P9_TA(2020)0367

Genetiskt modifierad majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5)

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D069147/02 – 2020/2893(RSP))

(2021/C 445/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D069147/02,

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 11.3 och 23.3,

— med beaktande av omröstningen av den 26 oktober 2020 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs,

— med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

— med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 2 juli 2009, och som offentliggjordes 21 juli 2009 (3),

— med beaktande av det yttrande som antogs av Efsa den 25 september 2019, och som offentliggjordes den 7 november 2019 (4),

— med beaktande av sina tidigare resolutioner om invändningar mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (5),

— med beaktande av artiklarna 112.2 och 112.3 i arbetsordningen,

— med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

A. Genom kommissionens beslut 2009/866/EG (6) godkändes utsläppandet på marknaden av livsmedel och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MIR604. Godkännandet gäller även utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av den genetiskt modifierade majsen MIR604 för andra ändamål än livsmedel och foder, med undantag av odling.

B. Den 26 juli 2018 lämnade innehavaren av godkännandet, Syngenta Crop Protection NV/SA, för Syngenta Crop Protection AG, in en ansökan till kommissionen, i enlighet med artiklarna 11 och 23 i förordning (EG) nr 1829/2003, om förlängning av detta godkännande.

C. Den 2 juli 2009 antog Efsa ett positivt yttrande om den ursprungliga ansökan om godkännande. Det offentliggjordes den 21 juli 2009.

D. Den 25 september 2019 antog Efsa ett positivt yttrande om ansökan om förlängning. Det offentliggjordes den 7 november 2019.

E. De möjliga användningsområdena för den genetiskt modifierade majsen MIR604 omfattar produktion av djurfoder och livsmedel, såsom stärkelse, sirap och oljor (7).

F. Den genetiskt modifierade majsen MIR604 har skapats för att producera mCry3A, ett syntetiskt insektsdödande protein (även kallat Bt-toxin) med ökad toxicitet (jämfört med de naturliga bakterier som det härrör från) för bekämpning av majsrotbagge (Diabrotica virgifera) och andra relaterade växtskadegörande skalbaggar, såsom Diabrotica barberi. Dessutom skapades den genetiskt modifierade majsen MIR604 med en gen av phosphomannose isomerase (PMI) från Escherichia coli (E. coli), som uttrycker enzymet PMI som en selektionsmarkör.

G. Kombinationen av de två genkonstruktionerna härrörde från genstapling, men ingen bedömning gjordes av de enskilda moderväxterna, i strid med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 503/2013 (8).

H. I förordning (EG) nr 1829/2003 anges det att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionsrätten och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet.

Medlemsstatens betänkligheter kring Efsas yttranden

I. Under samrådsperioden i samband med den ursprungliga ansökan om godkännande hade medlemsstaterna många kritiska kommentarer till Efsas utkast till yttrande (9). Dessa kritiska kommentarer omfattar farhågor över att en ökning av allergiframkallande aktivitet på grund av innehållet av mCry3A-protein från den genetiskt modifierade majsen MIR604 i livsmedel och foder inte kan uteslutas, att data från fältstudier inte kan anses vara tillräckliga för ett utsläppande på marknaden, att OECD:s riktlinjer för testning inte följdes i de toxikologiska studierna, vilket Efsa rekommenderade, och att utfodringsstudien med råttor och fjäderfä med hela MIR604-majsplantan, som syftade till att påvisa toxikologisk säkerhet, inte använde toxikologiska resultatmått.

J. Under samrådsperioden i samband med ansökan om förlängning hade medlemsstaterna på nytt många kritiska kommentarer till Efsas utkast till yttrande (10). Dessa kritiska kommentarer inbegriper farhågor över att den övervakningsmetod som den sökande har genomfört inte helt överensstämmer med kraven i bilaga VII till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (11) och med Efsas rekommendationer, att påståendet att den genetiskt modifierade majsen MIR604 är lika säker som konventionell majs inte har styrkts och att den föreslagna allmänna övervakningen av förväntade negativa effekter inte är tillräckligt detaljerad, liksom kommentaren om att unionen har ratificerat FN:s konvention om biologisk mångfald, som klargör att både exporterande och importerande länder har internationellt ansvar för biologisk mångfald.

Ogiltiga toxicitetsstudier

K. För studierna om akut toxicitet och nedbrytning i digestionsvätskor användes mCry3A- och PMI-proteiner som skapats i en rekombinant stam av E. coli. Både mCry3A-proteinet och PMI-proteinet som skapats i E. coli-bakterier skiljer sig åt från genetiskt modifierade växtbaserade protein (12), vilket skapar tvivel om dessa toxicitetsstudiers giltighet. Flera medlemsstater tog upp detta som en källa till oro (13).

L. Endast liten betydelse kan i allmänhet fästas vid toxicitetsstudier som utförs med isolerade proteiner, eftersom effekterna av proteinet i kombination med själva växten inte beaktas.

M. Till exempel producerar vissa växter, däribland majs, på naturlig väg proteinashämmare som har visat sig sakta ner nedbrytningen av Bt-toxiner. Detta leder till mycket högre toxicitet för Bt-toxinet om det intas tillsammans med växtvävnaden, jämfört med toxinet isolerat. En studie från 1990 som genomfördes av forskare vid Monsanto visade att även förekomsten av extremt låga halter av proteinashämmare ökade den insekticida verkan hos Bt-toxiner upp till 20 gånger (14). Denna interaktion har aldrig utvärderats eller nämnts av Efsa i dess riskbedömningar av genetiskt modifierade Bt-växter.

N. Det har påvisats att faktorer som ökar Bt-proteinernas toxicitet också kan påverka deras selektivitet (15). Om Bt-toxinets effekt på målorganismer ökar kan dess selektivitet också minskas och ett större urval icke-målorganismer kan påverkas. Även om det hittills inte har gjorts någon systematisk forskning, visar flera studier på effekterna av proteinashämmare i kombination med Bt-toxiner på icke-målinsekter (16).

O. Risken för högre toxicitet för människor och däggdjur, på grund av interaktionen mellan proteinashämmare och Bt-toxiner i genetiskt modifierade växter, är inte känd.

Frågor om Bt-proteinernas adjuvansförmåga

P. Flera studier visar att det efter exponering för Bt-proteiner har observerats biverkningar som kan påverka immunsystemet, och att vissa Bt-proteiner kan ha adjuvansförmåga (17), vilket innebär att de kan öka de allergiframkallande egenskaperna hos andra proteiner som de kommer i kontakt med.

Q. Efsa erkänner att Cry1Ac (18) har visat sig verka som adjuvans, men drar slutsatsen att eftersom majs inte är ett vanligt allergiframkallande livsmedel är det osannolikt att den adjuvanseffekt av Cry-protein som observerats efter intragastrisk eller intranasal administrering i hög dos ger anledning till oro när det gäller allergiframkallande förmåga (19). Efsa tar dock inte hänsyn till det faktum att majs producerar proteinashämmare (20) och att en mycket långsammare nedbrytning av Bt-proteinet måste förutsättas om det förtärs med växtmaterialet, jämfört med dess isolerade form. Denna skillnad kan också öka dess allergiframkallande förmåga och innebär att studier baserade på isolerat protein blir ogiltiga. Inga empiriska studier gjordes för att undersöka den faktiska immunogeniciteten hos Bt-toxin som produceras av den genetiskt modifierade växten. Nedbrytningen i digestionsvätskorna testades med isolerat Bt-protein.

BT-grödor: effekter på icke-målorganismer och ökad resistens

R. Till skillnad från användningen av insekticider, där exponeringen sker vid besprutningen och under en begränsad tid därefter, leder användningen av Bt-grödor till kontinuerlig exponering av målorganismer och icke-målorganismer för Bt-toxiner. Med undantag för pollen finns mCry3A-proteiner i alla delar av den genetiskt modifierade majsen MIR604 (21).

S. mCry3A-genen uttryckt som genetiskt modifierad majs MIR604 har modifierats för att öka toxiciteten för målinsekter (22), men inga effekter på icke-målorganismer utvärderades i riskbedömningen. En medlemsstat påpekar att eftersom det inhemska Cry3A-toxinet är aktivt mot Chrysomelidae (23) bör som minimikrav negativa effekter på icke-målarter av Chrysomelidae inkluderas i riskbedömningen, och att eftersom import, transport och bearbetning av MIR604-majs kan leda till oavsiktlig förekomst eller utsättning av MIR604-majs i miljön måste potentiella negativa effekter av den genetiskt modifierade majsen på icke-målorganismer beaktas (24).

T. Antagandet att Bt-toxiner uppvisar en enda målspecifik verkningsmekanism kan inte längre anses vara korrekt och effekter på icke-målorganismer kan inte uteslutas (25). Allt fler icke-målorganismer rapporteras vara påverkade på många sätt. 39 fackgranskade publikationer som rapporterar betydande negativa effekter av Bt-toxiner på många arter utanför målgruppen nämns i en färsk översikt (26).

U. Kombinatoriska effekter, t.ex. en kombination med proteinashämmare, kan i hög grad bidra till Bt-toxinernas toxicitet. Frågan om selektivitet är särskilt relevant för syntetiska Bt-toxiner, såsom mCry3A, som kan uppvisa lägre selektivitet i kombination med högre toxicitet. Efsa anser fortfarande att Bt-toxiner endast påverkar ett begränsat antal icke-målorganismer, utan att beakta några kombinatoriska effekter. Fler icke-målorganismer kan exponeras för Bt-toxiner via spill, avfall och gödsel.

V. Vid riskbedömningen beaktades inte utvecklingen av resistens hos skadegöraren mot mCry3A-protein, vilket skulle kunna leda till en användning av mindre miljösäkra bekämpningsmedel eller större doser och fler antal användningar av genetiskt modifierade grödor i odlingslandet. Förenta staternas miljövårdsmyndighet föreslår att man fasar ut många befintliga Bt-majshybrider liksom vissa Bt-bomullssorter under de kommande tre till fem åren på grund av insekternas ökade resistens mot dessa grödor (27).

W. Det har hävdats att användningen av Bt-grödor leder till minskad användning av insekticider, men en nyligen offentliggjord studie i Förenta staterna (28) visar att flera undersökningar av Bt-grödornas inverkan på användningsmönstren för bekämpningsmedel inte förefaller ha beaktat behandlingen av utsäde och därmed kan ha överskattat minskningarna av användningen av insekticider (i synnerhet ”behandlat område”) i förbindelse med Bt-grödor. I samma studie konstateras att betning med neonikotinoider ofta sker i kombination med Bt-majs och Bt-sojabönor, att detta användningsmönster kan få oavsiktliga konsekvenser, nämligen resistens hos målskadedjur, utbrott av skadegörare som inte är målarter och föroreningar med skadliga effekter på vilda djur och växter och att vissa av dessa effekter redan har uppstått. EU har förbjudit utomhusbruk av tre neonikotinoider, inbegripet för betning, på grund av deras inverkan på honungsbin och andra pollinerande insekter (29).

Odemokratisk beslutsprocess

X. Vid omröstningen den 26 oktober 2020 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, avgavs inget yttrande, vilket innebär att godkännandet inte fick stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna.

Y. Kommissionen erkänner att det är problematiskt att kommissionens själv fortsätter att anta beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer utan stöd från en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna, vilket verkligen tillhör undantagen för produktgodkännanden i allmänhet men har blivit norm för beslut om godkännande för genetiskt modifierade livsmedel och foder.

Z. Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet sammanlagt 36 resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (3 resolutioner). Hittills har parlamentet antagit elva invändningar under sin nionde valperiod. Det fanns inte en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna till stöd för godkännandet av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar fortsätter den att godkänna genetiskt modifierade organismer.

AA. Enligt förordning (EU) nr 182/2011 får kommissionen besluta att inte godkänna en genetiskt modifierad organism när det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén (30). Det behövs ingen lagändring i detta avseende.

1. Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003.

2. Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionsrätten, eftersom det inte är förenligt med målet i förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 ( 31 ) , skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt.

3. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut.

4. Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i en skrivelse av den 11 september 2020 till ledamöterna slutligen erkände behovet av att ta hänsyn till hållbarhet när det gäller beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer ( 32 ) . Parlamentet uttrycker dock sin stora besvikelse över att kommissionen den 28 september 2020 godkände ytterligare en genetiskt modifierad sojaböna för import ( 33 ) trots att parlamentet invände mot det och en majoritet av medlemsstaterna röstade emot.

5. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt gå vidare med utvecklingen av hållbarhetskriterier, med parlamentets fulla deltagande. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla information om hur denna process kommer att genomföras och inom vilken tidsram.

6. Europaparlamentet uppmanar än en gång med eftertryck kommissionen att beakta unionens skyldigheter enligt internationella avtal, såsom Parisavtalet om klimatförändringar, FN:s konvention om biologisk mångfald och FN:s mål för hållbar utveckling i förfarandet för godkännande.

7. Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att sluta godkänna genetiskt modifierade organismer, oavsett om de är avsedda för odling eller som livsmedel och foder, när medlemsstaterna inte avger något yttrande inom ramen för omprövningskommittén, i enlighet med artikel 6.3 i förordning (EU) nr 182/2011.

8. Europaparlamentet uppmanar Efsa att slutligen godta de stora skillnaderna mellan inhemska Bt-proteiner och proteiner som uttrycks av syntetiska transgener i genetiskt modifierade grödor, och att bredda sin riskbedömning för att fullt ut beakta alla interaktioner och kombinatoriska effekter mellan Bt-toxiner, genetiskt modifierade växter och deras beståndsdelar, rester från besprutning med kompletterande herbicider, miljön samt inverkan på hälsa och livsmedelssäkerhet.

9. Europaparlamentet uppmanar Efsa att inte längre godta toxicitetsstudier baserade på isolerade proteiner som sannolikt kommer att skilja sig åt i struktur och biologiska effekter jämfört med proteiner som produceras av själva växten, och att kräva att alla tester utförs med vävnad från den genetiskt modifierade växten.

10. Europaparlamentet uppmanar Efsa att säkerställa att data från fältstudier eller växthus täcker ett tillräckligt brett urval av jordbruks- och miljöförhållanden för att bedöma effekterna av alla stressfaktorer som måste förväntas under odlingen på genuttryck och växtsammansättning.

11. Europaparlamentet uppmanar Efsa att säkerställa att data från fältstudier eller växthus täcker ett tillräckligt brett urval av olika sorter för att bedöma effekterna av olika genetiska bakgrunder på genuttryck och växtsammansättning.

12. Europaparlamentet uppmanar Efsa att begära data om hur konsumtionen av livsmedel och foder från genetiskt modifierade växter påverkar tarmmikrobiomet.

13. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

(1) EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2) EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3) Vetenskapligt yttrande från Efsas panel för genetiskt modifierade organismer om ansökan (referens EFSA-GMO-UK-2005-11) om utsläppande på marknaden av insektsresistent genetiskt modifierad majs (transformationshändelse MIR604) för användning som livsmedel och foder, import och bearbetning enligt förordning (EG) nr 1829/2003 från Syngenta Seeds S.A.S för Syngenta Crop Protection AG:s räkning, EFSA Journal, vol. 7(2009):7, artikelnr 1193, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1193.

(4) Vetenskapligt yttrande från Efsas panel för genetiskt modifierade organismer över bedömningen av genetiskt modifierad majs MIR604 för förlängning av godkännande i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003 (ansökan EFSA-GMO-RX-013), EFSA Journal, vol. 17(2019):11, artikelnr 5846, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5846.

(5) Under sin åttonde valperiod antog parlamentet 36 resolutioner med invändningar mot godkännandet av genetiskt modifierade organismer. Parlamentet har dessutom antagit följande resolutioner under sin nionde valperiod:

— Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0028).

— Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0029).

— Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda transformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0030).

— Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0054).

— Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89788 (MON-89788-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0055).

— Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och klyvningsprodukterna MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och NK603 × DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0056).

— Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre, fyra eller fem av de enskilda transformationshändelserna Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 och GA21 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0057).

— Europaparlamentets resolution av den 14 maj 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0069).

— Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och NK603, och om upphävande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1111 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0291).

— Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0292).

— Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda transformationshändelserna MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 och NK603 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0293).

(6) Kommissionens beslut 2009/866/EG av den 30 november 2009 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT L 314, 1.12.2009, s. 102).

(7) Efsas yttrande 2009, s. 11.

(8) Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 503/2013 av den 3 april 2013 om ansökningar om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 och om ändring av kommissionens förordningar (EG) nr 641/2004 och (EG) nr 1981/2006 (EUT L 157, 8.6.2013, s. 1).

(9) Medlemsstaternas kommentarer: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046

(10) Medlemsstaternas kommentarer: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00644.

(11) Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (EGT L 106, 17.4.2001, s. 1).

(12) Efsas yttrande 2009, s. 12.

(13) Medlemsstaternas kommentarer, s. 8 och 14: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046.

(14) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., ”Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”, Journal of Agricultural and Food Chemistry 1990, 38, s. 1145–1152.

(15) Se t.ex. Then, C., ”Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis – synergism, efficacy, and selectivity”, Environmental Science and Pollution Research 2010, 17, s. 791–797, https://doi.org/10.1007/s11356-009-0208-3.

(16) Se t.ex. Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N., ”Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.”, Ecotoxicology 2010, 19, s. 1452–1459, https://doi.org/10.1007/s10646-010-0530-z; Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E., Bigler, F., ”Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees”, Apidologie 2005, 36(4), s. 585–594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049; och Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M., ”Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover”, Ecological Entomology, 30(3), s. 307–315, https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x.

(17) För en bedömning, se Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., ”An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology 2016, 36(5), s. 630–648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(18) Cry1Ac är ett av endast ett fåtal Bt-toxiner som har undersökts ingående av Efsa.

(19) Efsas yttrande 2009, s. 16.

(20) Se skäl M.

(21) Efsas yttrande 2009, s. 8.

(22) Efsas yttrande 2009, s. 7.

(23) Skalbaggar, vanligen kallade bladbaggar.

(24) Se medlemsstaternas kommentarer, s. 24. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046.

(25) Se t.ex. Hilbeck, A., Otto, M., ”Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment”, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071.

(26) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., ”Insecticidal Bt crops – EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES 2020, s. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(27) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn.

(28) Douglas, M.R., Tooker, J.F., ”Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, s. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(29) Neonikotinoider, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en.

(30) Om det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén ”får”, inte ”ska”, kommissionen gå vidare med godkännandet, enligt artikel 6.3 i förordning (EU) nr 182/2011.

(31) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

(32) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf.

(33) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.