MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN Initiativet Bättre möjligheter för unga /* KOM/2011/0933 slutlig */





MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN Initiativet Bättre möjligheter för unga 1. En förlorad generation? Över fem miljoner ungdomar i EU är arbetslösa idag. Mellan 2008 och 2010 ökade antalet arbetslösa ungdomar med en miljon. Diagram 1: Arbetslösheten bland ungdomar (15–24 år) – utvecklingen sedan 2005 Källa: Eurostats månatliga arbetslöshetsstatistik; säsongsjusterade uppgifter utom för Japan Det betyder att en femtedel av alla ungdomar på arbetsmarknaden inte kan hitta ett jobb. Arbetslösheten bland ungdomar (20 %) är dubbelt så hög som bland den förvärvsarbetande befolkningen totalt sett och nära tre gånger så hög som bland den förvärvsarbetande befolkningen i vuxen ålder. I vissa länder är andelen arbetslösa ungdomar hela 40 %. Situationen kan variera kraftigt mellan olika regioner i ett land. Dessutom är vissa grupper av unga människor (kvinnor, ungdomar med funktionsnedsättning och ungdomar med invandrarbakgrund) mer utsatta när det gäller arbetslöshet, långtidsarbetslöshet, kort skolgång eller risken att hamna utanför arbetskraften[1]. Diagram 2: Arbetslösheten bland ungdomar (15–24 år) (oktober 2011) Källa: Eurostats månatliga arbetslöshetsstatistik; säsongsjusterade uppgifter Eftersom arbetslösheten ökar är det svårare för ungdomar att hitta ett arbete och många väljer därför att studera längre eller börja studera på nytt. Det kan vara en investering för framtiden, förutsatt att man satsar på rätt utbildning. Idag finns det dock en stor grupp ungdomar som varken studerar eller arbetar. Totalt står idag 7,5 miljoner ungdomar i åldersgruppen 15–24 år utanför utbildning och arbetsmarknad. Denna andel har ökat från 10,8 % år 2008 till 12,8 % år 2010 för EU som helhet. I Bulgarien, Estland, Grekland, Irland, Italien, Lettland, Rumänien, Slovakien och Spanien är över 14 % av ungdomarna inte (längre) studerande och heller inte (ännu) förvärvsarbetande. Diagram 3: Andelen ungdomar som varken arbetar eller studerar i åldersgruppen 15-24 år 2008 och 2010 Källa: Eurostat, EU:s arbetskraftsundersökning[2] Dessa ungdomar har alltså avslutat sin skolutbildning och är antingen arbetslösa och söker jobb eller står utanför arbetsmarknaden. Det gäller till exempel passiva arbetssökande som känner att de har alltför dåliga utsikter på arbetsmarknaden eller medvetet undviker att söka jobb och kanske istället ägnar sig åt andra sysslor, till exempel inom familjen. Krisens långvariga effekter gör en redan besvärlig situation värre för många. Långtidsarbetslösheten bland unga ökar – i genomsnitt har 28 % av alla unga arbetslösa under 25 år varit arbetslösa i mer än tolv månader. Det blir också allt vanligare att ungdomar inte söker arbete aktivt. Enligt Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) kostar det samhället minst 2 miljarder euro i veckan att låta ungdomar vara långtidsarbetslösa eller stå utanför arbetskraften i de 21 medlemsstater där sådana uppgifter finns tillgängliga. Det motsvarar totalt 1,1 % av BNP[3]. Att återintegrera bara 10 % av dessa ungdomar på arbetsmarknaden skulle spara in över 10 miljarder euro per år. Att antalet fasta jobb blivit färre under krisen har också drabbat ungdomar hårdare. De är överrepresenterade när det gäller tillfälligt arbete, och även om tillfälliga anställningsavtal kan vara ett steg på vägen mot mer stadigt arbete är det också svårare att övergå till fast anställning i de medlemsstater där tillfällig anställning är vanligare. Det kan leda till segmenterade arbetsmarknader där ungdomar fastnar i lågkvalificerade jobb med mindre fortbildning, lägre lön och sämre framtidsutsikter i yrkeslivet på lång sikt[4]. Den svåra situationen på arbetsmarknaden försämrar också möjligheterna för unga i åldern 25–29 år att hitta ett arbete som motsvarar deras kvalifikationer. Under 2010 och 2011 var arbetslösheten hög samtidigt som företagen hade svårt att tillsätta lediga platser[5]. Denna utveckling tyder på att det blir allt svårare att matcha utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden, vilket beror på faktorer som otillräcklig kompetens, begränsad geografisk rörlighet och otillräckliga lönevillkor i olika sektorer och regioner i EU. Fram till 2020 kommer enligt prognoserna 73 miljoner vakanser att uppstå på grund av pensionsavgångar. Där behövs nya arbetstagare med lämpliga kvalifikationer, vilket alltså kommer att skapa nya möjligheter även för unga arbetstagare. Idag har dock en allt större andel av den krympande yngre generationen inte den kompetens som krävs för att ta sig in på och stanna kvar på arbetsmarknaden på längre sikt[6]. Andelen elever som lämnar skolan i förtid[7] är fortfarande över 14 %, dvs. en sjättedel av alla ungdomar. Det är betydligt högre än målet på 10 % enligt Europa 2020-strategin. Enligt OECD kan ca 30–40% av dessa ungdomar få bestående svårigheter när det gäller att få tillgång till stabil sysselsättning[8], vilket i sin tur ökar risken för marginalisering. För att möta dessa utmaningar måste EU investera i ungdomar och föreslå omedelbara och effektiva åtgärder för att förebygga och hantera den höga ungdomsarbetslösheten. Åtgärder för att främja tillväxten krävs för att skapa nya jobb men räcker inte för att lösa problemet. Därför föreslår kommissionen ett initiativ för bättre möjligheter för unga (se rutan i avsnitt 4) som särskilt riktar sig till ungdomar som inte studerar eller arbetar. Syftet är att kombinera konkreta åtgärder som vidtas av medlemsstaterna och EU med de prioriteringar som anges i Europa 2020-strategin, rådets slutsatser om ungdomsarbetslösheten från juni 2011[9] och rådets rekommendation av den 28 juni 2011 om politiska strategier för att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid[10]. Initiativet bygger på ett starkt partnerskap mellan medlemsstaterna och kommissionen och ska främja samordning mellan de åtgärder som vidtas av medlemsstaternas myndigheter, företagen, arbetsmarknadens parter och EU. 2. Medlemsstaternas främsta uppgift Ungdomsarbetslöshetens omfattning och grundorsaker varierar mellan medlemsstaterna, men följande faktorer finns oftast med i bilden: · Ungdomar som lämnar skolan utan kvalifikationer. · Brist på relevant kompetens och arbetslivserfarenhet. · Otrygg anställning varvad med arbetslöshet. · Begränsade möjligheter till fortbildning. · Otillräckliga/olämpliga aktiva arbetsmarknadsåtgärder. Situationen är särskilt svår i flera länder, men det finns också länder med bättre resultat som man kan lära av. I de flesta medlemsstaterna (18 av 27) är ungdomsarbetslösheten över 20 % (uppgifter från Eurostat, oktober 2011). I sex medlemsstater är andelen mellan 10 och 20 %, i 13 medlemsstater mellan 20 och 30 % och i fem medlemsstater över 30 % (EL, ES, IRL, PT och SK). I bara tre medlemsstater är ungdomsarbetslösheten under 10 % (AT, DE och NL). Det är medlemsstaterna som har huvudansvaret för att hantera ungdomsarbetslösheten, även på regional och lokal nivå. Myndigheterna finansierar utbildning och sociala program, kan agera politiskt och har en budget för att stödja åtgärder som främjar ungdomars sysselsättning. Arbetsmarknadens parter på nationell nivå och sektorsnivå spelar också en viktig roll, särskilt i fråga om lärlingskap, fortbildning och arbetspraktik. EU kan stödja medlemsstaterna i arbetet för att förbättra ungdomars sysselsättnings- och utbildningssituation på två sätt: · Se över nationella politiska åtgärder och resultat och därvid lyfta fram prioriteringar ur ett EU-perspektiv och föreslå handlingslinjer på grundval av god praxis. Detta kan ske genom korsvis granskning och samordning av den ekonomiska politiken, sysselsättningspolitiken, utbildningspolitiken och socialpolitiken inom ramen för Europa 2020-strategin, som utvecklas på årlig basis genom den europeiska planeringsterminen för ekonomisk styrning. · Tillhandahålla ekonomiskt stöd till nationella och gränsöverskridande insatser enligt överenskomna prioriteringar. Detta sker genom en rad program, till exempel Europeiska socialfonden och andra EU-program som programmet för livslångt lärande, Aktiv ungdom samt Progress, som särskilt stöder nya politiska strategier genom experimentella insatser på det socialpolitiska området. Andra EU-fonder som Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska garantifonden för jordbruket, Europeiska fiskerifonden och Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare stöder också åtgärder mot ungdomsarbetslösheten. Efter den första europeiska planeringsterminen för ekonomisk styrning 2011 uppmärksammade kommissionen i sin årliga tillväxtöversikt 2012 de första tecknen på att medlemsstaterna inte vidtar tillräckligt effektiva åtgärder enligt rekommendationerna. Trots att länderspecifika rekommendationer ännu inte utfärdats anser kommissionen med tanke på situationens allvar att medlemsstaterna – särskilt de med den högsta ungdomsarbetslösheten – bör vidta kraftfulla åtgärder på följande fyra huvudområden: – Förebygga att elever lämnar skolan i förtid Det första steget mot att skapa bättre framtidsutsikter för ungdomar är att se till att de får rätt kunskaper och färdigheter i skolundervisningen och förebygga att de lämnar skolan före avslutad gymnasie- eller lärlingsutbildning[11]. Rådet antog i juni 2011 en rekommendation om att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid. Rekommendationen är ett viktigt verktyg för att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid från 14 % till mindre än 10 %. Lösningen ligger i en kombination av politiska åtgärder för förebyggande, intervention och ersättning. Omedelbara insatser som återintegration i utbildning är viktiga för att begränsa inflödet av elever som lämnat skolan i förtid till arbetsmarknaden. – Utveckla kompetens som är relevant för arbetsmarknaden Kompetensutveckling bör vara ett fortlöpande inslag i ungdomars karriärutveckling. Medlemsstaterna måste se till att utbildningssystemen på ett effektivt sätt kan ge unga människor de kunskaper och färdigheter de behöver. Med tanke på dagens kraftiga budgetåtstramningar har kommissionen uppmanat medlemsstaterna att prioritera effektiva utgifter för allmän och yrkesinriktad utbildning[12], samtidigt som man arbetar för att uppnå målet att 40 % i gruppen 30–34 år ska ha genomgått högre utbildning eller motsvarande[13]. I Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen” ingår ett förslag om att utveckla en gemensam referensram i form av en europeisk klassificering av kunskaper, färdigheter och yrken för att skapa närmare kontakter mellan utbildningsvärlden och arbetsmarknaden. Det är särskilt viktigt i sektorer med arbetskraftsbrist och potential att skapa fler arbetstillfällen, som till exempel hälso- och sjukvårdssektorn. Kommissionen uppmanar också till reformer för att säkerställa erkännande för yrkeskvalifikationer[14] och föreslår att det införs ett europeiskt kompetenspass där kunskaper och färdigheter kan registreras in på ett tydligt och jämförbart sätt. Bristande språkkunskaper kan hindra unga människors rörlighet på arbetsmarknaden i EU. Ökade insatser krävs också för att ge ungdomar tillräckliga it-kunskaper, med stöd av bland annat åtgärder inom Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ En digital agenda. Ungdomar med entreprenörstänkande och entreprenörskunnande är också mer anställbara och har större chanser att starta framgångsrika företag. Kommissionen har för avsikt att investera en del av budgeten 2013 för forskningsverksamhet på it-området för att stödja unga innovatörer och entreprenörer. – Stödja första arbetslivserfarenheten och utbildning på arbetsplatsen Kompetensutveckling bör gå hand i hand med ett starkt fokus på sysselsättning för att stärka arbetslivserfarenheten. Lärlingskap, praktikplatser och traineeutbildning är särskilt viktiga eftersom de ger ungdomar möjlighet att förvärva både relevant kompetens och arbetslivserfarenhet, förutsatt att de håller tillräckligt hög kvalitet. Arbetsmarknadens parter kan bidra till att ta fram program som hjälper fler unga människor att komma in på arbetsmarknaden, även om det bara gäller kort praktik. Aktiva arbetsmarknadsåtgärder och bättre arbetsförmedling bör underlätta för ungdomar att hitta sådana platser. Riktade stödåtgärder bör bidra till fortsatt kompetenshöjning och till att unga söker arbete även i andra regioner och eventuellt i andra medlemsstater. – Tillgång till arbetsmarknaden: hitta ett (första) jobb Att se till att ungdomar får relevant kompetens och arbetslivserfarenhet är nödvändigt men inte tillräckligt. Det måste också bli lättare för unga att få tillgång till arbetsmarknaden. Enligt gällande rekommendationer bör medlemsstaterna vid behov reformera lagstiftningen om anställningsskydd i samråd med arbetsmarknadens parter, se till att avtal om fast anställning blir mindre inflexibla samt skydda och underlätta tillgången till arbetsmarknaden för dem som står utanför[15]. Medlemsstaterna bör vara uppmärksamma på att alltför höga lönebikostnader kan hämma efterfrågan på den arbetskraft som nykomlingar på arbetsmarknaden kan erbjuda. Det är också nödvändigt att genomföra arbetsmarknadsreformer som kan bidra till att öppna arbetsmarknaderna för unga arbetssökande och företagare genom att få bort oberättigade restriktioner när det gäller företagstjänster, utövande av yrken som jurist och revisor, teknisk rådgivning, hälso- och sjukvårdssektorn samt genom att främja egenföretagande bland annat genom effektivt affärsutvecklingsstöd för unga människor. 3. EU:s roll i initiativet Bättre möjligheter för unga Som en del av initiativet Bättre möjligheter för unga föreslår kommissionen att medlemsstaterna och EU ska agera gemensamt utifrån EU-insatsernas två inriktningar som beskrivs ovan. Utöver den förstärkta översynen av nationella åtgärder och resultat som en del av Europa 2020-strategin bör man också sträva efter att se till att EU:s ekonomiska stöd och instrument utnyttjas fullt ut. 3.1. Ökat utnyttjande av ESF för sysselsättningsåtgärder för unga Nationella insatser bör kombineras med bästa möjliga användning av det ekonomiska stöd som EU kan ge, antingen via strukturfonderna eller andra insatser som kommissionen kommer att genomföra. Under den innevarande perioden av strukturfondernas genomförande (2007–2013) har medlemsstaterna planerat att anslå två tredjedelar av tillgängliga ESF-medel till utbildnings- och sysselsättningsåtgärder. En betydande del kommer att användas för åtgärder riktade till ungdomar. Det motsvarar totalt 79 miljarder euro om nationella anslag räknas in. Inom Eruf kommer dessutom 7,2 miljarder euro att anslås till utbildningsinfrastruktur och 555 miljoner euro till infrastruktur för barnomsorg, som underlättar särskilt för unga mammor att återgå till arbetsmarknaden. I slutet av 2011 har medlemsstaterna dock fortfarande 30 miljarder euro i ESF-program som inte har anslagits till konkreta åtgärder. Åtgärderna mot ungdomsarbetslösheten är ofta inte tillräckliga med tanke på problemets omfattning. Det krävs ett snabbare genomförande, eftersom detta skulle få positiva effekter på ungdomsarbetslösheten. Dessutom behöver nya strategier utvecklas bland annat för att stödja ungdomars deltagande i lärlings- och traineeutbildningar eller för att främja entreprenörskap bland unga, även i den sociala ekonomin. I över hälften av medlemsstaterna är ungdomsarbetslösheten högre än EU-genomsnittet[16]. Även om något orsakssamband inte kan fastställas visar tillgängliga uppgifter att flera av de medlemsstater som har den högsta ungdomsarbetslösheten inte satsar tillräckligt på unga människor i sina ESF-program. I juni 2010 var till exempel ungdomsarbetslösheten 32 % i Grekland, 27 % i Italien och 36 % i Litauen, medan andelen unga bland ESF-stödmottagarna i dessa länder endast var 11 %, 15 % respektive 14 % . Ett snabbare genomförande skulle påverka ungdomsarbetslösheten i positiv riktning i de medlemsstater som har de sämsta genomföranderesultaten och svaga resultat när det gäller ungdomsarbetslösheten (BG, EL och RO). De medlemsstater som har en ungdomsarbetslöshet över genomsnittet och ett genomsnittligt genomförande av ESF[17] (CY, IT, PL, SE och SK) bör fokusera på sina specifika svårigheter antingen i genomförandet (IT) eller när det gäller att anpassa ESF-åtgärderna till särskilda behov som kompetensmatchning eller arbetsgivarincitament och bättre tillgång till nyetableringslån för unga (PL). I de medlemsstater där genomförandet av ESF ligger över 40 % och ungdomsarbetslösheten är högre än EU-genomsnittet finns utrymme för att öka ungdomars deltagande i ESF-programmen och att fokusera på särskilda åtgärder för ungdomar (EE, ES, LT och LV). En nyinriktning på ungdomar och ett snabbare genomförande kan bidra till att snabbt förbättra arbetsmarknadssituationen för unga. De flesta berörda länder (BG, EE, EL, ES, IE, LV, RO, SE, SK och UK) har fastställt att elever som lämnar skolan i förtid är en av de viktigaste grupperna av arbetslösa ungdomar som ska prioriteras i åtgärder för att förbättra arbetsmarknadssituationen för unga. Kommissionen kommer att stödja ett bättre genomförande av ESF när det gäller lärlings- och traineeutbildningar och entreprenörskap (även socialt företagande) med hjälp av tekniskt stöd via ESF för att ta fram och sprida bästa praxis. 3.2. Innovativa metoder för att stödja övergången från skola till arbetsliv Lärande på arbetsplatsen är en hörnsten när det gäller att underlätta övergången mellan skola och arbetsliv för ungdomar och bygga upp en kvalificerad arbetsstyrka för framtiden. Det har under de senaste åren vuxit fram ett brett samförstånd mellan offentliga myndigheter, arbetsmarknadens parter och näringslivet om att yrkesutbildning och fortbildning bör innehålla både teori och praktik (lärlingsutbildning eller varvad utbildning mellan skola och arbetsplatsbaserat lärande). Trots att det råder enighet om detta är utbudet på sådan utbildning ojämnt fördelat i EU. EU-samarbetet inom yrkesutbildning, den s.k. Köpenhamnsprocessen har lett till ett ambitiöst arbetsprogram för medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter i viktiga frågor som utbildningens kvalitet och finansiering. Genom Leonardo da Vinci-programmet finansieras redan en rad konkreta yrkesutbildningsprojekt, från förmedling av utbildningsplatser i andra länder till omfattande transnationella samarbetsinsatser. Det krävs dock ökade insatser på nationell och regional nivå i medlemsstaterna för att öka utbudet på varvad utbildning som tillgodoser arbetsmarknadens behov. Det krävs ett starkare engagemang från företagens och den offentliga sektorns sida för att skapa arbets- och utbildningsmöjligheter för ungdomar, bland annat genom strategierna för företagens sociala ansvar. Strategiska partnerskap mellan berörda parter kan fungera som förebilder. Traineeutbildning kan ge studerande och unga högskoleutbildade möjlighet att få sin första arbetslivserfarenhet. Att öka utbudet på arbetsplatsbaserat lärande måste gå hand i hand med ett tydligt åtagande för rimliga villkor. Under 2012 kommer kommissionen att lägga fram en kvalitetsram för att stödja anordnandet av och deltagandet i traineeutbildningar av hög kvalitet. Där ingår bland annat ett EU-panorama om traineeutbildningar för att informera om villkoren för deltagare i traineeutbildningar i hela EU. Medlemsstaterna och aktörerna på arbetsmarknaden kan göra mer för att genomföra ungdomsgarantin, som innebär att ungdomar – särskilt de som lämnar skolan i förtid och andra utsatta ungdomar – ska arbeta eller studera inom fyra månader efter det att de lämnat skolan. På begäran av Europaparlamentet kommer kommissionen under 2012 att inleda en förberedande åtgärd för ”Aktiveringsåtgärder för unga människor – genomförande av initiativet Unga på väg”, med fokus på ungdomsgarantin och med en budget på 4 miljoner euro. Erfarenheterna av denna insats kan sedan ligga till grund för program som genomförs med ESF-stöd. 3.3. Stödja rörlighet för unga på arbetsmarknaden EU:s största utbildningsprogram Erasmus ger varje år 250 000 studerande möjlighet att studera och arbeta i ett annat land. Genom Erasmus finansieras också samarbete mellan högskolor i hela EU. Programmet stöder inte bara studerande, utan även lärare och företagsanställda som vill undervisa i ett annat land. Dessutom stöder programmet fortbildning för högskolepersonal. Kommissionen kommer att bygga vidare på resultaten av dessa åtgärder och ge fortsatt stöd till rörlighet och effektivitet på arbetsmarknaden. För att bättre matcha arbetssökande och lediga platser inför kommissionen nu med Europaparlamentets stöd ett riktat program för rörlighet på arbetsmarknaden för att hjälpa unga att hitta ett arbete i en annan EU-medlemsstat och hjälpa företagen att tillsätta tjänster som blivit ”flaskhalsar”. Genom den förberedande åtgärden ”Ditt första Euresjobb” kommer kommissionen att stödja unga och arbetsgivare (särskilt små och medelstora företag) när det gäller att främja rekrytering och platsförmedling över gränserna. Icke-formellt lärande kan också bidra till att motverka ungdomsarbetslösheten. Därför kommer Europeiska volontärtjänsten att utökas under de sista två åren av det nuvarande programmet Aktiv ungdom. Målet är att placera minst 10 000 volontärer. Sådan arbetslivserfarenhet i en annan medlemsstat kan ge unga möjlighet att utveckla viktiga färdigheter och göra det lättare för dem att ta sig in på arbetsmarknaden. Samtidigt upprättar kommissionen en ny europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd som skapar möjligheter för unga i EU. Åtgärden Erasmus för unga företagare främjar rörlighet för entreprenörer genom erfarenhetsutbyten över gränserna där blivande eller nya entreprenörer får möjlighet att lära av erfarna värdentreprenörer från andra medlemsstater. I gengäld får värdentreprenören en ny fräsch blick på sin verksamhet och nya affärskontakter i ett annat land. Över 4 200 entreprenörer har anmält sig sedan programstarten, och omkring 86 % av ansökningarna har godtagits. Hittills har 850 utbyten anordnats. 4. Nästa steg Under de kommande veckorna kommer kommissionen att diskutera den ekonomiska och sociala situationen med de olika medlemsstaterna som en del av förberedelserna inför den europeiska planeringsterminen för ekonomistyrning 2012. Kommissionen kommer i samarbete med relevanta rådskonstellationer och Europaparlamentet att snabbt införa de olika inslagen i initiativet Bättre möjlighet för unga, som beskrivs i rutan nedan. Kommissionen kommer inom detta initiativ att söka ett aktivt och konkret engagemang från arbetsmarknadens parter på europeisk nivå och att söka stöd och medverkan av alla berörda aktörer. Ett nytt initiativ: Bättre möjligheter för unga Utnyttja ESF för att stödja kompetensutveckling och övergången mellan skola och arbetsliv · Flera medlemsstater skulle kunna utnyttja tillgängliga EU-medel bättre, bland annat genom ändrad programinriktning och ett snabbt genomförande, för att införa storskaliga stödprogram för unga i syfte att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid och förbättra anställbarheten. Detta är särskilt viktigt för medlemsstater med hög ungdomsarbetslöshet och utestängning. Kommissionen är redo att samarbeta med medlemsstaterna och använda snabbförfaranden för ändring av operativa program, tillhandahålla tekniskt stöd från EU och snabb indrivning av outnyttjade medel. · Kommissionen kommer att använda 1,3 miljoner euro i tekniskt stöd från ESF för att stödja införandet av lärlingsprogram via ESF, och ytterligare 3 miljoner i tekniskt stöd för att bland annat införa stödprogram för unga egenföretagare och sociala entreprenörer. · Kommissionen kommer att stödja medlemsstaterna i utarbetandet av åtgärder för ungdomar i förberedelserna inför den kommande ESF-programperioden. Stödja övergången från skola till arbetsliv · Medlemsstaterna bör i samarbete med arbetsmarknadens parter sträva efter att betydligt öka antalet lärlingsplatser i EU och se till att ungdomar får genuina möjligheter till specifik utbildning på arbetsplatsen som kan leda till mer stadigt arbete. En ökning med minst 10 % i EU senast i slutet av 2013 skulle innebära sammanlagt 370 000 nya lärlingsplatser[18]. · Arbetsmarknadens parter bör, om lämpligt tillsammans med medlemsstaternas myndigheter, undersöka hur det särskilda målet att främja fler och bättre lärlings- och traineeplatser bäst kan uppnås som en del av deras självständiga avtal om inkluderande arbetsmarknader (2010). · Kommissionen kommer att kraftigt öka stödet till rörlighet för studerande inom högre utbildning och yrkesutbildning. Genom att medel i största möjliga grad styrs till placeringar i företag kan en ökning av antalet placeringar med 30 % vara inom räckhåll, med målet minst 130 000 platser inom Erasmus och Leonardo da Vinci under 2012. · Kommissionen kommer i början av 2012 att inleda en kampanj riktad till företag, med en budget på 1,5 miljoner euro, för att informera om praktik genom Erasmus and Leonardo da Vinci och uppmuntra potentiella värdföretag att ta emot europeiska praktikanter. · Kommissionen kommer under 2012 att lägga fram en kvalitetsram för att stödja anordnandet av och deltagandet i traineeutbildningar av hög kvalitet. Där ingår bland annat ett EU-panorama om traineeutbildningar för att informera om villkoren för deltagare i traineeutbildningar i hela EU. · Medlemsstaterna och aktörerna på arbetsmarknaden måste öka insatserna för att genomföra ungdomsgarantin, som innebär att ungdomar – särskilt de som lämnar skolan i förtid och andra utsatta ungdomar – ska arbeta eller studera inom fyra månader efter det att de lämnat skolan. Kommissionen kommer under 2012 att inleda en förberedande åtgärd för ”Aktiveringsåtgärder för unga människor – genomförande av initiativet Unga på väg”, med fokus på ungdomsgarantin och med en budget på 4 miljoner euro. · Kommissionen kommer att investera en betydande del av budgeten på 6 miljoner euro för social innovation i innovativa projekt, med inriktning på ungdomar i utsatta situationer och områden. · Budgetanslaget för Europeiska volontärtjänsten kommer att höjas så att minst 10 000 volontärer kan delta 2012. Stödja rörlighet på arbetsmarknaden · På Eures-portalen för rörlighet i arbetslivet finns för närvarande över 1,2 miljoner lediga platser och 700 000 meritförteckningar. Under 2012 bör medlemsstaterna införa särskilda Eures-förmedlingstjänster och se till att minst 100 000 av dessa Euresjobb går till unga, så att Eures används i större utsträckning. · Från och med 2012 kommer kommissionens initiativ ”Ditt första Euresjobb” (som startades 2011) att ge ekonomiskt stöd till omkring 5 000 unga människor som börjar arbeta i en annan medlemsstat under 2012–2013. Detta kommer att fungera som ett pilotprojekt för att vidareutveckla åtgärden och öka antalet förmedlade platser. · Erasmus för unga företagare förväntas finansiera ytterligare ca 600 utbyten under 2012. Bättre genomförande av politiska åtgärder genom den europeiska planeringsterminen · Kommissionen kommer att vidare bedöma och granska medlemsstaternas åtgärder mot ungdomsarbetslösheten och rapportera om detta till sysselsättnings- och socialministrarnas informella möte i april 2012. · Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att diskutera nödvändiga ändringar i deras utbildningssystem inom den strategiska ramen för europeiskt samarbete på utbildningsområdet (Utbildning 2020). · Kommissionen kommer att ge medlemsstaterna särskild vägledning om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten i bilaterala förbindelser i samband med utarbetandet av de nationella reformprogrammen 2012. · Kommissionen kommer att ta upp ungdomsdimensionen i sina länderspecifika rekommendationer till medlemsstaterna i maj 2012. [1] Bland invandrarungdomar i EU är den genomsnittliga arbetslösheten över 30 %. [2] Uppgifterna för Malta och Sverige är preliminära; uppgifterna för Luxemburg är inte tillförlitliga på grund av begränsat stickprov. [3] Eurofound (2011), ”The social impact of the crisis”. De beräknade kostnaderna inkluderar inkomstbortfall och offentliga utgifter på grund av för stora transfereringar i form av bidrag osv. och är lågt räknade eftersom faktorer som minskade skatteinkomster på grund av inkomstbortfall och kostnader för hälso- och sjukvård och kriminalvård inte har beaktats. De länder som inte ingår i uppskattningen på grund av att statistiska variabler saknas är DK, EL, FI, FR, MT och SE. Referenspopulationen är personer i åldern 16–29 år som varit arbetslösa eller icke förvärvsarbetande (och inte studerar) i minst sex månader. [4] Se kommissionens rapport Employment in Europe 2010 och EU Employment and Social Situation Quarterly Review, september 2011. [5] Se kommissionens utkast till gemensam sysselsättningsrapport 2011/12, KOM(2011) 815 BILAGA III, 23.11.2011, s. 6. [6] Se kommissionens utkast till gemensam utbildningsrapport 2020, KOM(2011) 902, 20.12.2011. [7] Med elever som lämnar skolan i förtid avses ungdomar som har högst grundskoleutbildning och som inte längre studerar. [8] Scarpetta S., A. Sonnet och T. Manfredi (2010), ”Rising youth unemployment during the crisis: how to prevent negative long-term consequences on a generation? ”, OECD Social, Employment and Migration Papers, No. 106. [9] Rådets slutsatser 11838/11 av den 20 juni 2011 om främjande av sysselsättning för ungdomar. [10] EUT C 191 (2011). [11] I vissa länder är andelen 20–30 %. [12] Kommissionens meddelande Årlig tillväxtöversikt 2012, KOM(2011) 815, 23.11.2011. [13] Kommissionens utkast till gemensam utbildningsrapport 2020, KOM(2011) 902, 20.12.2011. [14] Kommissionen har i enlighet med sina åtaganden i inremarknadsakten lagt fram ett förslag om ändring av EU-bestämmelserna om erkännande av yrkeskvalifikationer (KOM(2011) 883 slutlig, 20.12.2011). [15] Årlig tillväxtöversikt 2012, KOM(2011) 815, 23.11.2011. [16] BG, CY, EE, EL, ES, FR, HU, IE, IT, LT, LV, PL, PT, RO, SE, SK och UK. [17] Baserat på uppgifter från medlemsstaterna om nationella ESF-utbetalningar i förhållande till det totala anslaget i slutet av tredje kvartalet 2011. [18] Kommissionen kommer i början av 2012 att lägga fram en omfattande undersökning om utbudet på lärlingsplatser i EU. Idag går omkring 40 % av gymnasieeleverna i EU någon form av lärlingsutbildning. Mindre än hälften av dessa går dock en varvad utbildning med både teori och arbetsplatsbaserad praktik