Under 2014 tog kommissionen emot 21 motiverade yttranden från nationella parlament beträffande subsidiaritetsprincipen, vilket var en minskning med 76 % jämfört med det föregående året (88 år 2013). De motiverade yttranden som inkom under 2014 utgjorde också en lägre andel (4 %) av det totala antalet yttranden som inkom till kommissionen samma år i den politiska dialogen (506). Under 2013 var drygt 14 % av yttrandena motiverade yttranden, medan drygt 10 % av yttrandena var motiverade yttranden under 2012 och 2011.

Inget nytt förfarande för gult kort inleddes 2014, men det förfarande som startades 2013 med anledning av förslaget om en europeisk åklagarmyndighet (COM(2013) 534 final) fortsatte att skapa debatt i den politiska dialogen. För närmare information, se rapporten om förbindelserna med de nationella parlamenten.

Det avsevärt lägre antalet motiverade yttranden bör ses mot bakgrund av en minskning i det totala antalet förslag från kommissionen mot slutet av mandatperioden. Det bör noteras att det totala antalet yttranden från de nationella parlamenten inom den politiska dialogen också sjönk under 2013, men mindre än vad antalet motiverade yttranden gjorde.

De motiverade yttrandena varierar fortfarande när det gäller form och typ av argument som de nationella parlamenten framför till stöd för sina slutsatser om eventuella brott mot subsidiaritetsprincipen. Liksom under tidigare år avgav de nationella parlamenten motiverade yttranden om olika förslag som antagits under 2014. De 21 motiverade yttranden som avgavs 2014 avsåg 15 kommissionsförslag. De förslag som gav upphov till flest motiverade yttranden genererade dock endast tre motiverade yttranden, nämligen förslaget till direktiv om unionens rättsliga ram för tullrättsliga överträdelser och sanktioner och förslaget till översyn av avfallspolitiken och avfallslagstiftningen. Två motiverade yttranden utfärdades med anledning av förslaget till förordning om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter, förslaget till förordning om nya livsmedel och förslaget till direktiv om enmansbolag med begränsat ansvar. För mer information, se bilagan till denna rapport.

Att det totala antalet motiverade yttranden sjönk kraftigt 2014 ledde till en kraftig minskning av antal motiverade yttranden per kammare. Endast 15 av 41 kammare utfärdade motiverade yttranden 2014 (jämfört med 34 kammare 2013). Österrikes Bundesrat och Förenade kungarikets House of Commons avgav tre motiverade yttranden var (jämfört med sex respektive fem motiverade yttranden 2013). Sveriges riksdag och Frankrikes Sénat avgav två motiverade yttranden var (jämfört med nio från Sverige och fyra från Frankrike 2013). Flertalet kammare lämnade ett eller inget motiverat yttrande.

Trots att de nationella parlamenten var mindre aktiva när det gäller motiverade yttranden under 2014, efterfrågade ett antal kammare en skärpning av förfarandet för övervakning av subsidiaritetsprincipen. Mellan januari och maj 2014 lämnade Danmarks Folketing, Nederländernas Tweede Kamer och Förenade kungarikets House of Lords betänkanden med detaljerade förslag till hur de nationella parlamentens roll i beslutsprocessen kan stärkas. Betänkandena innehåller bl.a. idéer om hur tillämpningsområdet för övervakningen av subsidiaritetsprincipen kan breddas. I dem föreslås att motiverade yttranden, förutom riktig tillämpning av subsidiaritetsprincipen, även ska gälla proportionalitetsprincipen eller förslagets rättsliga grund. I betänkandena framfördes också krav på längre tid för inlämning av motiverade yttranden samt förslag på att ett inlett förfarande för gult kort borde tvinga kommissionen att dra tillbaka eller ändra sitt förslag. Diskussioner mellan de nationella parlamenten om dessa frågor pågår i olika forum.

2.3Europaparlamentet och rådet

a) Europaparlamentet

Efter EUF-fördragets ikraftträdande och inom ramen för protokoll nr 2 har Europaparlamentet vidtagit ett antal åtgärder för att fullgöra sina rättsliga skyldigheter på området. När det närmare bestämt handlar om motiverade yttranden från nationella parlament tillämpar Europaparlamentet för närvarande det förfarande som beskrivs nedan.

Yttranden från de nationella parlamenten lämnas till det parlamentsutskott som ansvarar för ämnesområdet och till utskottet för rättsliga frågor för distribution till alla utskottsledamöter och införlivande med möteshandlingarna. De nationella parlamentens yttranden översätts alltid till alla officiella EU-språk och nämns i ingressen till lagstiftningsresolutionerna.

I princip får det parlamentsutskott som ansvarar för ämnesområdet inte rösta slutgiltigt innan den fastställda åttaveckorsfristen har löpt ut.

År 2014 mottog Europaparlamentet 287 inlagor från nationella parlament. 18 av dessa var motiverade yttranden medan de övriga 269 var bidrag (dvs. inlagor som inte handlar om efterlevnaden av subsidiaritetsprincipen). År 2013 mottog Europaparlamentet 86 motiverade yttranden och 206 bidrag.

Utskottet för rättsliga frågor är det utskott som har övergripande ansvar för hanteringen av subsidiaritetsprincipen. En utskottsledamot utses till ständig föredragande för subsidiaritet i sex månader, varefter uppdraget går till någon annan på roterande basis mellan partigrupperna. Den föredragande överser inkommande motiverade yttranden och kan ta upp frågor i motiverade yttranden till debatt i utskottet, eventuellt i syfte att lämna rekommendationer till andra relevanta utskott. Ett betänkande sammanställs regelbundet av utskottet för rättsliga frågor om kommissionens årsrapport om subsidiaritet och proportionalitet. På grundval av en rapport av Sajjad Karim (UK–ECR) antog Europaparlamentet en resolution den 4 februari 2014 om kommissionens 19:e rapport om subsidiaritet och proportionalitet.

Trots avbrottet i parlamentsarbetet 2014, som var ett valår, åstadkom Europaparlamentet 32 inledande utvärderingar och två detaljerade utvärderingar av kommissionens konsekvensbedömningar, tre kompletterande konsekvensbedömningar, en konsekvensbedömning av parlamentets ändringsförslag i sak samt en efterhandsbedömning under 2014. Dessutom slutfördes fem rapporter om kostnaderna för att inte vidta åtgärder på EU-nivå.

Europaparlamentet tog också initiativ till ett nytt övergripande grepp på bedömning av mervärdet för EU-insatser genom ett betänkande om kostnaderna för icke-EU, som kartlägger vinsterna av åtgärder föreslagna av Europaparlamentet, och en rapport om den ekonomiska tillväxtpotentialen för de tio prioriteringarna i ordförande Jean-Claude Junckers politiska riktlinjer.

b) Rådet

Rådets plikter när det gäller de nationella parlamentens rätt att övervaka subsidiariteten fastställs i protokollen nr 1 och 2. Rådet ansvarar främst för att sådana utkast till rättsakter som inte kommer från kommissionen skickas till de nationella parlamenten.

Enligt artikel 4 i protokoll nr 2 måste rådet översända alla utkast till rättsakter som kommer från en grupp medlemsstater, EU-domstolen, Europeiska centralbanken och Europeiska investeringsbanken till de nationella parlamenten. Under 2014 mottog dock rådet inga sådana akter och därför skickades inga till de nationella parlamenten.

Kopplat till den ovannämnda skyldigheten och enligt artikel 6 i protokoll nr 2 åligger det rådet att skicka ett eventuellt yttrande från ett nationellt parlament om ett utkast till rättsakt från en grupp medlemsstater till de förslagsställande medlemsstaterna. På samma sätt ska rådet skicka de nationella parlamentens yttranden om lagstiftningsförslag från EU-domstolen, Europeiska centralbanken och Europeiska investeringsbanken till den berörda institutionen. Inga sådana rättsakter mottogs dock av rådet under 2014.