När det gäller arbetet med att maximera nyttan med de befintliga informationssystemen, pågår det trepartsmöten mellan medlagstiftarna om tre lagstiftningsförslag med syftet att stärka Schengens informationssystem (SIS) . Kommissionen uppmanar båda medlagstiftare att nå en snabb överenskommelse om dessa förslag, då det är ett viktigt steg mot starkare och smartare informationssystem för gränser och säkerhet och för interoperabiliteten dem emellan. När det gäller det kompletterande förslaget från kommissionen som ska underlätta utbytet av uppgifter om tredjelandsmedborgare i EU genom det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (ECRIS), kommer Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE) att rösta om sitt förhandlingsmandat den 25 januari 2018. Kommissionen uppmanar båda medlagstiftare att nå en överenskommelse om förslaget om reformering av det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister utan dröjsmål. Parallellt med lagstiftningsarbetet börjar de praktiska insatserna för att intensifiera informationsutbytet nu att ge resultat. Europol rapporterar till exempel att mer än en miljon Siena-meddelanden har utbytts mellan Europol, medlemsstater och tredjeparter under 2017. Kommissionen fortsätter att arbeta med alla medlemsstater så att alla redan befintliga informationssystem ska kunna genomföras och tillämpas fullt ut, framför allt med de medlemsstater som ännu inte har kommit tillräckligt långt i genomförandet av EU:s direktiv om passageraruppgifter (PNR-direktivet) som måste ha genomförts fullt ut senast den 25 maj 2018.

Kommissionen vidtar också åtgärder för att ta itu med säkerhetsriskerna inom kommersiella vägtransporter. En verktygslåda för säkerhet kommer att offentliggöras i januari 2018 som ska ge vägledning för europeiska lastbilsförare, transportföretag och andra centrala aktörer om hur de ska hantera stöld av last, fripassagerare och eventuella terrorhot. Den uppdaterar och uppgraderar också befintliga goda säkerhetsmetoder som snabbt blir föråldrade till följd av en ständigt föränderlig hotbild, teknikutvecklingen och ändrad lagstiftning.

Kommissionen fortsätter i samarbete med EU:s utrikestjänst, att genomföra de åtgärder som fastställs i det gemensamma meddelandet Resiliens, avskräckning och försvar: ett starkt cyberförsvar för EU, från september 2017. Kommissionen samråder med berörda parter och arbetar för att få fram en konsekvensbedömning av ett lagstiftningsförslag om att inrätta ett nätverk av kompetenscentrum för cybersäkerhet och ett tillhörande europeiskt forsknings- och kompetenscentrum för cybersäkerhet. Detta görs i linje med rådets slutsatser om det gemensamma meddelandet från november 2017, där kommissionen uppmanas att lägga fram ett lagstiftningsförslag i mitten av 2018. Kommissionen har också inlett en kartläggning av kompetens över hela EU. Kommissionens efterforskningar kommer att kompletteras av resultaten från en utfrågning om självregistrering som inleddes den 10 januari 2018. Kommissionen uppmanar alla berörda cybersäkerhetscentrum i EU att dela information om sin kompetens och verksamhet. Slutligen har kommissionen förverkligat sitt åtagande att inleda ett pilotprojekt till en kostnad av 50 miljoner euro inom ramprogrammet Horisont 2020 till stöd förinrättandet av ett nätverk av kompetenscentrum. Kommissionen har lagt fram ett förslag om en ändring av arbetsprogrammet 2018–2020 för medlemsstaterna och planerar att offentliggöra en inbjudan att lämna förslag under första kvartalet 2018.

Kommissionen är medveten om kopplingen mellan inre och yttre säkerhet och kommer, i samarbete med Europeiska utrikestjänsten, att öka sitt stöd till förebyggande strategier och samarbetsmekanismer i partnerländer utanför EU. Den kommer att inrätta en pool av experter från EU och partnerländer som kan sändas till länder utanför EU och stödja inrättandet av en plattform för civilsamhällesorganisationer som ska fungera som knutpunkt för åtgärder för att motverka radikalisering utanför EU. Under 2018 kommer kommissionen att inleda flera förslagsomgångar till stöd för lokal forskning om drivkrafterna bakom våldsam extremism i prioriterade regioner.

Säkerhetsunionen har en forsknings- och säkerhetsbudget på 1 miljard euro och är ett av de fyra fokusområdena i arbetsprogrammet 2018–2020 för Horisont 2020 som får 50 % av hela den offentliga finansieringen av säkerhetsforskningen inom EU. Forskningen om hot mot säkerheten kommer att fungera som underlag för en samordnad respons från EU och mildra risker kopplade till terrorism, allvarlig brottslighet, gränssäkerhet, cyber- och it-brottslighet, hybridhot och andra områden.

I december 2017 anordnade kommissionen två arbetsseminarier om projekt med anknytning till radikalisering och cyberbrottslighet, inom ramen för användargruppen för säkerhet och motståndkraftiga samhällen (Community of Users for Security and Resilient Societies). Workshoppen om motverkande av radikalisering sammanförde deltagare i relevanta forskningsprojekt inom sjunde ramprogrammet, Horisont 2020 (säkerhetsforskning) och polisprogrammet inom Fonden för inre säkerhet, samt medlemmar i RAN-nätverket. Workshoppen gjorde det möjligt att identifiera områden där säkerhetsforskningen kan stödja EU-åtgärder för att motverka radikalisering på ett sätt som ger synergieffekter. Workshoppen om cyber- och it-brottslighet sammanförde deltagare i forskningsprojekt med anknytning till detta område, Europeiska it-brottscentrumet (EC3) vid Europol och företrädare för två nätverk för yrkesverksamma inom brottsbekämpning som inrättats året innan inom ramen för Horisont 2020 för att förbättra utbredningen på forskningsmarknaden. Deltagarna kunde där presentera resultaten av en rad projekt på olika områden inom cyber- och it-brottslighet, som t.ex. digital kriminalteknik, sabotageprogram med ekonomiska motiv, virtuella valutor, upptäckt av terroristrelaterat innehåll på nätet eller analys av stordata.

4. Terrorismbekämpningens yttre dimension

EU har för närvarande ett nätverk av experter på säkerhetsfrågor/terrorismbekämpning utplacerade vid 13 EU-delegationer i tredjeländer. Nätverket har levererat reellt mervärde genom att fungera som den avgörande förbindelselänken mellan EU:s yttre och inre säkerhet och det utgör en viktig del av EU:s stöd till tredjeländer i kampen mot terrorismen. I rådets slutsatser från juni 2017 om EU:s yttre åtgärder inom detta området erkändes värdet av det arbete som EU-experterna bedriver ute på fältet och man efterlyste en utvidgning av nätverkets geografiska och funktionella omfattning. Beslut fattades den 18 januari 2018 av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik/kommissionens vice ordförande (den höga representanten/vice ordföranden). Fyra nya experter kommer snart att sändas ut till följande EU-delegationer: EU:s Asean-beskickning i Jakarta som geografiskt täcker Sydostasien, EU:s delegation i Bisjkek i Kirgizistan som geografiskt täcker de centralasiatiska länderna, EU:s delegation i Nairobi, Kenya som geografiskt täcker Afrikas horn och EU:s delegation i Addis Abeba, Etiopien som ska samverka med Afrikanska unionen och dess regionala och funktionella institutioner.

V. SLUTSATS

Denna rapport beskriver framstegen i genomförandet av de säkerhetsrelaterade initiativ som tas upp i den gemensamma förklaringen om EU:s lagstiftningsprioriteringar för 2018–2019. Att initiativen genomförs kommer att vara av yttersta vikt för fullbordandet av en effektiv och verklig säkerhetsunionen som erbjuder ett bättre skydd för medborgarnas säkerhet.

Rapporten innehåller också en uppdatering om ett antal åtgärder som vidtagits på EU-nivå inom olika policyområden för att förbättra den inre säkerheten. Det gäller främst åtgärder för att intensifiera stödet till medlemsstaternas insatser mot radikalisering på nationell och lokal nivå, och återspeglar därmed rekommendationerna i interimsrapporten från högnivågruppen med experter på radikalisering. Kommissionen uppmanar alla berörda parter att fortsätta att prioritera detta arbete, samarbeta mellan olika sektorer och policynivåer och utbyta information om bästa praxis för att motverka radikalisering som en gemensam utmaning.

Kommissionen kommer att fortsätta att rapportera regelbundet om framstegen i riktning mot en effektiv och verklig säkerhetsunion.