[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 3.6.2009

KOM(2009) 254 slutlig

2009/0072 (CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om Europeiska året för volontärarbete (2011) {SEC(2009)725}

MOTIVERING

1. Inledning

Volontärarbete är ett viktigt uttryck för samhällsengagemang och demokrati. Det konkretiserar sådana europeiska värderingar som solidaritet och icke-diskriminering och bidrar till våra samhällens harmoniska utveckling. Volontärarbete har stor betydelse i sådana olika sektorer som utbildning, ungdomsfrågor, kultur, idrott, miljö, hälsa, socialvård, konsumentskydd, humanitärt bistånd, utvecklingsbistånd, forskning, lika möjligheter och yttre förbindelser. Samtidigt är volontärarbete också en viktig möjlighet för inlärning, eftersom de medborgare som deltar förvärvar nya färdigheter och en större känsla av att tillhöra samhället.

Det finns sålunda två fördelar med volontärarbete: det bidrar till samhällets sammanhållning, tack vare resultaten och de solidaritetsband som knyts, samtidigt som volontärerna själva skaffar sig bättre färdigheter och utvecklas som människor. Dessa dubbla fördelar utgör ett verkligt bidrag till EU:s sociala agenda, vars syfte är att ge EU-medborgare mer möjligheter, bättre tillgång till tjänster av hög kvalitet samt visa solidaritet mot dem för vilka förändringar inneburit försämringar. I tider när den ekonomiska situationen är svår är det desto viktigare för Europeiska unionen att erkänna volontärarbetets värde. Dessutom är volontärarbete ur ett internationellt perspektiv ett uttryck för solidaritet med utvecklingsländerna och ett erkännande av att alla gemenskaper är beroende av varandra i en alltmer globaliserad värld.

Europa har en fin tradition av volontärarbete som ofta bygger på medlemskap i det civila samhällets organisationer. Under de senaste årtiondena har medborgarnas deltagande kraftigt förändrats i och med att samhällena gått mot större individualism och alltmer betonat värdet av självständighet och självuttryck. Detta utgör en utmaning för volontärarbetet, eftersom sektorn nu måste anpassa sig till nya former av deltagande, vilka ofta kännetecknas av selektivt och kortfristigt engagemang. På nationell nivå behöver medlemsstaterna och andra berörda modernisera sin politik och infrastruktur för att göra det möjligt för fler att arbeta som volontärer på olika sätt och i olika skeden i livet. Arbetsgivarstött volontärarbete behöver utvecklas och man måste hitta nya sätt att engagera unga människor och undersöka hur äldres potential kan utnyttjas.

Under Europeiska året för volontärarbete kommer man att sträva efter en djupare och mer strukturerad dialog och ett utbyte av goda lösningar i dessa frågor mellan myndigheter och andra berörda i medlemsstaterna. På så sätt kommer detta att bidra till att förbättra förutsättningarna för volontärarbete i Europeiska unionen.

2. Ett europeiskt år för volontärarbete

2.1. Utmaningar och möjligheter

EU:s medlemsstater besitter en rik mångfald av traditioner, uppfattningar, kulturer och juridiska ramar beträffande volontärarbete. Trots skillnaderna på det nationella planet medverkar dock människor i hela Europa i volontärarbete, och detta motiveras huvudsakligen av samma värderingar och skäl. Det är viktigt för dem att hjälpa andra, och fördelarna för samhället är helt tydliga. Volontärverksamhet minskar rasism och fördomar och bidrar till dialogen mellan kulturer och mellan religioner. Volontärverksamhet omfattar alla åldersgrupper och kan därför främja solidaritet mellan generationerna. Det kan gynna unga människors aktiva samhällsengagemang. Volontärverksamhet har också stor potential för att främja ett aktivt åldrande och hantera demografiska förändringar, eftersom äldre människors erfarenheter tack vare den verksamheten kan gagna samhället.

Företagen anser att det är värdefullt att stödja volontärarbete; ofta ingår det i deras strategi för företagets sociala ansvar. Genom inslaget av inlärande och utvecklingen av färdigheter gör volontärarbete människor mer anställbara. Det kan också vara en väg till aktivt engagemang under arbetslöshet och hjälpa människor att undgå marginalisering genom att ge dem en bättre profil som arbetssökande och underlätta deras återintegrering på arbetsmarknaden. Detta är särskilt värdefullt nu när samhällena står inför följderna av den aktuella ekonomiska krisen.

Tillsammans med samhällena förändras kraven på människor vad gäller utbildning, yrkeskarriär och den tid de kan ägna åt familj och fritidsaktiviteter. Detta påverkar hur mycket tid människor kan ägna åt volontärarbete, när och hur de vill vara verksamma som volontärer och vilka förväntningar de har på de organisationer som de vill bistå. De behöriga myndigheterna och det civila samhällets organisationer i alla medlemsstater står i olika utsträckning inför samma uppgift att uppmuntra fler människor att delta i volontärarbete och underlätta deltagandet för dem, samt att se till att det arbete som utförs är av adekvat standard. Lämpliga incitament måste utarbetas för individer och företag. Man måste hitta en jämvikt mellan en större professionalism och bibehållen frihet och flexibilitet som är sektorns högt värdesatta egenskaper. I alla medlemsstater finns det också verkliga hinder mot att volontärarbetets potentiella positiva effekter förverkligas; bland dessa kan nämnas brist på kunskap eller på informations- och stödsystem (utbildning osv.), avskräckande juridiska föreskrifter, begränsade möjligheter till internationellt utbyte och frånvaron av en rättslig ställning.

Europeiska volontärorganisationer är medvetna om att volontärernas kunskaper och färdigheter inte alltid motsvarar behoven i utvecklingsländerna. I de fall där man har sett till att volontärernas färdigheter och erfarenheter motsvarar behoven hos en viss grupp eller ett visst samhälle har volontärer dock kunnat bidra avsevärt till att förbättra livskvalitet för gruppen eller ge den ökade möjligheter i en alltmer globaliserad värld.

Volontärarbetet är ännu långt ifrån förverkligandet av sin potential. Även om bara tre européer av tio arbetar aktivt som volontärer anser nästan åtta av tio att hjälp till andra är ett viktigt inslag i deras liv. Klyftan mellan faktiska och potentiella volontärer är ännu större när det rör sig om ungdomar. Trots att bara 16 % unga européer engagerar sig i volontärarbete vill nästan tre av fyra se fler program som främjar volontärarbete. Stora skillnader mellan länderna bevisar att det finns både behov av och potential för lärande av varandra. Mycket potential kan också frigöras genom att utbytet av volontärer i Europeiska unionen ökas.

Därför måste vi underlätta lärandet av varandra och medvetenheten i hela Europa så att sektorn blir mer professionaliserad och medlemsstaterna och det civila samhället bättre kan hantera de utmaningar som beskrivs ovan. Detta kommer att bidra till att potentialen för volontärarbete i Europa frigörs och Europeiska unionens mål på det sociala området snabbare uppnås.

2.2. Mål och verksamhet

I linje med EU:s förnyade sociala agenda blir det övergripande målen för Europeiska året att uppmuntra och stödja, bland annat genom utbyte av erfarenheter och bra lösningar, de insatser som görs av medlemsstaterna, lokala och regionala myndigheter och det civila samhället för att införa gynnsamma förutsättningar för volontärarbete i Europeiska unionen. Följande fyra mål föreslås:

1. Verka för en miljö som gynnar volontärarbete i EU : Förankra volontärarbete som ett inslag i främjandet av samhällsengagemang och mellanmänskliga aktiviteter i ett EU-sammanhang.

2. Ge handlingskraft åt volontärorganisationer och höja kvaliteten på volontärarbetet : Underlätta volontärverksamhet och uppmuntra till nätverksbildande, rörlighet, samarbete och samverkan mellan volontärorganisationer och andra sektorer i ett EU-sammanhang.

3. Belöna och erkänna volontärverksamhet : Uppmuntra lämpliga incitament för individer, företag och organisationer som arbetar med volontärer, samt få beslutsfattare, det civila samhället, organisationer och arbetstagare att mer systematiskt erkänna de kunskaper och färdigheter som förvärvats genom volontärarbete.

4. Öka medvetenheten om volontärarbetets värde och vikt : Öka den allmänna medvetenheten om vikten av volontärarbete som ett uttryck för samhällsengagemang och ett exempel på mellanmänsklig verksamhet och hur det bidrar till harmonisk samhällsutveckling och ekonomisk sammanhållning, något som alla medlemsstater är angelägna om.

I enlighet med dessa mål kommer Europeiska årets verksamhet på europeisk nivå att inriktas på utbytet av bra lösningar och på åtgärder för kommunikation och upplysning, till exempel evenemang med hög profil som involverar alla berörda. Liknande insatser kommer att genomföras av nationella samordningsstrukturer i medlemsstaterna. En viktig aspekt blir att mobilisera volontärorganisationer och andra intressenter för att starta och genomföra insatser under året.

Volontärarbete är ett centralt inslag i ett antal gemenskapsprogram som huvudsakligen främjar volontärutbyte: programmet Aktiv ungdom/Ung och aktiv i Europa (särskilt via Europeiska volontärtjänsten), programmet för livslångt lärande och programmet Ett Europa för medborgarna. Organisationer som är aktiva på området får också EU-bidrag till verksamhet inom humanitärt bistånd, biståndspolitik, mänskliga rättigheter och miljö- och konsumentskydd. Detta förslag bygger därför på de insatser för mobilisering som gjorts inom andra EU-program och som kommer att vara viktiga redskap för genomförandet av Europeiska året. Kommunikations- och upplysningsinsatserna som görs under året kommer att kompletteras med en kritisk massa konkreta projekt som är kopplade till volontärarbete inom många sektorer. Alla dessa projekt (och de program som stöder dem) kommer att vinna på att de blir mer synliga tack vare beteckningen ”Europeiska året för volontärarbete” och på upplysningskampanjen för allmänheten.

3. Samråd

Sedan en tid tillbaka har kommissionen övervägt om Europa inte göra mer för volontärverksamhet. Europeiska volontärtjänsten inrättades 1996. Sedan 2002 har volontärarbete varit ett centralt inslag i ungdomspolitiken och ett av de gemensamma mål kring vilka man enats inom den öppna samordningsmetoden för ungdomspolitik. I april 2006 samrådde kommissionen även med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om vilken riktning volontärarbete skulle ta i framtiden. I sitt yttrande från december 2006[1] rekommenderade kommittén insatser på europeisk nivå för att göra människor mer medvetna om vikten av volontärarbete. Tanken fick stort stöd bland de viktigaste intressenterna och i Europaparlamentet som antog en resolution[2] i detta syfte i juli 2008 där det yrkade på att år 2011 skulle utses till Europeiska året för volontärarbete.

Kommissionen har hållit regelbundna och öppna diskussioner om detta initiativ med de viktigaste intressenterna. Dessutom har man i ett antal nyligen hållna samråd tagit upp frågor kopplade till volontärarbete, nämligen

- i samråd kring kommissionens aktuella program för aktivt medborgarskap, ungdomar, kultur och livslångt lärande (utbildning), samt

- under det samråd hösten 2008 som ingick i förberedelserna för den nya europeiska ramen för samarbete inom ungdomspolitik.

Resultaten av samråden tyder på att alla intressenter skulle välkomna ett förslag till ett europeiskt år för volontärarbete. Intressenterna betonade ett sådant europeiskt års potential för kommunikation och mobilisering, och bidrog med intressanta förslag om initiativets syfte och utformning. Resultaten av samrådet har använts vid fastställandet av mål och insatser i samband med Europeiska året. Under tiden före Europeiska året kommer det att finnas ytterligare möjligheter för en mängd olika intressenter att bidra till årets utformning och förberedelser.

4. Det föreslagna instrumentets relevans, subsidiaritet och mervärdet till följd av EU:s engagemang

Europeiska unionen har begränsad behörighet inom volontärarbete och dess insatser bör inte gå utöver stöd till medlemsstaterna. Ett europeiskt år för volontärarbete, med respekt för subsidiaritetsprincipen, är ett lämpligt svar på de utmaningar som beskrivs ovan.

Informationsutbyte och ökad medvetenhet om att volontärarbete som en form av samhällsengagemang kan användas bättre kommer att hjälpa EU att uppnå sådana mål som att höja levnadsstandard och livskvalitet, bidra till en hög sysselsättningsnivå, förbättra den sociala sammanhållningen och bekämpa samhällsutslagning.

För att uppnå dessa syften och ovan beskrivna mål för gemenskapen är det nödvändigt att vidta konsekventa åtgärder som omfattar personer i alla åldrar och som återspeglar volontärarbetets flerdimensionella natur och går längre än utbildning eller social integration. Fördraget tillhandahåller dock inte uttryckligen de befogenheter som denna verksamhet kan vila på. Därför föreslår kommissionen att man baserar Europeiska året för volontärarbete på artikel 308 i fördraget, enligt vilken rådet får vidta lämpliga åtgärder genom enhälligt beslut på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet.

Europeiska året kommer att genomföras i nära samarbete med medlemsstaterna, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och det civila samhällets organisationer på olika nivåer.

Förslagets mål kan inte tillräckligt uppnås endast genom medlemsstaternas insatser, eftersom insatser på nationell nivå inte skulle leda till fördelarna med utbyten över hela EU där medlemsstaterna delar med sig av erfarenheter och bra lösningar. Samordning på EU-nivå tillför en europeisk dimension och bidrar till att ge Europeiska året större effekter vad gäller upplysning, synlighet och utbyte över gränserna av idéer och bra lösningar.

Europeiska året för volontärarbete kan leda till debatter om politik, främja lärandet av varandra hos organisationer som sysslar med volontärverksamhet och utöka utbytet av bra lösningar mellan medlemsstaterna för att skapa förutsättningar som gynnar volontärverksamhet, där människors vilja att engagera sig i volontärarbete motsvaras av bättre och mer tillgängliga möjligheter.

Europeiska året kommer att göra människor mer medvetna om volontärarbetets betydelse för främjandet av social sammanhållning och förbättra anställbarheten. I denna mening inriktas det på problem som berör alla medlemsstater. Året kommer att öka känslan av tillhörighet och medborgarnas engagemang i samhället på alla nivåer: den lokala, regionala, nationella och europeiska. Samarbete och utbyte av idéer över gränserna kommer under Europeiska året att framhäva kopplingen mellan volontärverksamhet på lokal nivå och dess betydelse i ett vidare europeiskt sammanhang.

Genom att delta i Europeiska året får volontärer, volontärorganisationer och andra intressenter på lokal, regional, nationell och europeisk nivå större inflytande och erkännande för sina insatser. Europeiska året kommer att leda till en kritisk massa aktiviteter och därför ge mer genomslagskraft åt de insatser inom volontärarbete som redan finns.

5. Budget och genomförande

Kommissionen kommer att genomföra beslutet på gemenskapsnivå. Genom sina nationella samordnare som kommer att få medfinansiering från gemenskapen blir medlemsstaterna engagerade i genomförandet av Europeiska året. Kommissionen kommer också att kalla de nationella samordnarna till möten för att samordna genomförandet. Med hänsyn till den blygsamma budgeten planeras inte medverkan av någon formell kommitté i genomförandet.

På gemenskapsnivå kommer Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén att kopplas in i Europeiska årets aktiviteter.

Budgeten för Europeiska året 2011 kommer att utgöra 6 000 000 euro. Dessutom har kommissionen föreslagit att 2 000 000 euro anslås till förberedande arbete inom ramen för 2010 års preliminära budgetförslag.

2009/0072 (CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om Europeiska året för volontärarbete (2011)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308,

med beaktande av kommissionens förslag[3],

med beaktande av Europaparlamentets yttrande[4], och

av följande skäl:

(1) Gemenskapen och medlemsstaterna strävar efter att främja utvecklingen av mänskliga resurser för att uppnå en hög sysselsättningsnivå och bekämpa social utslagning.

(2) Enligt artikel 3.1 q i fördraget ska gemenskapen bidra till god utbildning.

(3) Volontärarbete utgör både ett tillfälle till icke-formell inlärning av yrkesfärdigheter och yrkeskunskaper och en viktig form av samhällsdeltagande. Insatser som utförs av volontärer i alla åldrar är av väsentlig vikt för den demokratiska utvecklingen, som är en av Europeiska unionens grundprinciper, och de bidrar till utvecklingen av mänskliga resurser och social sammanhållning.

(4) I samhällen som genomgår en snabb förändring behöver man se till att det finns effektiv infrastruktur som stöder volontärer så att fler personer kan engagera sig i volontärarbete. Det är därför av vikt att på gemenskapsnivå stödja lärande av varandra och utbyte av bra lösningar.

(5) Vid regeringskonferensen 1997 antogs förklaring nr 38 om frivilligt arbete[5] som bifogades slutakten för Amsterdamsfördraget och i vilken man bekräftar det frivilliga arbetets viktiga bidrag till att utveckla samhällssolidariteten.

(6) I sitt meddelande från juni 1997 om föreningar och stiftelser i Europa[6] betonar kommissionen volontärorganisationernas och volontärstiftelsernas tre aspekter, nämligen den ekonomiska (sysselsättningsskapande), den sociala (hjälp med att fastställa socialpolitik och på så sätt bidra till samhällsframsteg) och den politiska (främjande av demoktrati, medborgarskap och samhällsdeltagande).

(7) Efter det att vitboken om ungdomsfrågor offentliggjordes 2001[7] bekräftade medlemsstaterna 2002 att volontärarbete var ett väsentligt inslag i ungdomspolitiken och enades om gemensamma mål för ungdomars volontärverksamhet inom ramen för den öppna samordningsmetoden för ungdomsfrågor[8].

(8) I december 2006 vände sig Europeiska ekonomiska och sociala kommittén till Europeiska kommissionen med en uppmaning om att den skulle ”utropa ett frivilligår och så snabbt som möjligt publicera en vitbok om frivilligarbete och aktivt medborgarskap i Europa”[9].

(9) I mars 2008 antog Europaparlamentet betänkandet om volontärarbetets roll för att bidra till ekonomisk och social sammanhållning, i vilken medlemsstaterna samt regionala och lokal myndigheter uppmuntrades att erkänna volontärarbetes värde för att främja social och ekonomisk sammanhållning[10].

(10) I juli 2008 antog Europaparlamentet en skriftlig förklaring om utnämnande av år 2011 till europeiska året för volontärarbete[11].

(11) Den 20 november 2008 antog rådet en rekommendation om unga volontärers rörlighet i Europeiska unionen i syfte att öka ungdomars internationella volontärverksamhet inom EU[12].

(12) Volontärverksammhet ingår i ett antal gemenskapsprogram som är inriktade på rörlighet under volontärverksamhet, till exempel Europeiska volontärtjänsten i programmet Aktiv ungdom/Ung och Aktiv i Europa, programmet för livslångt lärande och programmet Ett Europa för medborgarna.

(13) Det finns en mångfald av volontärinsatser runtom i Europa som bör bevaras och vidareutvecklas.

(14) Volontärarbete kan bidra till de europeiska samhällenas harmoniska utveckling. Volontäraktiviteter utgör en rik icke-formell inlärningserfarenhet som ger bättre yrkesfärdigheter och yrkeskunskaper, bidrar till anställbarhet och solidaritetskänsla, utvecklar sociala färdigheter, underlättar samhällsintegration och främjar samhällsdeltagande.

(15) Trots dessa initiativ har potentialen för volontärarbete fortfarande inte förverkligats fullt ut. Ett europeiskt år för volontärarbete blir en möjlighet att visa i ett europeiskt sammanhang att volontärverksamhet ökar samhällsdeltagandet. Det kan bidra till att främja samhörighetskänsla och medborgarnas engagemang i sina samhällen på lokal, regional, nationell och europeisk nivå.

(16) År 2011 infaller tioårsjubiléet för FN:s internationella år för volontärarbete (2001).

(17) Genom detta beslut inrättas en finansieringsram som ska utgöra den främsta hänvisningen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning[13].

(18) Europeiska årets mål kan inte till fullo uppnås på medlemsstatsnivå eftersom det finns behov av informationsutbyte över gränserna och spridning av bra lösningar i hela gemenskapen, och därför kan dessa mål med hänsyn till den föreslagna verksamhetens omfattning bättre uppnås på gemenskapsnivå. I enlighet med proportionalitetsprincipen i artikel 5 i EG-fördraget går detta beslut inte längre än vad som är nödvändigt för att uppnå de målen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Föremål

År 2011 ska utses till Europeiska året för volontärarbete (nedan kallat ”Europeiska året”).

Artikel 2

Mål

Europeiska årets övergripande mål blir att uppmuntra och stödja, särskilt genom utbyte av erfarenheter och bra lösningar, de insatser som görs av medlemsstaterna, lokala och regionala myndigheter samt det civila samhället, för att införa förutsättningar som främjar volontärarbete i Europeiska unionen.

Europeiska årets mål ska vara följande:

1. Verka för en miljö som gynnar volontärarbete i EU : Förankra volontärarbete som ett inslag i främjandet av samhällsengagemang och mellanmänskliga aktiviteter i ett EU-sammanhang.

2. Ge handlingskraft åt volontärorganisationer och höja kvaliteten på volontärarbetet : Underlätta volontärverksamhet och uppmuntra till nätverksbildande, rörlighet, samarbete och samverkan mellan volontärorganisationer och andra sektorer i ett EU-sammanhang.

3. Belöna och erkänna volontärverksamhet : Uppmuntra lämpliga incitament för individer, företag och organisationer som arbetar med volontärer, samt få beslutsfattare, det civila samhället, organisationer och arbetstagare att mer systematiskt erkänna de kunskaper och färdigheter som förvärvats genom volontärarbete.

4. Öka medvetenheten om volontärarbetets värde och vikt : Öka den allmänna medvetenheten om vikten av volontärarbete som ett uttryck för samhällsengagemang och ett exempel på mellanmänsklig verksamhet och om hur det bidrar till harmonisk samhällsutveckling och ekonomisk sammanhållning, som alla medlemsstater är angelägna om.

Artikel 3

Initiativ

1. Bland åtgärderna för att uppnå de mål som anges i artikel 2 ska följande initiativ som vidtas på gemenskapsnivå, eller nationell, regional eller lokal nivå ingå och som är kopplade till Europeiska årets mål:

- utbyte av erfarenheter och bra lösningar,

- spridning av resultat av studier och forskning kopplade till ämnet,

- konferenser, evenemang och initiativ för att främja debatter och framhäva vikten av volontärarbetets betydelse och värde, samt uppmärksamma volontärernas insatser,

- informations- och PR-kampanjer för att sprida de viktigaste budskapen.

2. Utförliga uppgifter om de initiativ som avses i punkt 1 återfinns i bilagan.

Artikel 4

Samarbete med medlemsstaterna

Varje medlemsstat ska utse ett organ som ansvarar för organisationen av dess deltagande i Europeiska året (nedan kallat det nationella samordnande organet ). Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om denna utnämning inom en månad efter det att detta beslut antagits.

Varje medlemsstat ska se till att detta organ på ett vederbörligt sätt engagerar en bred skala intressenter på nationell, regional och lokal nivå.

Det nationella samordnande organet ska ansvara för utarbetandet av det natonella programmet, de nationella insatserna och prioriteringarna för Europeiska året i enlighet med de mål som anges i artikel 2 och enligt specifikationerna i bilagan.

Artikel 5

Samordning på gemenskapsnivå och genomförande

Kommissionen ska kalla de nationella samordnarna till möten för att samordna genomförandet av Europeiska året och utbyta information om genomförandet på nationell nivå.

Kommissionen ska också sammankalla möten för företrädare för europeiska organisationer eller organ som är verksamma inom volontärarbete och intressenter som kan bistå kommissionen i genomförandet av Europeiska året på gemenskapsnivå.

Medlemsstaterna, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionskommittén kommer att kopplas in i verksamheten.

Artikel 6

Finansiella bestämmelser

1. Åtgärder som omfattar hela gemenskapen och som avses i del A i bilagan ska ge upphov till upphandlingskontrakt eller tilldelning av bidrag som bekostas ur EU:s allmänna budget.

2. Åtgärder som omfattar hela gemenskapen och som avses i del B i bilagan kan få stöd ur Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

3. Kommissionen kan bevilja bidrag till varje nationell samordnare enligt artikel 4 enligt förfarandet som avses i del C i bilagan.

.

Artikel 7

Budget

1. Budgeten för genomförandet av detta beslut under tiden 1 januari 2011–31 december 2011 är 6 000 000 euro.

2. De årliga anslagen ska beviljas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

Artikel 8

Internationellt samarbete

Kommissionen får inom ramen för Europeiska året samarbeta med lämpliga internationella organisationer, särskilt Förenta nationerna och Europarådet, och se till att EU:s deltagande är väl synligt.

Artikel 9

Överensstämmelse och komplementaritet

Tillsammans med medlemsstaterna ska kommissionen se till att de åtgärder som föreskrivs i detta beslut stämmer överens med andra system och initiativ på gemenskapsnivå och på nationell och regional nivå som bidrar till att uppnå målen för Europeiska året.

Artikel 10

Skydd av gemenskapens finansiella intressen

1. Kommissionen ska se till att gemenskapens ekonomiska intressen skyddas i samband med åtgärder som finansieras enligt detta beslut, genom att förebyggande åtgärder vidtas mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, med hjälp av effektiva kontroller och genom att belopp som felaktigt betalats ut återkrävs samt, om oegentligheter upptäcks, genom effektiva, proportionerliga och avskräckande påföljder i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[14], rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter[15] och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)[16].

2. För de gemenskapsåtgärder som finansieras inom ramen för detta beslut ska med begreppet oegentligheter enligt artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 avses varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller brott mot en avtalsförpliktelse som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som har lett eller skulle ha kunnat leda till en negativ ekonomisk effekt för gemenskapernas allmänna budget eller budgetar som de förvaltar, genom en otillbörlig utgift.

3. Kommission ska minska, hålla inne eller återkräva ekonomiskt bistånd som har beviljats för en åtgärd, om det visar sig att oegentligheter har förekommit, i synnerhet om detta beslut eller enskilda beslut eller avtal om beviljande av stödet inte har följts, eller om det visar sig att åtgärden utan kommissionens godkännande har ändrats på ett sätt som står i strid med dess inriktning eller genomförandevillkor.

4. Om tidsfristerna inte har iakttagits, eller om verksamheten utvecklas så att endast en del av det tilldelade ekonomiska biståndet är berättigat, ska kommissionen anmoda stödmottagaren att yttra sig inom en angiven tidsfrist. Om stödmottagaren inte ger något tillfredsställande svar, får kommissionen inställa utbetalningen av det återstående ekonomiska stödet och begära återbetalning av belopp som redan har betalats ut.

5. Belopp som felaktigt betalats ut ska återbetalas till kommissionen. Ränta ska läggas till belopp som inte återbetalas i tid enligt villkoren i budgetförordningen.

Artikel 11

Övervakning och utvärdering

Senast den 31 december 2012 ska kommissionen lämna en rapport till Europapaprlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om genomförandet, resultaten och den övergripande bedömningen av de initiativ som fastställs i detta beslut.

Artikel 12

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den […]

På rådets vägnar

Ordförande

[…]

BILAGA

ÅTGÄRDER SOM AVSES I ARTIKEL 3

Den vägledande principen är att genomförandet av Europeiska året för volontärarbete ska bygga på det civila samhällets och andra intressenters ansvarskänsla, omfattande mobilisering och aktiva engagemang. Dessutom kommer följande åtgärder att bidra till genomförandet:

A. INITIATIV SOM VIDTAS DIREKT AV GEMENSKAPEN

Finansieringen kommer i allmänhet att vara i form av direktinköp av varor och tjänster inom ramen för befintliga ramavtal.

1. Informations- och PR-kampanjer som inbegriper

- högprofilsvenemang och forum för utbyte av erfarenheter och bra lösningar,

- tävlingar (med eller utan priser),

- samarbete med den privata sektorn, radio- och TV-bolag och andra medier som partner för spridning av information om Europeiska året för volontärarbete,

- framställning av material och verktyg för medierna som finns tillgängliga i hela gemenskapen för att främja allmänhetens intresse,

- åtgärder för att uppmärksamma resultaten och ge mer synlighet åt gemenskpaens program, system och initiativ som bidrar till målen för Europeiska året för volontärarbete,

- inrättadet av en webbplats på Europaservern med en portal för ledare för volontärprojekt för att ge dem handledning i gemenskapens olika program och initiativ.

2. Andra initiativ:

- Undersökningar och studier på gemenskapsnivå för att bedöma och rapportera om förberedelsen, effektiviteten, effekterna och den långsiktiga övervakningen av Europeiska året för volontärarbete.

B. SAMFINANSIERADE GEMENSKAPSINITIATIV

Gemenskapsbidrag på högst 80 % av de sammanlagda kostnaderna kan beviljas Europaomfattande evenemang med hög profil vars syfte är att upplysa om målen för Europeiska året för volontärarbete, och som eventuellt organiseras i samarbete med 2011 års ordförandeländer.

C. SAMFINANSIERADE NATIONELLA INITIATIV

Varje nationell samordnare ska lämna in en enda ansökan om gemenskapsbidrag. Ansökan ska innehålla en beskrivning av samordnarens arbetsprogram eller verksamhet som man söker bidrag till och som syftar till att göra PR för Europeiska året. Till bidragsansökan ska bifogas en detaljerad budget med de sammanlagda kostnaderna för de föreslagna initativen eller arbetsprogrammet, och beloppen samt källorna till samfinansiering. Gemenskapens bidtrag kan täcka högst 80 % av de sammanlagda kostnaderna.

Kommissionen ska fastställa de preliminära belopp som är tillgängliga som bidrag för varje nationell samordnare och den sista ansökningsdagen. I kritieriena ska man ta hänsyn till befolkning, levnadskostader och ett fast belopp per medlemsstat som behövs för att garantera verksamhet på miniminivå.

De slutliga belopp som beviljas ska fastställas på grundval av enskilda bidragsansökningar som lämnas in av de nationella samordnande organen. Gemenskapens samfinansiering får uppgå till högst 80 % av de sammanlagda bidragsberättigande kostnaderna.

Följande inslag ska ingå i arbetsprogrammet eller verksamheten:

(a) Möten och evenemang i samband med Europeiska årets mål, inbegripet nationella evenemang för att inviga och främja det eurpeiska året, få till stånd en katalysatoreffekt och tillhandahålla utrymme för debatter kring konkreta initiativ.

(b) Seminarier för att lära av varandra på nationell, regional och lokal nivå.

(c) Informations-, upplysnings- och PR-kampnajer på nationell, regional och lokal nivå, inbegripet organisation av prisutdelningar och tävlingar.

(d) Samarbete med medierna.

D. INITIATIV SOM INTE FÅR NÅGOT FINANSIELLT BIDRAG FRÅN GEMENSKAPEN

Gemenskapen kommer att bevilja icke-finansiellt stöd, däribland skriftliga tillstånd att använda logotypen när den väl tagits fram, samt annat material i samband med Europeiska året för volontärarbete, till initiativ som utförs av offentliga eller privata organisationer om de försäkrar kommissionen att initiativen i fråga genomförs eller kommer att genomföras under loppet av 2011 och sannolikt kommer att bidra avsevärt till att målet för Europeiska året för volontärarbete uppnås.

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

1. FÖRSLAGETS BENÄMNING

Europeiska året för volontärarbete

2. BERÖRDA DELAR I DEN VERKSAMHETSBASERADE FÖRVALTNINGEN/BUDGETERINGEN

Politikområde: Utbildning och kultur

Verksamhet: Europeiska året för volontärarbete

3. BERÖRDA BUDGETPOSTER

3.1. Budgetrubriker (driftsposter och tillhörande poster för tekniskt och administrativt stöd (före detta B/A-poster) – nummer och benämning

15 06 11

3.2. Tid under vilken verksamheten kommer att pågå och påverka budgeten

1.1.2011 – 31.12.2011

3.3. Budgettekniska uppgifter:

Budgetrubrik | Typ av utgifter | Ny | Deltagande EFTA | Bidrag från ansökarländer | Rubrik i budgetramen |

15 06 11 | Icke-oblig. utg. | Diff[17]. / | JA | NEJ | NEJ | [3B] |

4. ÖVERBLICK ÖVER RESURSER

4.1. Finansiella resurser

4.1.1. Förteckning över åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av utgifter | Avsnitt nr | År 2011 | 2012 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 och följande budgetår | Totalt |

Driftsutgifter[18] |

Åtagandebemyndiganden | 8.1. | a | 6,000 | 6,000 |

Betalningsbemyndiganden | b | 4,000 | 2,000 | 6,000 |

Administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet[19] |

Tekniskt och administrativt stöd | 8.2.4. | c |

TOTALT REFERENSBELOPP |

Åtagandebemyndiganden | a+c | 6,000 | 6,000 |

Betalningsbemyndiganden | b+c | 4,000 | 2,000 | 6,000 |

Administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet[20] |

Personalutgifter och därtill hörande utgifter | 8.2.5. | d | 0,674 | 0,186 | 0,860 |

Andra administrativa utgifter än personalutgifter och därtill hörande utgifter som inte ingår i referensbeloppet | 8.2.6. | e | 0,106 | 0,019 | 0,125 |

Totala beräknade utgifter för verksamheten[21] |

TOTALA ÅTAGANDE-BEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | a+c+d+e | 6,780 | 0,205 | 6,985 |

TOTALA BETALNINGS-BEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | b+c+d+e | 4,780 | 2,205 | 6,985 |

Uppgifter om samfinansiering

Om förslaget avser samfinansiering från medlemsstater eller andra parter (precisera vilka) bör en uppskattning av storleken på denna lämnas i tabellen nedan (ytterligare rader kan läggas till om flera organ beräknas medverka i samfinansieringen).

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Samfinansierande part | År 2011 | År 2012 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 och följande budgetår | Totalt |

Medlemsstaterna | f | 0,675 | 0,000 | 0,675 |

TOTALA ÅTAGANDEBEMYN-DIGANDEN inklusive samfinansiering | a+c+d+e+f | 7,455 | 0,205 | 7,660 |

4.1.2. Förenlighet med den ekonomiska planeringen

X Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.

( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetramen.

( Förslaget kan kräva tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet[22] (dvs. flexibilitetsmekanismen eller revidering av budgetramen).

4.1.3. Påverkan på inkomsterna

X Förslaget påverkar inte inkomsterna.

( Förslaget påverkar inkomsterna enligt följande:

4.2. Personalresurser (t.ex. tjänstemän, tillfälligt anställda och extern personal) uttryckt i heltidsekvivalenter – för ytterligare uppgifter se punkt 8.2.1.

Årligt behov | 2011 | 2012 | n + 3 | n + 4 | n + 5 och följande budgetår |

Total personalstyrka | 6 | 2 |

5. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER OCH MÅL FÖR ÅTGÄRDEN

5.1. Behov på kort eller lång sikt

Volontärarbete kan bidra till de europeiska samhällenas harmoniska utveckling eftersom det är ett ofta förekommande uttryck för medborgerligt engagemang.

Europa har en fin tradition av volontärarbete som ofta bygger på medlemskap i det civila samhällets organisationer. Under de senaste årtiondena har medborgarnas deltagande kraftigt förändrats i och med att samhällena gått mot större individualism. Detta utgör en utmaning för volontärarbetet eftersom sektorn nu måste anpassa sig till nya former av deltagande.

5.2. Mervärdet av gemenskapens medverkan, förslagets förenlighet med andra finansieringsinstrument och eventuella synergieffekter

Europeiska årets mål kan inte tillräckligt uppnås endast genom medlemsstaternas insatser, eftersom insatser endast på nationell nivå inte får fördelar av den europeiska dimensionen i det utbyte av erfarenheter och bra lösningar mellan medlemsstaterna som är inriktat på att främja volontärarbete.

Europeiska året blir ett tillfälle till att under 2011 mobilisera gemenskapens relevanta program och insatser som Ett Europa för medborgarna, Ungdom för Europa och programmet för livslångt lärande för att göra dessa insatser mer synliga och slagkraftiga under Europeiska året. Detta kommer att möjliggöra en sammanhängande bild av gemenskapens många projekt inom volontärverksamhet, både inom och utanför gemenskapen, alltmedan synergieffekterna mellan programmen utnyttjas till maximum.

5.3. Mål, förväntade resultat och motsvarande indikatorer inom ramen för verksamhetsbaserad förvaltning

Mål | Förväntade resultat | Indikatorer |

Verka för en miljö som möjliggör volontärarbete i EU | Europeiska året för volontärarbete bör ge näring åt vidareutveckling av politiken En dialog om frågor i samband med volontärarbete inleds i medlemsstaterna En dialog inleds om frågor i samband med volontärarbete mellan EU:s medlemsstater och Europas partner bland utvecklingsländerna | Utsträckning av nya kunskaper och idéer som utvecklats med stöd av Europeiska året Antal kartlagda bra lösningar. Utsträckning av den nya dialogen om volontärarbete i och mellan medlemsstaterna Anordnade dialogtillfällen och antalet kartlagda bra lösningar |

Ge handlingskraft åt volontärorganisationer och höja kvaliteten på volontärarbetet | Underlättat (tillträde till) volontärarbete Uppmuntra till nätverksbildande, samarbete, utbyte och samverkan mellan organisationer för volontärarbete och andra sektorer Nya impulser för volontärorganisationer | Antal organisationer som får ny inspiration för att organisera insatser som syftar till att förbättra kvaliteten på volontärverksamhet Intensitetsgrad på nätverksbildande, samarbete och samverkan mellan organisationer för volontärarbete och andra sektorer Antal organisationer för volontärarbete som funnit nya partner |

Belöna och erkänna volontärverksamhet | Beslutsfattare, organisationer i det civila samhället, eventuella arbetsgivare och allmänheten erkänner (i ökad omfattning) volontärarbete Bättre erkännande av volontärarbetets betydelse för volontärers färdigheter och kunskaper | Antal initiativ som tas av beslutsfattare, organisationer i det civila samhället och arbetsgivare och som pekar på bättre erkännande av volontärarbete Utsträckning av användningen av nya system för erkännande av de färdigheter och kunskaper som förvärvats genom volontärarbete |

Öka medvetenheten om volontärarbetets värde och vikt | Volontärarbetet och dess värde för individen och det europeiska samhället blir alltmer synliga Ökad medvetenhet om volontärarbetets värde både inom Europa och i partnerländerna | Andel deltagare i Europeiska året som anger att året förbättrat deras uppfattning om volontärarbete Utsträckning och ton i press- och medierapportering om själva året och evenemang och initiativ som får stöd (kvalitativt och kvantitativt) |

- 5.4. Metod för genomförande (preliminärt)

Central förvaltning: bidrag och offentlig upphandling som anordnas av kommissionen. Kommissionen får utan att offentliggöra inbjudningar att lämna förslag bevilja direkta bidrag till nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning.

6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

6.1. Övervakningssystem

Det blir huvudsakligen kommissionen som i samråd med de deltagande staterna får i uppgift att utforma övervakningsramen. Övervakningssystemet måste stämma överens med de uppgifter som behövs för indikatorerna (avsnitt 3.3.)

En extern studie om volontärverksamhet i Europa kommer att inledas under 2009 för att samla in grundläggande uppgifter som kan användas för att övervaka genomförandet av året och dess effekter.

6.2. Utvärdering

6.2.1. Förhandsutvärdering

En förhandsutvärdering utfördes under första kvartalet 2009. Slutsatsen var att man under Europeiska året för volontärarbete 2001 kommer att sträva efter att på alla nivåer – EU-nivån samt den nationella, regionala och lokala nivån – göra människor mer medvetna om volontärarbetets mervärde samt förbättra volontärarbetets kvalitet och dess politiska ram. På detta sätt kommer man att möta de utmaningar som Europas samhällen nu står inför.

På grundval av en jämförelse mellan olika alternativ för genomförande rekommenderar förhandsutvärderingen en centraliserad insats på gemenskapsnivå tillsammans med medlemsstaterna. Man kommer också att uppmuntra det civila samhället att engagera sig.

Detta alternativ har potentialen att uppnå betydande politiska effekter på nationell och europeisk nivå genom att det bidrar till att få till stånd en gynnsam miljö för volontärarbete i Europeiska unionen.

6.2.2. Åtgärder som vidtagits efter delutvärderingar eller slutliga utvärderingar (lärdomar som dragits av liknande åtgärder)

Enligt vad som anges i efterhandsutvärderingen av Europeiska året för utbildning genom idrott[23], visar erfarenheten att

- Europeiska år är effektiva sätt att se till att europeiska politiska frågor hamnar överst på EU:s dagordning. Det faktum att ett brett spektrum av aktörer deltar under en begränsad tidsperiod bidrar till att mobilisera politiskt stöd och banar vägen för ett bredare politiskt engagemang .

- Europeiska år är utformade så att de riktar sig till en rad olika aktörer med avsikten att framhäva och skapa debatt och åsiktsutbyte om ett specifikt tema. De är därför ett effektivt medel för att öka medvetenheten .

- Europeiska år är effektiva sätt att skapa samverkanseffekter mellan olika interventionsområden och på olika nivåer (EU, medlemsstaterna och regionalt/lokalt).

- Europeiska år har i regel större mervärde än enskilda insatser i medlemsstaterna. Detta har också varit viktigt för att skapa politisk genomslagskraft och bidra till politiska förändringar .

6.2.3. Bestämmelser om och tidsintervall för framtida utvärderingar

Tillvägagångssättet kommer att vara kontinuerlig utvärdering och därefter en bedömning av Europeiska årets genomförande och inverkan.

Utvärderingsresultaten bör vara tillgängliga i mitten av 2012. På så sätt kommer kommissionen att kunna rapporterna till EU-institutionerna i slutet av 2012.

7. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

Kommissionen ska när insatser enligt detta beslut genomförs se till att gemenskapens ekonomiska intressen skyddas genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom verkningsfulla kontroller och återkrävande av orättmätigt utbetalda belopp, och, om oegentligheter påvisas, verkningsfulla, proportionella och avskräckande påföljder i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 och (Euratom, EG) nr 2185/96 samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999.

För gemenskapsinsatser som finansieras enligt detta beslut ska med begreppet oegentligheter enligt artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 avses varje sådan överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller brott mot en avtalsförpliktelse som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som har lett eller skulle ha kunnat leda till en negativ ekonomisk effekt i form av en oberättigad utgift för gemenskapernas allmänna budget eller budgetar som de förvaltar.

8. NÄRMARE UPPGIFTER OM RESURSBEHOVET

8.1. Kostnader för förslaget fördelade på mål

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

(Mål-, åtgärds- och resultatbeteckning) Typ av resultat | Typ av åtgärder och resultat | Genomsnittliga kostnader | År 2011 | År n+1 | År n+2 | Totalt |

År 2011 | År 2012 | År n+2 | År n + 3 | År n+4 | År n+5 |

Övrig personal[26] som finansieras genom art. 15 01 04/05 |

Totalt | 6 | 2 |

8.2.2. Beskrivning av de arbetsuppgifter som verksamheten för med sig

A-tjänstemän: ledning av Europeiska året på EU-nivå och i samarbete med de nationella samordnarna, kommittén, utlysning av upphandlingar, övervakning av bidrag till medlemsstaterna, informationskampanjer, evenemang, undersökningar, kommunikation och uppföljning av politiken.

B-tjänstemän: finansiell övervakning av anbud och bidrag, allmänt bistånd till A-tjänstemän i samband med alla uppgifter.

C-tjänstemän: bistånd med alla uppgifter som avses ovan.

8.2.3. Personalresurskällor (som omfattas av tjänsteföreskrifterna)

Om personalresurserna tas från mer än en källa ska det anges hur många tjänster som kommer från respektive källa.

6 Tjänster som kommer att tillföras genom omfördelning av befintliga resurser inom den förvaltande avdelningen (intern omfördelning)

Behovet av personalresurser och administrativa resurser ska täckas inom ramen för de anslag som i samband med den årliga anslagstilldelningen och med beaktande av budgetförutsättningarna kan beviljas det generaldirektorat som ansvarar för verksamheten.

8.2.4. Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (XX 01 04/05 – Utgifter för administration)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Budgetrubrik (nr och benämning) | År n | År n + 1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och följande | Totalt |

Övrigt tekniskt och administrativt stöd |

internt |

externt |

Totalt tekniskt och administrativt stöd |

8.2.5. Kostnader för personal och därtill hörande kostnader som inte ingår i referensbeloppet

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av personal | År 2011 | År 2012 | År n+2 | År n+3 och följande |

Tjänstemän och tillfälligt anställda (15 01 01) | 0,610 | 0,122 |

Personal som finansieras genom artikel 15 01 02 (extraanställda, nationella experter, kontraktsanställda, etc.) (ange budgetpost) | 0,064 | 0,064 |

Totala kostnader för personal och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | 0,674 | 0,186 |

Beräkning – Tjänstemän och tillfälligt anställda |

I förekommande fall ska det hänvisas till punkt 8.2.1 |

År 2011: 5 x 122.000 euro/år = 610 000 euro År 2012: 1 x 122 000 euro/år = 122 000 euro |

Beräkning – Personal som finansieras genom artikel 15 01 02 |

I förekommande fall ska det hänvisas till punkt 8.2.1 |

År 2011 och 2012: 1 x 64 000 euro/år = 64 000 euro |

Behovet av personalresurser och administrativa resurser ska täckas inom ramen för de anslag som i samband med den årliga anslagstilldelningen och med beaktande av budgetförutsättningarna kan beviljas det generaldirektorat som ansvarar för verksamheten.

8.2.6 Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

År 2011 | År 2012 | År n+2 | År n+3 och följande | Totalt |

15 01 02 11 01 – Tjänsteresor | 0,049 | 0,000 | 0,049 |

15 01 02 11 02 – Möten & konferenser | 0,057 | 0,019 | 0,076 |

15 01 02 11 03 – Kommittéer[28] | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

15 01 02 11 04 – Studier & samråd | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

15 01 02 11 05 - Informationssystem | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

2 Totalt andra administrativa utgifter (15 01 02 11) | 0,106 | 0,019 | 0,125 |

3 Övriga utgifter av administrativ karaktär (specificera genom att ange budgetrubrik) | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

Totala administrativa utgifter, utom personalkostnader och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | 0,106 | 0,019 | 0,125 |

Beräkning – Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet |

Tjänsteresor: 2 tjänsteresor x 27 medlemsstater x 900 euro = 48 600 euro (100 % år 2011) Möten & konferenser (nätverk för nationella samordnare): 4 möten x 27 medlemsstater x 700 euro = 75 600 euro (75 % år 2011 och 25 % år 2012) |

Behovet av personalresurser och administrativa resurser ska täckas inom ramen för de anslag som i samband med den årliga anslagstilldelningen och med beaktande av budgetförutsättningarna kan beviljas det generaldirektorat som ansvarar för verksamheten.

[1] Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande: ”Frivilligarbetets roll och inverkan i det europeiska samhället”, Dok. SOC/243 — CESE 1575/2006.

[2] Skriftlig förklaring 0030/2008 av den 15 juli 2008.

[3] EUT, s……

[4] EUT, s……

[5] Förklaring nr 38 om frivilligt arbete, se http://eur-lex.europa.eu/sv/treaties/dat/11997D/htm/11997D.html

[6] KOM (97) 241 slutlig, 6.6.1997.

[7] Dok. ”Nya insatser för Europas ungdom”, KOM (2001) 681, slutlig, 21.11.2001.

[8] KOM(2004)337 slutlig.

[9] Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ”Frivilligarbetets roll och inverkan i det europeiska samhället”, Dok. SOC/243 — CESE 1575/2006.

[10] Dok. A6/0070/2008, Betänkande om volontärarbetets roll för att bidra till ekonomisk och social sammanhållning (2007/2149(INI)), </DocRef><Commission>Utskottet för regional utveckling. Föredragande: Marian Harkin

[11] Skriftlig förklaring 0030/2008 av den 15 juli 2008.

[12] Rådets rekommendation av den 20 november 2008 unga volontärers rörlighet i Europeiska unionen (2008/C 319/03).

[13] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

[14] EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

[15] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

[16] EGT L 136, 31.5.1999, s. 1

[17] Differentierade anslag

[18] Utgifter som inte omfattas av kapitel 15 01 i avdelning 15.

[19] Utgifter enligt artikel 15 01 04 i avdelning 15.

[20] Utgifter som omfattas av andra artiklar i kapitel 15 01 än artiklarna 15 01 04 och 15 01 05.

[21] Kommissionen har föreslagit att 2 000 000 euro ska anslås till förberedelserna inför Europeiska året inom ramen för det preliminära budgetförslaget för 2010. Lämplig personalstyrka kommer att tilldelas till denna förberedande verksamhet under 2010.

[22] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.

[23] ” Evaluation externe (ex post) de l'année européenne de l'éducation par le sport AEES 2004 ”

[24] Kostnaderna för dessa ingår INTE i referensbeloppet.

[25] Kostnaderna för dessa ingår INTE i referensbeloppet.

[26] Kostnaderna för dessa ingår i referensbeloppet.

[27] Hänvisning ska göras till den särskilda finansieringsöversikten för berört/berörda genomförandeorgan.

[28] Specificera typ av kommitté och vilken grupp den tillhör.