien och Stilla havsområdet 
(AVS) och i de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) uppgick till 
430 miljoner ecu (462 miljoner 1994), varav 225 miljoner i riskkapital med 
resurser från Europeiska utvecklingsfonden (EUF). 
Vad gäller fördelningen på olika sektorer har två tredjedelar av finansieringen (291 
miljoner) gått till basinfrastruktur (vägar, anläggningar, hamnar och flygplatser). 
Inom energisektorn - produktion, distribution och oljeutvinning - uppgick 
finansieringen till 108 miljoner. Byggande av dricksvattennät och rening av 
avloppsvatten svarade för 105 miljoner och kommunikationsinfrastruktur för 
sammanlagt 78 miljoner. 
Vad gäller Afrika har de första globallånen tecknats i Sydafrikanska republiken, på 
grundval av ett särskilt protokoll och för ett samlat belopp av 45 miljoner. 
Lånen till kuststaterna i Medelhavsområdet uppgick 1995 till sammanlagt 1 038 
miljoner ecu, varav 23 miljoner ur budgetmedel. Lånen är till mer än två tredje­
delar (718 miljoner) övergripande (utanför protokollen) och avser interregionala 
samarbetsprojekt och miljöskyddsåtgärder. Lånen enligt de gällande bilaterala 
protokollen uppgick till 320 miljoner. Bankens medverkan gäller elva länder och 
avser förstärkt transportinfrastruktur, förvaltning av vattenresurser, rening och 
konstbevattning samt energiproduktion och -distribution. Dessutom har en kredit 
på maximalt 125 miljoner i globallån utnyttjats för mindre investeringar som gjorts 
av kommuner och företag inom den privata sektorn. 
Inom Europeiska unionens initiativ till stöd för fredsprocessen i Mellanösterna 
undertecknade EIB i oktober 1995 ett ramavtal om stöd mellan banken och den 
palestinska myndigheten. Globallån på sammanlagt 26 miljoner (varav 6 miljoner i 
riskkapital) undertecknades i slutet av 1995 för finansiering i Gaza och på 
Västbanken av investeringar inom industri-, livsmedels-, turist- och tjänste­
sektorerna. Stödet till fredsprocessen ingår i ett större regionalt sammanhang, där 
de viktigaste inslagen under 1995 var lån till Jordanien, till återuppbyggnaden i 
Libanon och till investeringar med samverkan mellan israeliska och egyptiska 
operatörer. 
Ett lån på 15 miljoner till Malta och 10 miljoner till Cypern bör vidare göra det 
möjligt att uppnå överensstämmelse med gemenskapsdirektiven om utsläpp av 
avloppsvatten och utbyggnad av reningsanläggningar i stadsområden. 
I länderna i Central- och Östeuropa uppgick lånen till 1 005 miljoner ecu under 
1995 (1994: 957 miljoner). De har gått till tio länder och däribland för första 
gången till Albanien. Nästan samtliga (97 %) dessa lån ingår i tremiljarders-
programmet enligt styrelsens beslut om åtaganden i maj 1994 och garanteras 
genom gemenskapsbudgeten. Vidare har 32 miljoner placerats i Slovenien enligt 
det protokoll som trädde i kraft 1993. 
Flera av dessa lån har bidragit till att man kunnat utföra arbeten som innebär en 
direkt förlängning av de transeuropeiska näten. Tillverkningssektorn har vidare i 
sex länder kunnat utnyttja globallån på sammanlagt 315 miljoner. 
12 
Slutligen har åtta länder i Latinamerika och Asien, som undertecknat samarbets­
avtal med Europeiska unionen, tilldelats lån på sammanlagt 288 miljoner. Dessa 
operationer omfattas av styrelsens beslut i februari 1993 om finansiering av 
investeringar som är av gemensamt intresse för det berörda landet och unionen 
eller som sker i samarbete med europeiska partner. Taket för detta program har 
fastställts till 750 miljoner ecu för en treårsperiod. Vid utgången av 1995 hade 607 
miljoner av detta tagits i anspråk. 
3.4 Den 5 mars 1990 beslutade gemenskapen att godkänna att EKSG-lån tilldelades 
för finansieringen av industriinvesteringar i Polen och Ungern upp till ett belopp av 
200 miljoner ecu. 1991 utsträcktes detta beslut till dåvarande Tjeckoslovakien, 
Bulgarien och Rumänien. 
Efter ett lån på 42 miljoner ecu, som tecknades 1994 och utbetalades 1995, till 
fiinansiering av en investering i ett polskt stålverk har inga nya lån tecknats. 
3.5 Den 21 mars 1994 beslutade rådet att ge kommissionen befogenhet att teckna 
avtal om upplåning till Euratom. Det upplånade beloppet skulle användas för att 
ge lån till förbättringar av effektiviteten och säkerheten hos kärnkraftverken i vissa 
länder i Central- och Östeuropa. Med hänsyn till det samlade lånetak som 
fastställdes av rådet skulle cirka 1,1 miljarder ecu kunna tilldelas genom denna 
kreditmöjlighet. 
Under 1995 har en projekten granskats mycket aktivt, men på grund av deras såväl 
tekniska som politiska komplexitet har ännu inget av projekten nått det slutliga 
beslutsstadiet. 
3.6 Gemenskapen och EIB är både andelsägare i och nära samarbetspartner till 
Europeiska utvecklingsbanken. De står vardera för 3 % av bankens kapital och 
bedriver ett nära samarbete med den som syftar till att deras olika operationer skall 
komplettera varandra. Kommissionen lämnar tekniskt bistånd till Europeiska 
utvecklingsbankens projekt, medan denna och EIB samfinansierar ett antal projekt 
i Central- och Östeuropa. 
Enligt Europeiska utvecklingsbankens verksamhetsrapport för 1995 godkände 
styrelsen 134 nya projekt i Central- och Östeuropa och i länderna i före detta 
Sovjetunionen (mot 106 under 1994). De anslagna medlen uppgick till 2 miljarder 
ecu (mot 1 878 miljoner under 1994). På grund av den ökande efterfrågan har 
aktiekapitalet i förhållande till bankens samlade verksamhet ökat från 21 till 24 % 
under 1995 eller med 695 miljoner ecu. 
EUROPEISKA INVESTERINGSFONDEN 
Europeiska investeringsfonden (EIF) påbörjade sin garantiverksamhet i juni 1994 
och har utvecklat den inom ramen för finansieringen av de transeuropeiska näten 
(TEN) samt av små och medelstora företags projekt. Fonden har för närvarande 
78 aktieägare - 76 banker och finansiella institut från olika länder inom unionen 
13 
samt Europeiska gemenskapen och EIB. Vid utgången av 1995 uppgick det 
tecknade aktiekapitalet till 1 784 miljoner eller 89,2 % av det stadgeenliga 
maximikapitalet på 2 miljarder ecu. 
Sedan sin tillkomst har EIF godkänt 28 operationer omfattande 1 441 miljoner 
ecu. De av dessa operationer som tecknats omfattar 631,8 miljoner. 91 % av 
operationerna avser TEN och återstoden små och medelstora företags projekt. 
De tecknade projekten under 1995 på TEN-området gäller transport, tele­
kommunikationer och energi. I december 1995 undertecknade kommissionen och 
fonden ett avtal om ett pilotprojekt med namnet "Tillväxt och miljö" inom vilket 
EIF kommer att ställa delgarantier till projekt som har positiva återverkningar för 
miljön och genomförs av små och medelstora företag. I samband med detta har 
fonden granskat och föreslagit garantiavtal för ett antal banker som är aktieägare. 
5 BUDGETKONSEKVENSER AV UTLÅNINGSVERKSAMHETEN 
Gemenskapens allmänna budget berörs av låneverksamheten i den utsträckning 
som lånen är förenade med räntesubventioner och/eller budgetgarantier. 
5.1 Räntesubventioner 
Gemenskapen beviljar räntesubventioner inom följande områden: 
a. Omställning av industrin i kol- och stålregioner (artikel 56 i Paris-
fördraget). 
b. Återuppbyggnad av olycksdrabbade områden i Italien och Grekland (varvid 
subventionerna erläggs via EEB i takt med amorteringarna). 
c. Inom den särskilda lånemöjligheten för små och medelstora företag (se 
tab. 7 i bilagan). 
Det har inte beviljats några räntenedsatta lån till industrier för att finansiera 
investeringsprojekt som syftar till att underlätta avsättningen av kol från 
gemenskapen (artikel 54 andra stycket). Vad gäller beviljande av subventioner av 
lån till omställning inom kol- och stålindustrierna (artikel 56) uppgick ränte­
subventionerna 1995 till 11,5 miljoner ecu, vilket skall jämföras med 114,3 
miljoner 1993 och 51,1 miljoner 1994. 
1993 ökade Europeiska rådet i Köpenhamn med tre miljarder ecu budgeten för 
den tillfälliga lånemöjlighet för större infrastrukturprojekt som antogs i Edinburgh. 
Av detta belopp avser en miljon ecu stärkt konkurrenskraft för små och 
medelstora företag i Europa, bl.a. genom räntesubventioner som är kopplade till 
skapandet av nya arbetstillfällen. Subventionen är 3 000 ecu för varje nyskapat 
arbetstillfälle, vilket i genomsnitt motsvarar en räntesubvention med 2 %. Efter 
antagandet av rådets beslut av den 19 april 1994 började EIB under andra halvåret 
1994 teckna avtal om globallån med finansiella förmedlare i samtliga 
medlemsstater. Tilldelningen av lån avslutades den 15 december 1995 då hela det 
budgeterade beloppet, en miljard, hade utnyttjats. Betalningarna ur budgeten till 
denna lånemöjlighet uppgick till 65,5 miljoner ecu under 1994 och 2,8 miljoner 
14 
ecu 1995, vilket visar hur snabbt låneansökningarna lämnades in och följaktligen 
även det stora intresset för denna lånemöjlighet. 
Räntesubventioner ges även i samband med EIB:s utlåning utanför gemenskapen 
(se tab. 8 i bilagan). 
5.2 Budgetgarantier 
5.2.1 Tillämpningsområde 
Gemenskapens upplåning för att finansiera de lån som förvaltas av kommissionen 
(Euratom, NCI, betalningsbalans) garanteras i sin helhet via den allmänna 
budgeten. 
EIB:s lån av egna medel till tredje land inom ramen för gemenskapens politik för 
finansiellt utvecklingsfrämjande samarbete omfattas av garantiavtal. Dessa 
garantier ställs av medlemsstaterna för lån till AVS-staterna och av gemenskapen 
för lån till Medelhavsländerna, länder i Central- och Östeuropa, tredje länder i 
Latinamerika och Asien med vilka Europeiska unionen har slutit samarbetsavtal 
samt Sydafrika. 
I detta sammanhang har gemenskapens budget använts för garantier i samband 
med följande operationer: 
a. EIB-Iån till länder i Medelhavsområdet: Dessa lån omfattas av en samlad 
garanti från gemenskapen för 75 % av de tecknade lånebeloppen. 
Vid utgången av 1995 omfattade dessa lån 2 167 miljoner ecu, varav 385 miljoner 
avsåg lån i Spanien, Grekland och Portugal (före anslutningen) och 1 782 miljoner 
lån i tredje länder i Medelhavsområdet. 
b. EIB-Iån till länder i Central- och Östeuropa: Gemenskapsgarantin omfattar 
hela de tecknade lånebeloppen. Den 31 december 1995 uppgick EIB.s kredit till 
dessa länder 1,647 miljarder ecu av det totala anslaget på 1,7 miljarder i 
budgetrubriken Central- och Östeuropa I. De samlade utestående lånen uppgick i 
slutet av 1995 till 837 miljoner ecu. 
I slutet av 1993 förnyade gemenskapen sin garanti så att den omfattade EIB:s 
utlåning under de följande tre åren i Central- och Östeuropa, inklusive de baltiska 
staterna och Albanien, upp till sammanlagt tre miljarder ecu (Central- och 
Östeuropa II). Av detta har EBB per den 31 december 1995 öppnat krediter på 1 
894 miljoner ecu. Det utestående lånebeloppet per samma datum är endast 96 
miljoner ecu. 
c. EIB-Iån till övriga tredje länder: De lån som beviljas länder i Latinamerika och 
Asien med vilka gemenskapen har slutit samarbetsavtal garanteras i sin helhet via 
gemenskapsbudgeten. Detta program beslutades i februari 1993 för ett 
sammanlagt belopp av 750 miljoner ecu under tre år med ett utlåningstak på 250 
15 
miljoner per år. 1995 uppgick de tecknade lånen till 607 miljoner ecu och de 
utestående garantierna omfattade vid slutet av detta år 149 miljoner ecu. 
d. EIB-Iån till Sydafrika: I juni 1995 ställde gemenskapen garanti för EIB.s 
utlåning i Sydafrika under de två följande åren för ett belopp av högst 300 miljoner 
ecu. Dessa lån garanteras i sin helhet via gemenskapsbudgeten. Per den 
31.12.1995 hade EBB öppnat en kredit på 45 miljoner, men inget belopp har ännu 
utbetalats. 
1991 beslutade gemenskapen att ställa garanti för 98 % av en bankgaranti till 
före detta Sovjetunionen upp till högst 500 miljoner ecu (varav 406 miljoner i 
kapital) för import av jordbruks- och livsmedelsprodukter. I februari 1992 
tilldelades Ryssland hela denna kredit. I slutet av 1995 återbetalades krediten i sin 
helhet. 
5.2.2 Utestående garantier per den 31 december 1995 
De utestående garantier som belastar gemenskapens budget och som närmare 
preciseras i tabell 6 nedan omfattade i slutet av 1995 över 13 miljarder ecu, varav 
44 % till förmån för tredje land. Detta innebär en minskning med 655 miljoner ecu 
jämfört med 1994. Den andel som utgörs av åtaganden mot tredje land ökar dock 
fortfarande (från 37,5 % år 1992 till 44 % för närvarande). 
Den årliga risk som omfattas av den allmänna budgeten avseende återbetalningen 
av skulden (räntor och amorteringar) uppgick till 2 855 miljoner under 1995, varav 
1 682 miljoner gällde tredje land. 
Per den 31 december 1995 hade gemenskapen utestående fordringar på gäldenärer 
på 296,5 miljoner ecu, varav 68,2 miljoner i utebliven betalning från vissa 
republiker i före detta Jugoslavien och 228,3 miljoner avseende de oberoende 
staterna i före detta Sovjetunionen, Tadzjikistan, Arménien, Georgien och 
Turkmenistan. 
Alla fall av tillfälligt utnyttjande av kommissionens likvida medel i fråga om 
garantin har reglerats genom budgeten fram till och med 1993 och därefter genom 
budgetgarantifonden, sedan denna inrättats genom rådets förordning nr 2728/94 av 
den 31 oktober 1994. 
16 
Tabell 6 
Utestående kapital för garanterade operationer (per den 31.12.1995) (2) 
(milj. ecu) 
Operation Godkänt 
lånetak Utestående 
belopp per den 
31.12.1994 Utestående 
belopp per den 
31.12.1995 
Medlemsstater 
A Betalningsbalans 
1. Grekland I 
2. Grekland II 
3. Italien 
B Övrigt 
4. Euratom (2) 
5. NCI och NCI TT 
6. EIB Medelh. (E, GR, P) 26.330 
14.000 
4.000 
6.830 
1.500 7.844 
5.022 
1.000 
4.022 
2.822 
779 
1.570 
473 7.263 
5.045 
1.000 
4.045 
2.218 
720 
1.113 
385 
Tredje land 
A Finansiellt bistånd 
1. Ungern 
2. Tjeckiska republiken 
3. Slovakiska republiken 
4. Bulgarien 
5. Rumänien 
6. Algeriet 
7. Israel 
8. De baltiske stater 
9. OSS 
10. Moldova 
11. Ukraina 
12. Vitryssland 
B Övrigt 
13. Medelhavsområdet 
14. Centr.-och Östeuropa 
15. Utvecklingsländer -Latinam.ch Asien 
16. Sydafrika 
17. Garanti OSS 17.782 
5.170 
1.050 
250 
255 
400 
580 
600 
160 
220 
1.250 
45 
285 
75 
12.612 
6.362 
4.700 
750 
300 
500 5.926 
3.485 
790 
250 
125 
360 
455 
400 
160 
110 
810 
25 
2.441 
1.688 
574 
46 
133 5.851 
2.987 
440 
250 
125 
360 
510 
500 
160 
135 
347 
45 
85 
30 
2.864 
1.782 
933 
149 
SUMMA 44.112 13.770 13.114 
(1) Valutakurser per den 31.12.1995. 
(2) Eura torn-lån tilldelade vissa tredje länder (rådets beslut 21.3.1994). 
17 
STATISTIKBILAGA 
18 
Tabell 1 
ArsutvecMing for gemenskapens upp- och utlåning (MUONERECU) 
(ecu-kurs vid slutet av räkenskapsåret) 
1935 1936 1937 1938 1939 1930 1931 1992 1993 1994 1995 
I. Inbetald upplåning 
EKSG 
Betalningsbalans (1) 
Euratom 
NO 
Summa kommissionen 1285 1.517 1.487 880 
862 860 
344 488 853 93 
860 541 611 945 
2469 3.406 3.811 1.918 913 1.086 1.446 1.474 908 
350 1.695 1209 4969 
522 76 49 -
1.435 1.512 3.190 2683 5.877 644 
245 
49 
70 
1.008 386 
410 
66 
862 
BB (2) 5.693 6.786 5.593 7.655 9.034 1Q996 13672 12974 14224 14.148 12395 
Summa gemenskapen 8.168 10.194 9.404 9.584 1Q4S9 12508 16862 15.657 20.101 15.156 13257 
II. Utbetald utlåning 
EKSG 
Betalningsbalans (1) 
Euratom 
Na 
Summa kommissionen 1.010 1.069 
852 
211 443 
884 393 969 
860 
314 
425 908 700 993 1.382 1.486 918 
350 1.695 1209 4969 
357 
2105 2767 2568 1265 78 24 39 9 30 
778 1.357 3.116 2454 5917 674 
245 
49 
963 403 
410 
813 
BBP) 5.641 6.678 6967 8.844 11.507 12605 14.438 16.066 17.724 17.682 18604 
Summa gemenskapen 7.745 9.445 9.536 10.109 12235 13972 17.554 18520 23641 18650 19.417 
Anm: Skillnaderna mellan summorna för kommissionens ut-resp. upplåning beror på upplåningsoperationer i refinansierings 
syfte och på variationer i upplåringssaldot som inte bokförs vid räkenskapsårets slUL 
Skillnaderna mellan UBånings- och upplåningsbeloppen för BB beror på att BBs iKåning finansieras 
såväl genom upplåning som av bankens egna medel. 
(1) Mekanism för finansiellt stöd till medlemsstaterna och bistånd till tredje land. 
(2) Summa upplånade medel. 
(3) Utlåning av egna medel utan beaktande av BB:s garantier till investerare (irgen under 1996) 
och operationer med NCI-medel. 
19 
Tabell 2 
Gemenskapens samlade upplåning vid slutet av varje år (1) (2) (miljoner ecu) 
EKSG EIB Euratom NCI Delsumma Upplåning 
betalningsbal, Summa 
upplåning 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 (3) 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 6.178 
6.539 
7.119 
7.034 
6.761 
6.689 
6.825 
6.738 
6.673 
7.139 
7.327 
7.331 
6.548 
5.966 16.570 
20.749 
25.007 
26.736 
30271 
31.957 
36.928 
42330 
48.459 
58.893 
67.784 
78.661 
83.673 
87.079 1.272 
1.680 
1.892 
2013 
2168 
2500 
2164 
1.945 
1.687 
1.563 
1.338 
1.018 
779 
720 1.747 
3269 
4.432 
4.960 
5.202 
5.229 
5.514 
5.122 
4.542 
3817 
3.326 
2202 
1.570 
1.113 25.767 
32237 
38.450 
40.743 
44.402 
46.375 
51.431 
56.135 
61.361 
71.412 
79.775 
89212 
92570 
94.878 591 
4.610 
4.932 
3236 
1.890 
2997 
2459 
2075 
(4)2045 
3516 
4.026 
5.204 
7.697 
a032 26.358 
35.847 
43.382 
43.979 
46.292 
49.372 
53.890 
58210 
63.406 
74.928 
83.801 
94.416 
100.267 
102910 
(1) Valutakurserperden 31 december varje år. Eftersom större delenavupplåningenäri nalonella 
valutor, beror skillnaderna mellan årssluten dels på förändringar i värderingen a v den befrrfiga 
upplåningen, dels av nettovolymen på den upplåning som gjorts under året 
(2) Detursprungliga lånebeloppetminskatresp.ökatmed amorteringar,uppsägningar, 
avskrivningar och väXBlkursanpassningar. 
(3) Frånochmed 1989inklusive kortfristig upplåning (ElBs nya metod). 
(4) Frånochmed 1990inklusive finansielltbistånd till red je land. 
20 
Tabell 3 
Gemenskapens nya upplåning under 1995, fördelad pa valutor •(miljoner e 
ECU 
BFR 
DKR 
DM 
ESC 
FF 
DRA 
HFL 
IRL 
LFR 
LIT 
OSC 
PTA 
SFM 
SVK 
UKL 
Delsumma 
SFR 
USD 
YEN 
CAD 
Delsumma 
SUMMA Betalnings Summa 
EIB Euratom EKSG NCI balans (1) upplåning 
400 410 810 
7 - - 7 
2.397 - 182 - - 2.579 
1.004 - 10 - - 1.014 
342 14 356 
149 149 
145 145 
135 - - - - 135 
193 - 9 - - 202 
3.343 - 46 - - 3.389 
1.574 - 20 - - 1.594 
996 - 98 - 1.094 
10.773 - 386 410 11.569 
323 66 389 
528 528 
771 - 771 
1.622 - 66 - 1.688 
12.395 - 386 66 410 13.257 1995 
% 
6,1 
0,1 
19,5 
7,6 
2,7 
1,1 
1,1 
1,0 
1,5 
25,6 
12,0 
8,3 
87,3 
2,9 
4,0 
5,8 
12,7 
100,0 cu) 
1994 
% 
4,1 
5,5 
0,3 
14,1 
3,9 
7,7 
0,2 
4,4 
1,2 
1,3 
17,0 
0,4 
6,5 
12,3 
78,8 
5,6 
11,1 
4,4 
21,2 
100,0 
(1) Betalningsbalans och finansielltbistand Kil icke-medlemsstater. 
21 
Tabell 4 
Tilldelade lån inomgemenskapen fördelade på sektorer och instrument, 1994-och 1995 I 
(rriljcnerecu) 
Tilluerkringssektom 
varav kredter genom 
globallån 
Infra smJctir 
varav krediter genom 
globallån 
Energi 
varav krediter gencm 
globallan 
SUMvlA BOG 
1934 1995 
336,7 3463 
21Q0 2213 
336,7 14,1 
6734 3804 EIB (1) 
1934 1935 
3591,3 4617,1 
1.7966 2954>9 
96462 10081,5 
8375 1-23010 
33339 3033,1 
633 933 
166244 17.781,7 Euratom 
1934 1935 
-Nan) 
1984 1935 
114 -
11A -
11A -Summa 
1934 1935 
39124 49534 
20ia0 3176,7 
99329 100966 
8975 1.2390 
33339 3063,1 
693 9918 
17.3032 181421 % av to al belöp 
1994 1935 
228 274 
11,7 17^ 
57,7 55£ 
62 7,2 
195 17,0 
Q4 Q6 
100 X» 
(1) Belopp godkända fransierirgarördividuBllalånochgloballån). 
22 
Tabell S 
Finansiering som beviljats av BB inom gemenskapen under 1994 och 1995 
fördelat på målområden 
1994 1995 
mecu 
1. Regional utveckling 
1.1 Fördelat på länder 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Portugal 
Storbritannien 
Österrike 
Finland 
Sverige 
1.1 Fördelat på sektorer 
Energi 
Transport 
Telekommunikationer 
Vatten, rening 
Annan infrastruktur 
Industri, jordbruk 
Tjänster 12.035,1 
178,6 
506,9 
1.801,6 
632,1 
2.659,2 
1.571,7 
237,7 
2.159,2 
17,7 
1.127,1 
1.143,3 100 
1,5 
4.2 
15,0 
5,3 
22,1 
13,1 
2,0 
17,9 
0,1 
9,4 
9,5 
2.104,4 
4.209,8 
1.925,2 
766,2 
404,0 
2.092,9 
532,6 17,5 
35,0 
16,0 
6,4 
3,4 
17,4 
4,4 12.143,5 
249,0 
304,0 
1.786,3 
335,7 
2.697,0 
1.440,1 
165,5 
2.458,8 
79,3 
24,0 
1.252,8 
1.258,6 
63,8 
23,7 
4,7 
2.009,0 
4.385,0 
885,0 
1.229,0 
385,0 
2.534,0 
718,0 100 
2,1 
2,5 
14,7 
2,8 
22,2 
11,9 
1,4 
20,2 
0,7 
0,2 
10,3 
10,4 
0,5 
0.2 
0,0 
16,5 
36,1 
7,3 
10,1 
3,2 
20,9 
5,9 
2. Infrastruktur av gemenskapsintresse 
2.1 Transport 
2.2 Telekommunikationer 
2.3 Övrigt 5.698,3 
3.543,2 
2.155,1 100 
62,2 
37,8 6.592,0 
5.494,0 
1.098,0 100 
83,3 
16,7 
3. Miljöskydd och levnadsvillkor 
3.1 Miljö 
3.2 Stadsplanering 4.866,0 
3.1521 
1.713,9 100 
64,8 
35,2 6.044,0 
3.972,0 
2.072,0 100 
65,7 
34,3 
4. Energi 
4.1 Egna energiresurser 
4.2 Diversifiering av importen 
4.3 Rationellt energiutnyttjande 3.525,6 
850,8 
919,8 
1.755,0 100 
24,1 
26,1 
49,8 3.433,0 
1.037,0 
894,0 
1.502,0 100 
30,2 
26,0 
43,8 
5. Företagens konkurrenskraft 
varav små och medelstora företag (1) 1.791,5 
1.693.4 6.776 3.450,0 
2.881,0 11.736 
(1) Inklusive krediter genom NIC:s globallån. 
OBS! Eftersom viss utlåning samtidigt avser flera områden, är summan av beloppen i de olika 
rubrikerna inte lika med dettotala finansieringsbeloppet 
23 
Tabell 6 
Geografisk fördelning av låneoperationema (1) inom gemenskapen under 1994 och 1995 
1994 (miljoner ecu) 
EKSG BB Euratom Nia Betalnings­
balans Belopp 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Hand 
Hälen 
Luxemburg 
Nederländerna 
Portugal 
Storbritannien 
Österrike 
Finland 
Sverige 
Artikel 18 (2) 39,8 
821 
143,4 
0,0 
30,7 
14,5 
0,1 
29,3 
333,8 615,3 
849,7 
2407,9 
534,7 
3011,5 
2477,4 
291,1 
3099,5 
5,1 
399,5 
1.109,7 
2454,7 
89,5 
60,2 
15,3 
260,8 655,1 
931,8 
2551,3 
534,7 
30422 
2491,9 
291,2 
3128,8 
5,1 
399,5 
1.109,7 
2788,5 
89,5 
60,2 
15,3 
260,8 36 
5,1 
139 
29 
16,6 
136 
1,6 
17,0 
0,0 
22 
6,0 
15,2 
0,5 
0,3 
0,1 
1,4 
Summa 673,7 17.681,9 18355,6 100 
1995 
EKSG BB Euratom Na Betalnings­
balans Belopp 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Portugal 
Storbritannien 
Österrike 
Finland 
Sverige 
Artikel 18 (2) 8,7 
104,8 
229 
14,9 
89,2 
9,4 
10,2 
100,3 666,0 
825,0 
2715,0 
525,0 
28ia0 
2207,0 
327,0 
3.435,0 
79,0 
319,0 
1.2320 
2244,0 
2420 
179 
273 
519 673,7 
825,0 
2819,8 
525,0 
2840,9 
2221,9 
327,0 
3524,2 
88,4 
319,0 
1.2422 
2344,3 
2420 
179,0 
273,0 
519,0 36 
4,4 
14,9 
28 
15,0 
11,7 
1,7 
186 
0,5 
1,7 
6,6 
124 
1,3 
0,9 
1,4 
27 
Summa 380,4 18604,0 18964,4 100 
(1) Beviljade lån. 
(2) Gemenskapsprojektsominte ärlokaliserade till enenskild me die ms sta t (te x. te le 
kommunikafonskablaroch-satelliter,Nordsjöolja). 
24 
Tabell 7 
Utbetalda räntasubventioner inom gemenskapen via olika 
gemenskapsmekanismer 1977-1995 (miljoner ecu) 
System utan diskontering (1) 
EKSG art 54 EKSG art. 56 Sysselsättnin Återuppbygg 
Portugal efter jordåvnihgar System med diskontering (2) 
SMF ERUF Särskilda 
lanemöjlighel 
1977 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 1,3 
9,8 
10,4 
25,7 
7,6 
10,5 
4,0 
62 
36 
5,9 
24 
30 
26 
1,3 
1,0 27 
165 
8,0 
334 
63 
19,3 
7,1 
34,0 
74,9 
33,1 
35,6 
386 
425 
4Q6 
436 
1060 
114,3 
51,1 
11,5 4,0 
39 30 
14,4 
24,4 
284 
28,6 
286 
27,8 
266 
231 
20,1 
17,2 200,0 
197,0 
1932 
209,8 
200,0 121 
65,5 
28 
(1) Subventioner fördelade fidsmässigtochupptagna på ensärskild posti varje års budget 
(2) Subventioner som betalas utav kommissionen ma d ettenda, diskonto ra t belopp som upptas i 
första årets budget 
25 
Tabell 8 
fleråriga program för finans le K biständ utanför gemenskapen, i kraft eller avtalade per den 31.12.1995 
AVS och ULT 
AVS 
ULT 
AVS 
ULT 
Sydafrika 
Medelhavs området (5) 
Turkiet 
Algeriet 
Marocko 
Tunisien 
Egypten 
Jordanien 
Libanon 
Syrien 
Israel 
Gaza och Västbanken 
Malta 
Cypern 
övergripande del 
utanför protokoH 
Central- och Östeuropa 
Tjeckiska republiken 
Slovakiska republiken 
Bulgarien 
Baltikum 
Ungern 
Rumänien 
Albanien 
Slovenien 
oss 
F.d. SSSR 
Moldova 
Ukraina 
Vitryssland 
Länder i Latinamerika 
och Asien Slag av avtal 
1 a f inansieia protokollet 
Lome IV 
Rådets beslut 
2a f inansieia protokollet 
Lomé IV 
Rådets beslut 
Rådets beslut 
Särskild åtgärd för finansie! 
ännu ej i kraft 
4: ef inansieia protokollet 
3:e finansieia protokollet 
4:e f inansieia protokollet 
4:e f inansieia protokollet 
Rådets beslut 
4:e f inansieia protokollet 
4:e f inansieia protokollet 
Rådets beslut 
Rådets beslut 
finansie! protokoll 
Rådets beslut Tidämp 
nings 
tid 
1996 
1996 
2000 
2000 
1997 
t san 
2CX 
1£ 
19$ 
19$ 
19$ 
19E narbe 
X) 
©6 
1996 
1997 
1996 Län av 
BBs egne 
medel 
(D 
1,200 
25 
1,658 
35 
300 
a, 
750 
280 
220 
168 
310 
80 
45 
110 
115 
82 
250 
30 
50 
1,800 
3,000 
150 
750 Operationer med 
budgetmedel 
1 riskkapital 
(2) Bj äterbetal­
ningsplktigt 
stöd (3) 
825 9,975 (4 
25 115 (4 
1,000 11,967 (4 
30 100 (4 
18 52 
25 193 
15 101 
16 242 
2 44 
2 22 
2 34 
2 41 
250 
2 13 
2 22 
25 205 (7; 
20(8! (miljoner ecu) 
Makroekonomlskt stöd 
Bevljat Utbetalt 
600 500 
160 160 
250 250 
255 125 
400 360 
220 135 
1,050 790 
580 510 
105 (9) 85 
1,250 (10) 1,133 
45 45 
285 85 
55 30 BCSG-ia Summa 
26,955 
12,000 
165 
14,625 
165 
300 
5,630 
950 
438 
284 
568 
126 
69 
146 
158 
242 
500 
45 
74 
2,030 
6,030 
250 
255 
400 
220 
1,050 
580 
105 
3,000 
170 
1,635 
1,250 
45 
285 
55 
750 
(1 ) Räntesubvention era de län finansierade nred Eiropeiska utvecWngsf ondens medel til projekt i AVS-staterna och IL T sant 
med medel ur gemenskapens almanna budget ti projekt som galer vissa länder i Madehavsom-adet De 
nödvändga beloppen for betalningen av subventionerna bokförs som ej äterbetalningspiktigt stöd. 
(2) Beviljade och förvaltade av BB. 
(3) Bevifade och förvaltade av Eiropeiska korrrrtssionen. 
(4) InMusive belopp avsedda för räntesubventioner av BB:s utlåning 
(5) Ce dsponibla beloppen frän de föregående finansieia protokollen kan utnyttjas sarrfidgt, antingen med hela de anslagna 
beloppen (Libanon, Syrien) eler med den resterande delen. 
(6) Länebeloppen för utlåning av egna rredel bokförs under övergripande del utanför protokoll 
(7) Västbanken och gazaremsan. Utlåning av egna medel bokförs under övergripande del utanför protokol 
(8) Bidast för räntesubventioner av BB:s län til transportprojekt av gerrensarrt intresse. 
(9) B återbetakiingsplMigt stöd (gåvor). 
(10) Affarskredter. 
26 
B - KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPA­
PARLAMENTET 
om utnyttj andegraden för 
gemenskapens nya instrument (NCI) 
(sexmånadersperioden från den 1 juli till den 31 december 1995) 
Samlad översikt per den 31 december 1995 
Enligt rådets beslut 83/200/EEG (artikel 6) och 87/182/EEG (Artikel 8) om 
finansieringen av gemenskapens nya instrument (NCI), skall kommissionen upp­
rätta en halvårsrapport om utnyttjandegraden för upplåningen inom NCI III och 
IV. 
Denna rapport omfattar perioden från den 1 juli till den 31 december 1995. 
De olika rättsliga grunderna avgör vilken metod som skall användas för att värdera 
summan av de undertecknade lånen i förhållande till den maximalt tillåtna 
upplåningen: 
a) Vad gäller NCI III är utlåningsvolymen mindre än upplåningsvolymen för 
att kunna ta hänsyn till de olika valutor i vilka lånen tas upp samt de 
därmed sammanhängande kostnaderna och utgifterna. 
b) Vad gäller NCI IV avser taket de lån som har undertecknats. 
Situationen när det gäller utnyttjandet av de delupplåningar som skall ingå i 
halvårsrapporteringen var vid utgången av 1995 följande: 
De upplåningstransaktioner som genomfördes för att finansiera NCI-verksam-
heterna under den sexmanadersperiod som rapporten behandlar beskrivs i bilaga 2 
B. 
Utnyttjande av NCI: situationen den 31.12.1995 
NCI III 
NCI IV Tak 
3,000 
750 Utnyttjat belopp 
2,862 
669 1 (Miljoner ECU) 
Saldo 
138 n 
81 
("I Rådethar ännu inte godkäntdensärskilda upplåningen av 100miljoner ecu 
fö r e uro p e is ka inno va ii o ns p ro je kt 
27 
2. Fördelning av lånen på länder och sektorer 
Tabellen nedan ger en översikt över undertecknade lån, omräknade till 
"uppdragsekvivalenter", per den 30 juni 1995. Lånen i de olika valutorna har 
omvandlats i ecu enligt den valutakurs som gällde den sista arbetsdagen i det 
kvartal som föregick undertecknandet av låneavtalet. 
Länderiördelning av undertecknade lan per den 31.121995 | 
Land 
Belgien 
Danmark 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Nederländerna 
Portugal 
Storbritannien 
Total MCI 
66,8 
70,0 
239,0 
479,9 
134,9 
990,5 MC II 
100,6 
114,9 
125,0 
116,6 
473,4 
67,1 
997,5 MC III 
303,0 
111,2 
69,2 
938,7 
68,4 
1.228,5 
3,2 
29,9 
109,3 
2861,6 MC IV 
23,6 
63,2 
118,2 
723 
285,7 
9,9 
95,8 
668,8 MCI 
80,0 
598,7 
678,7 (Miljoner ECU) 
Totalt 
23,6 
533,5 
306,1 
187,4 
1.206,0 
424,0 
a066,3 
3,2 
39,8 
407,1 
6.197,1 % 
0,4 
8,6 
4,9 
3,0 
19,5 
6,8 
49,5 
0,1 
0,6 
6,6 
100,0 
SEKTOR 
NIC III 
MC IV Tillverkningssektorn 
52,8% 
100,0 % Infrastruktur 
26,5 % Energi 
20,7 % 100,0% 
100,0% 
NCI IV är intressant på grund av sina särdrag, såsom möjligheterna att konvertera 
lån till riskkapital, använda lån för att finansiera immateriella tillgångar och upp­
skjuta räntebetalningar. 
Inga lånetransaktioner har genomförts sedan år 1991. 
28 
STATISTIKBILAGA 
29 
Bilaga 1 
NCI IV - LAN 
LANETAK: 750 MIUONER ECU (1) - (Situationen den 31.12.1995) 
Ref. Projektbeskrivning Avta Is-
datum miljoner. 
BCU(2) DK Fördelning på länder (2) 
E UK 
I. UNDERTEGNEDE LÄN 
64/87 FIH(SmallBusiness)PG-VI/A 
64/87 FIH(SmaHBusiness)PG-VI/B 
68/87 BNL-PMIV/A 
68/87 BNL-PMIV/B 
69/87 IMI - PMI V/A 
69/87 IMI-PMI V/B 
70/87 MEDIOCR CENTR - PMI IV/A 
70/87 MEDIOCR CENTR. - PMI IV/B 
70/87 MEDI OCR. CENTR. - PMI I V/C 
70/87 MEDIOCR. CENTR - PMI IV/D 
70/87 MEDI OCR CENTR. - PMI I V/E 
71/87 INTBRBANCA - PMI IV/A 
71/87 INTBRBANCA - PMI IV/B 
73/87 BPI - PG V 
»5/87 CENTROBANCA -PMI IV/A 
»5/87 CENTROBANCA-PMI IV/B 
106/87 SAN PAOLO Agroindustria II 
»7/87 CREDIOP - PMI I/A 
»7/87 CREDIOP - PMI I/B 
»8/87 BANCO DI NAPOLI -PMI A 
»8/87 BANCO DI NAPOLI - PMI B 
110/87 B°DE SANTANDER - PYME 
121/87 B°DE BILBAO-PYME 
M8/87 BFIBANCA - PMI IV/A 
M8/87 EFIBANCA-PMI IV/B 
148/87 EFIBANCA-PMI IV/C 
M8/87 EFIBANCA - PMI IV/D 
206/87 B°DE VIZCA YA - PYME A 
206/87 B°DE VIZCA YA -PYME B 
207/87 B0ESPANOLDECRBDITO-PYME 
207/87 B°ESPANOLDECRBDITO-PYME 
231/87 CREDITNATIONAL-PMIIII 
64/88 INVESTORS IN INDUSTRY -
GROUPED LOAN V 
»V88 EFIBANCA-PMI V/A 
»1/88 EFIBANCA-PMI V/B 
»1/88 EFIBANCA-PMI V/C 
»1/88 EFIBANCA - PMI V/D 
»3/88 MEDIOCR. LOMBARDO - PMI A 
»3/88 MEDI OCR. LOMBARDO -PMI B 
»3/88 MEDIOCR. LOMBARDO - PMI C 
»3/88 MEDIOCR LOMBARDO - PMI D 
»9/88 BARCLAYS BANK II GL 
E8/88 CENTROBANCA - PMI V/A 
128/88 CENTROBANCA-PMI V/B 
135/88 CREDIOP-PMI II/A 
135/88 CREDIOP -PMI II/B 
185/88 BANCO DI SI CILIA -PMI II/A 
185/88 BANCO DI SI CILIA -PMI II/B 
199/88 CREDIT INDUSTRIEL ET COMML 
237/88 IMI-PMI VI/A 
237/88 IMI-PMI VI/B 
237/88 IMI -PMI VI/C 
237/88 IMI -PMI VI/D 
175/89 BARCLAYS BANK III/A 
119/90 KREDIETBANKN.V.-GL 
119/90 KREDIETBANKN.V.-GL 
48/91 B°BSPANOLDECREDITOPGPY 15.09.87 
24.05.88 
E.»87 
12.».87 
31.07.87 
31.07.87 
15.09.87 
»12.87 
03.02.88 
16.03.88 
23.06.88 
07.B.87 
07.».87 
22.07.87 
UE.87 
1112.87 
05.1187 
18.12.87 
18.12.87 
18.12.87 
18.12.87 
24.07.87 
23.07.87 
17.12.87 
17.12.87 
24.06.88 
24.06.88 
17.12.87 
30.1188 
18.E.87 
18.1188 
05.02.88 
28.12.88 
05.».88 
05.»88 
16.0189 
16.0189 
».».88 
».».88 
06.02.89 
06.02.89 
2112.88 
19.12.88 
19.t2.88 
09.12.88 
09.12.88 
25.05.89 
25.05.89 
29.1188 
19.12.88 
19.E.88 
06.02.89 
06.02.89 
30.1189 
20.12.90 
20.12.90 
28.05.91 3180 
3143 
18,68 
8,01 
37,29 
15,98 
6,19 
5,88 
4.81 
3,27 
18,98 
9,34 
4,00 
9,91 
9,34 
4,00 
13,34 
4,67 
2.00 
4,60 
197 
20,19 
3164 
4,67 
2,00 
4,55 
195 
9,37 
8,60 
E.04 
»,94 
20,00 
20,90 
4,53 
194 
4,57 
196 
6,79 
2,91 
9,14 
3,92 
45,55 
13,23 
5.67 
4,53 
194 
4,58 
196 
52,32 
9,06 
3,88 
13,72 
5,88 
29,38 
18,04 
5,54 
25,44 3180 
3143 
18,04 
5,54 20.19 
3164 
9,37 
8.60 
12,04 
».94 
25,44 20.00 
52,32 18,68 
8,01 
37,29 
15,98 
6,19 
5,88 
4,81 
3,27 
18,98 
9.34 
4,00 
9,34 
4.00 
D,34 
4,67 
2.00 
4,60 
197 
4,67 
2,00 
4,55 
195 
4,53 
194 
4,57 
196 
6,79 
2,91 
9,14 
3,92 
B,23 
5.67 
4.53 
194 
4.58 
196 
9.06 
3,88 
B,72 
5,88 9,91 
20,90 
45.55 
TOTALT 668,82 23.58 63,23 118,22 72.32 285.73 9,91 95,83 
II. BEVILJADE 
ÄNNU EJ UNDERTECKNADE LÅN 0,00 
SALDO 8118 
LANETAK 750,00 
(1) EGTnrL271denl4.3.1987(lånetak) 
(2) Somomräkningskurs används denkurs somgäUer den sista arbets dag en i det kvartal som föregår undertecknandet av lånet ifråga 
30 
Bilaga 2 
NCI UPPLÅNING PER VALUTA 
A.-Utestående skuld per den 31.12.1995 (1) j 
Valuta (Miljoner) Motsvarighet i 
milj, ecu (2) 
ECU 900 90.0 
BFR 
DM 408.6 216.9 
FF 2,100.0 326.1 
HFL 387.5 183.8 
LFR 1,000.0 25.8 
LIT 
PTA 
UKL 12.0 14.2 
CAD 
SFR 100.0 66.1 
USD 250.0 190.2 
YEN 
Totalt | | 1/» 13.1 
B.- Nya transaktioner: 1.07.1995 - 31.12.1995 | 
Utfärdande 
datum 
24.11.95 
24.11.95 
24.11.95 
24.11.95 Löptid 
(år) 
2 
3 
5 
4 Kupong 
(%) 
3 
3.5 
4 
3.75 Valuta 
(miljoner) 
FS25 
FS25 
FS25 
FS25 Motsvarighet i milj. ecu (3) 
Nytt 
kapital (1) 
-
-
-
-Re-
finansiering 
16.5 
16.5 
16.5 
16.5 
(1) Förutom reiinansieringstransaklionersom syftar till attattminska kosmadenför 
befintliga lån som ursprungligen komrakterats till högre ränta. 
(2) Växlingskurser den 31.12.95 
(3) Växlingskurser vid undertecknandet 
31 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 384 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 09 
Katalognuinmer : CB-CO-96-382-SV-C 
ISBN 92-78-07375-X 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
32