SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 27.5.2009 
SEK(2009) 716 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
Följedokument till 
 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
 
 Den finansiella tillsynen i Europa 
   
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN  
 
 
{KOM(2009) 252 slutlig} 
{SEK(2009) 715} 
SV 2   SV 1. INLEDNING  
I kommissionens meddelande ”Främja åter hämtning i Europa” av den 4 mars 2009 
förpliktigar sig kommissionen att ta fram förslag till reform av EU:s ram för finansiell tillsyn. 
Kommissionens åtgärder på detta område base rar sig på de Larosièregruppens rapport om 
finansiell tillsyn inom EU. I rapporten föreslås  en ny europeisk ram fö r finansiell tillsyn av 
enskilda finansiella institut (mikroprudentiell tillsyn) och för tillsyn av stabiliteten i det finansiella systemet (makroprudentiell tillsyn).  
Samråd 
Kommissionen genomförde ett offentligt skriftli gt samråd om de Larosièrerapporten under 
perioden 10 mars – 10 april 2009. Man erhöll 116 synpunkter som alla i stort var positiva till de förslag om tillsyn som läggs fram i rapporten.  
En ledningsgrupp för konsekvensanalysen, med uppgift att leda förber edelsearbetet, möttes 
två gånger. I gruppen ingick företräd are för olika gene raldirektorat. 
2. P
ROBLEMDEFINITION  
Allmänna problem 
EU:s finansmarknader är allt mer integrerade och domineras av alleuropeiska grupper vars 
riskhanteringsfunktioner är centralisera de till gruppernas huvudkontor. Inom EU-12 i 
synnerhet domineras bankmarknadern a av utländska finansgrupper.  
Den senaste tidens händelser har visat att de t är ytterst svårt at t uppnå en integrerad 
finansmarknad och stabilitet i de t finansiella systemet och sa mtidigt bevara ett nationellt 
baserat tillsynssystem.  Genom krisen har bristerna i det nuvarande EU-systemet kommit i 
dagen. Systemet lägger alltför stor tonvikt vid förebyggande åt gärder och krishantering som 
rör enskilda företag och inriktar sig för lite på de  risker som påverkar stabiliteten i hela det 
finansiella systemet.  
Det nuvarande systemet för finansiell till syn i Europa kännetecknas av en allmän  obalans 
mellan integrationsgraden på EU-nivå av EU :s finansmarknader och organisationen på 
nationell nivå av tillsynsansvaret.  
Detta problem accentueras av andra allmänna problem som kommit dagern i samband med 
finanskrisen.  
• Ökad risk för att den tilltagande integreringen både inom EU och globa lt leder till att EU:s 
finansmarknader drabbas av gränsöverskridande ”smitta”. 
• Minskat förtroende bland konsumenter, anstäl lda, pensionärer, småföretag och privata 
investerare, vilket bidr ar till konjunkturnedgången. 
• Minskad global konkurrenskraft in om den europeiska finansie lla sektorn jämfört med vad 
som skulle ha varit fallet om  det funnits en bättre tillsyn. 
SV 3   SV • Risk för okoordinerade strategier baserade på nationella behov med negativa konsekvenser 
för den inre marknaden. 
Berörda intressenter 
Finansiell instabilitet påverkar ett mycket stort antal intressenter på grund av att det har en 
betydande inverkan på fina nssektorn och på ekonomin i dess helhet, däribland: 
• Finansiella institut, inkluderande deras aktieägare och anställda. 
• Användare av finansiella tjänst er, däribland insättare , investerare, pens ionärer, och icke 
finansiella företag. och 
• Offentliga myndigheter, däribland ti llsynsmyndigheter, centralbanker och 
finansministerier. 
3. ANALYS AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN  
EU har när det gäller mikroprudentiell tillsy n gjort det som kan göras inom ramarna för 
dagens rådgivande EU-tillsynskommittéer. Inre marknaden behöver en mekanism som 
garanterar att nationella tillsynsmyndigheter kommer fram till bästa möjliga beslut för 
gränsöverskridande finansgruppe r. En integrerad finansmarknad inom EU med företag med 
gränsöverskridande verksamhet kan inte fungera på ett tillfredsställande  sätt om tillsynen även 
framledes sker på nationell nivå. Därför är  det nödvändigt att behö righeten överförs till 
gemenskapsnivå.  
Bristerna i det nuvarande systemet spelade, när det gäller ma kroprudentiell tillsyn,  en klar roll 
i samband med senaste tidens turbulens inom finanssektorn. EU bör i likhet med G20 och 
USA inrätta ett nytt organ med ansvar för att identifiera hot mot stabiliteten på 
finansmarknaderna i Europa oc h vid behov utfärda varningar sa mt ansvara för uppföljningen. 
Enbart gemenskapsåtgärder kan ge bedömning ar på EU-nivå och som är EU-övergripande 
samt effektiva svar på alla systemrisker på EU-nivå.  
4. SYFTEN  
Följande allmänna mål  gäller för reformen av EU:s tillsynsram: 
(1) Effektivare ram för finansiell  tillsyn inom EU, anpassad till integrationsnivån inom 
finansmarknaden. 
(2) Förbättrad finansiell stabilitet inom EU (o ch därigenom tygla de potentiella riskerna 
för den reala ekonomin och de offentliga finanserna). 
(3) Garantera konsumenternas, investerarnas och andra användare av finansiella tjänsters 
intressen samt övriga berörda intressent ers intressen, däribland anställdas.  
(4) Öka konkurrenskraften hos EU:s finansmarknader.  
(5) Främja integrationen av finansmarknader inom EU som stödjer hållbar utveckling. 
SV 4   SV Följande särskilda mål har ställts upp inom  områdena mikroprudentiell tillsyn och 
makroprudentiell tillsyn:  
Särskilda mål 
Mikroprudentiell tillsyn  Makroprudentiell tillsyn  
(1) Skapa jämvikt mellan hemlandets och 
värdlandets intressen, dvs. stärka förfarandena 
och metoderna för ifrågasättande av nationella tillsynsmyndigheters beslut utifrån en 
gränsöverskridande bas. 
(2) Skapa likvärdiga konkurrensförhållanden för 
finansiella institut som är verksamma i olika 
medlemsstater.  
(3) Förbättra krisförebyggande och krishantering 
på EU-nivå. 
(4) Se till att tillsynen av de kontrollerade 
företagen är ändamålsenlig och kostnadseffektiv. (1) Utveckla makroprudentiell riskbedömning. 
(2) Göra systemen för tidig varning mer 
effektiva. 
(3) Se till att riskbedömning omsätts i handling 
hos berörda myndigheter. 
 
5. STRATEGIALTERNATIV  
5.1. Mikroprudentiell tillsyn   
De alternativ som övervägts för att inrätta  mikroprudentiell tillsyn inom EU omfattar två 
etapper: 
Etapp 1: Tillsynssystem  
1. Dynamiskt status quo:  Baserar sig på den nuvarande  ursprungslandsmodellen och 
Lamfalussyramen. 
2. Steg tillbaka – ursprungslandsmodellen:  Nationella tillsynsmyndigh eter ges fullt ansvar 
för tillsynen både av inhemska och utlandsägda företag som är verksamma i ett visst land, omfattande både dotterbolag och filialer.  
3. Modell med huvudansvarig tillsynsmyndighet:  Utökade befogenheter för den 
tillsynsmyndighet som ansvarar för tillsynen av  moderföretag i en gränsöverskridande 
företagsgrupp. Detta innebär i praktiken att tillsynsmyndighete n i en gränsöverskridande 
företagsgrupps ursprungsland ge s det fulla ansvaret för EU-öve rgripande verksamhet, vilket 
omfattar både dotterbolag och filia ler. Detta alternativ skulle kunna  innebära en förbättring av 
den nuvarande tillsynsramen.  
4. De Larosièreförslaget: Europeiskt  system för finansiell tillsyn  (ESFS) : Omgestaltning 
av EU:s befintliga tillsynskommittéer till e n, två eller tre Europeiska tillsynsmyndigheter. 
Den/de nya tillsynsmyndigheten/erna skulle arbeta inom ett nätverk med nationella tillsynsmyndigheter inom finanssektorn, som även framledes ansvarar för den dagliga 
tillsynen av enskilda finansiella institut. De ssa myndigheter skulle samordna tillsynen av 
gränsöverskridande företagsgrupper inom ett sa mlat forum av tillsynsm yndigheter, bidra till 
SV 5   SV harmoniseringen av detaljbestämmelser, faststäl la riktlinjer och ha be fogenhet att ingripa i 
vissa väldefinierade tvistefrågor mellan nationella tillsynsmyndigheter.  
5. En enda tillsynsmyndighet på EU-nivå:  Samla all daglig tillsyn av institutioner med 
gränsöverskridande verksamhet på gemenskapsnivå inom en enda tillsynsmyndighet. De nationella tillsynsmyndigheterna s kulle således enbart ansvara för företag som bedriver 
verksamhet på det nationella planet.  
Etapp 2: Institut ionell struktur  
A. Ett organ, dvs. ett integrerat tillvägagångssätt  som omfattar hela finanssektorn (bank-, 
försäkrings- och värdepappersmarknaderna) oc h samtliga aspekter av finansiell tillsyn
1. 
B. Två organ, målrelaterat tillvägagångssätt  (med två ledande instanser ofta kallad twin 
peaks) som grundar sig på uppgiftsfördelning me llan de två tillsynsmyndigheterna: den ena 
som utför prudentiell tillsyn och den andra som utför kontroll av företagsetiska regler2. En 
styrkommitté skulle kunna sköta samordningen mellan de två organen. 
C. Tre organ, dvs. ett sektorsinriktat tillvägagångssätt  med en tillsynsmyndighet för 
banksektorn, en för försäkrings- och pensions sektorn och en för värdepappersmarknaden3 i 
linje med den sektorsbaserade finansiella gemenskapslagstiftningen4. Denna modell skulle 
kunna kompletteras med en övergripande styrkommitté. 
D. Fyra organ, dvs. ett institutionellt tillvägagångssätt  med ett separat fjärde organ för 
tillsyn av finansiella konglomerat över de tre or gan som ansvarar för tillsynen av de enskilda 
sektorerna. 
5.2. Makroprudentiell tillsyn   
Fem alternativ har utvärderats för en eu ropeisk ram för makroprudentiell tillsyn. 
A. Dynamiskt status quo : enligt denna modell skulle tills ynen på makronivå utföras inom 
ramen för befintliga EU-arrangemang, vilket skulle  innebära flera institutioner och flera organ 
utan någon mekanism som tillgodoser en verklig uppföljning av varningar och 
rekommendationer. 
B. En modell baserad på befintliga eller föreslagna strukturer:  
Uppgiften läggs på Ekonomiska och finansiell a kommittén (EFC). Detta organ tillhandahåller 
högkvalitativa bedömningar av utvecklingen på fi nansmarknaderna samt tjänster och råd till 
ECOFIN och Europeiska kommissionen.  Detta alternativ skulle i nnebära att Ekonomiska och 
finansiella kommittén tar över huvudrollen i en framtida ram för makroprudentiell tillsyn.   
                                                 
1 Medlemsstater med en enda tillsynsmyndighet som är åtskild från centralbanken: DE, AT, DK, HU, 
MT, PL, UK, SE. Medlemsstater med en enda tillsynsm yndighet som är kopplad till (eller inlemmad i) 
centralbanken: FI, IE, SK, BE, EE.  
2 Inom EU tillämpas denna metod av Nederländerna.  
3 Exempelvis direktivet om marknader för finansie lla instrument när det gäller värdepapperssektorn, 
kapitalkravsdirektivet för banksektorn och Solvens II-direktivet (ännu inte antaget) för 
försäkringssektorn. 
4 Medlemsstater med en sektorsindelad modell: CZ, ES, FR, EL, IT, LT, LU, PT, SI. 
SV 6   SV Uppgiften läggs på Europeiska centralbank ssystemet (ESCB)/Europ eiska centralbanken 
(ECB). Enligt detta alternativ skulle Europeis ka centralbanken ål äggas att inom EU 
genomföra den makroprudentiella tillsynen. I den mån som det är förenligt med fördraget och 
Europeiska centralbankens sta dgar skulle de nya uppgifterna  och därmed sammanhängande 
befogenheter kunna fullgöras av Europeiska cen tralbanken eller med stöd av en utvidgad och 
bemyndigad banktillsynskommitté (inkluder ande exempelvis ordförandena i 
tillsynskommittéerna).  
Uppgiften läggs på Europeiska systemet för finansiell tillsyn (ESFS).  Enligt detta 
alternativ skulle den nya eu ropeiska myndigheten/de nya europeiska myndigheterna, i 
enlighet med vad som rekommenderas i de La rosièrerapporten för att förbättra den 
mikroprudentiella tillsynen, äv en kunna åläggas att ansvar a för den makroprudentiella 
tillsynen. Dessa myndigheter skulle få stöd av ett nätverk av nationella  tillsynsmyndigheter. 
C. Inrätta ett nytt organ – Euro peiska rådet för systemrisker:  Detta alternativ innebär att 
ett nytt organ, Europeiska rådet för systemri sker (ESRC), skulle inrättas i enlighet med 
rekommendationerna från de Larosièregruppen. ESRC skulle vara ett oberoende organ, 
fristående från ECB men ledas av ordföranden för ECB. Operationellt och tekniskt stöd skulle 
i första hand tillhandahåll as av ECB/ESCB. Huvuduppgiften  skulle vara att upptäcka 
makroprudentiella risker, fastställa lämpliga åt gärder för att minska dessa risker, och att 
genom varningar se till att behöriga m yndigheter vidtar erfo rderliga åtgärder.  
6. PRELIMINÄR UTVÄRDERING AV EFFEKT ERNA AV OCH JÄMFÖRELSE MELLAN DE 
OLIKA ALTERNATIVEN  
6.1. Mikroprudentiell tillsyn   
I den första etappen utvärderades de olika al ternativen med avseende på hur pass väl de 
uppfyller målen med reformen (se ovanstående tabell ). Denna analys ledde till att alternativ 1 
(status quo), alternativ 2 (steg tillbaka) och alternativ 3 (huvudansvarig tillsynsmyndighet) 
förkastades eftersom de inte uppfyl ler huvuddelen av de särskilda målen.  
Alternativen 4 (ESFS) och 5 (EU-tillsynsmyndi ghet) blev föremål för en ytterligare 
komparativ utvärdering som avsåg följande kriterier: effektivitet, ändamålsenlighet, samstämmighet, subsidiaritet oc h proportionalitet. Det europeis ka systemet för finansiell 
tillsyn (ESFS) visade sig vara det bästa alte rnativet för att reformera EU:s finansiella 
tillsynssystem. Det är tveksamt med hänsyn till effektivitetsaspekten om en enda 
tillsynsmyndighet på EU-nivå skulle vara tillräck ligt nära en finansgrupps verksamhet för att 
kunna tillgodose ett fullgott skyd d för insättare, försäkringstagare och investerare och 
samtidigt kunna skapa finansiell stabilitet inom EU:s  finansiella institut. Vi dare skulle det inte 
ha befogenhet att tillämpa bestämmelser som antagits på nationell nivå inom 
medlemsstaterna. Inom ESFS skulle de nationell a tillsynsmyndigheterna utföra daglig tillsyn. 
Denna modell är decentraliserad och utvecklingsbar och ger möjlighet att vid behov på sikt överföra ytterligare tillsynsansvar till EU-n ivå. En annan faktor som talar för en 
decentraliserad lösning, som exem pelvis ESFS, är att det för närvarande inte  finns någon 
finansieringssystem på EU-nivå som kan tillämpas när det krävs åtgärder för att bistå en institution som har problem. Bå da dessa alternativ är före nliga med andra relevanta EU-
strategier.  
SV 7   SV De fyra alternativen för en institutionell lö sning analyserades därefter med avseende på 
effektivitet, ändamålsenlighet och samstämmi ghet. Analysen gav vid handen att inget av 
alternativen visade sig ha klar a fördelar. I detta skede ansåg man att den mest proportionerliga 
lösningen, som kräver minst ändr ingar, är att bevara den nuva rande sektorsstrukturen med de 
tre tillsynskommittéerna genom att skap a tre europeiska myndigheter med samma 
sektorsindelning som dessa tr e kommittéer kombinerat med en analys av hur de nya 
strukturerna fungerar tre år efter det att ESFS inrättats.  
6.2. Makroprudentiell tillsyn   
Europeiska rådet för systemrisker (ESRC) fram står som den klart bästa lösningen för en EU-
ram för makroprudentiell tillsyn. Det skulle bli effektivt genom att ansvaret för de 
makroprudentiella riskvarningarn a centraliseras. Vidare skulle  dess sammansättning kunna ge 
upphov till bra synergieffekter, skap a en bra balans mellan alla  berörda EU- och nationella 
institutioner och myndigheter samt bidra till st abiliteten i det finansie lla systemet. Om man 
skulle välja ekonomiska och finansiella kommitt én (EFC) skulle dess politiska dimension 
kunna leda till att analysen inte blir objektiv. Om uppdraget lades på ESFS skulle den största 
nackdelen vara faktumet att tillämpningsområ det för makroprudentiell tillsyn skiljer sig 
väsentligt från det för mikroprudentiell tillsyn. När det gäller ECB/ESCB kan man slutligen nämna tre aspekter som talar emot detta a lternativ, nämligen: eventuell intressekonflikt 
mellan finansiell och monetär stabilitet, risker  med avseende på institutionens goda rykte som 
är kopplade till utförandet av t illsynsarbetet på makronivå, samt alltför stor maktkoncentration 
när det gäller översynen av EU:s finansiella system. 
Vad gäller effektiviteten skulle ESRC baseras på operativt och tekniskt stöd från ECB/ESCB 
och kräva få tilläggsresurser. 
7. 
EFFEKTERNA AV DE OLIKA ALTERNATIVEN  
De föreslagna alternativen bör fullt ut uppfylla de mål som beskrivs i avsnitt 4 genom att få 
tillstånd ett antal omedelbara ändringar av det sä tt på vilket den finansiella tillsynen inom EU 
är organiserad. De förväntade förändringarna åt erspeglas i de verksamhetsmål som uppställts 
för ESFS och ESRC. Genom att bidra till den finansiella stabiliteten i allmänhet och 
effektivare kontroll över hur fina nsiella företag förvaltas skulle den föreslagna nya ramen 
förbättra tillståndet för de flesta intr essentgrupperna inom den inre marknaden. 
Finansiella institut, inkluderande deras aktieägare och anställda: Förbättra 
företagsklimatet genom ökad finansiell stabil itet och effektivare kr isförebyggande insatser 
inom EU, skapa lika konkurrensvillkor och sä nka kostnaderna för att uppfylla de 
administrativa kraven för gränsöverskridande fö retag, dra till sig investeringar till den inre 
marknaden från tredjeland genom ökad fina nsiell stabilitet, bevara och skapa nya 
arbetstillfällen inom den finansiella sektorn. 
Användare av finansiella tjänster, däriblan d insättare, investerare, pensionärer, och 
icke finansiella företag: Förbättra konsumenternas och invest erarnas förtroende i takt med 
ökad tillit i den finansiella sektor n, minska riskerna för individue lla finansiella institutioners 
misslyckanden, förbättra stabiliteten i pensions fonder och ge incitament till utveckling av 
tjänstepensionsfonder som fungerar gränsöverskridande, underlätta  tillgången till finansiering 
genom att förbättra EU:s inre kapitalmarknad.  
SV 8   SV Konsumenter och löntagare i ett makroekonomiskt perspektiv.  Kan ESRC på ett 
framgångsrikt sätt identifiera och förebygga  systemomfattande finansiella kriser, som 
eventuellt även får återver kningar på den reala ekonomin, ka n detta bidra till att förebygga 
eller mildra markoekonomiska recessioner och de  sammanhängande effekterna på produktion, 
konsumtion och sysselsättning. 
Offentliga myndigheter, däribland t illsynsmyndigheter, centralbanker och 
finansministerier:  Klarlägga uppgifts- och ansvarsförde lningen på nationell nivå och på 
gemenskapsnivå och inrätta en effektiv ram för konfliktlösning. Därutöver indirekt stärka 
tillsynsmyndigheternas oberoende och skap a en ram som sammankopplar mikroprudentiell 
tillsyn och makroprudentiell tillsyn, samt ge regeringarna oc h berörda myndigheter 
rekommendationer om erforderliga åtgärder fö r att bevara makroekono misk stabilitet inom 
EU och inom enskilda medlemsstater och omsätta  i praktiken den analys  av makroprudentiell 
utveckling som utförts av centralbankerna , oc h genom att minska riskerna för att behöva 
pumpa in statliga pengar i det finansiella systemet. 
8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING  
För att effektivt kunna följa upp effekterna av EU:s åtgärder  när det gäller mikro- och 
makroprudentiell tillsyn bör särskilda indikatorer tas fram  för att utvärdera hur ESFS och 
ESRC fungerar. Detta bör ske i samband med kons ekvensanalysen av det lagstiftningsförslag 
som genomför reformen av tillsynsmyndigheten.