P9_TA(2019)0056

Genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och klyvningsprodukterna MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och NK603 × DAS-40278-9

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och klyvningsprodukterna MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och NK603 × DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003. (D062828/04 – 2019/2859(RSP))

(2021/C 208/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och klyvningsprodukterna MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och NK603 × DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D062828/04,

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3,

— med beaktande av omröstningen den 12 juli 2019 i den ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande utfärdades, samt omröstningen i omprövningskommittén den 16 september 2019, där det inte heller utfärdades något yttrande,

— med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

— med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 28 november 2018, och som offentliggjordes den 16 januari 2019 (3),

— med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4),

— med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen,

— med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

A. Den 11 januari 2013 lämnade Dow AgroSciences Europe (sökanden), på uppdrag av Dow AgroSciences LLC, in en ansökan i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003 för utsläppande på marknaden av livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 (den staplade genetiskt modifierade majsen) och klyvningsprodukter därav. Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av den staplade genetiskt modifierade majsen för andra ändamål än livsmedel och foder, med undantag av odling.

B. Sju klyvningsprodukter av den staplade genetiskt modifierade majsen har redan godkänts eller håller på att godkännas genom en separat ansökan. De återstående tre klyvningsprodukterna (MON 89034 × NK603 × DAS-40278–9, 1507 × NK603 × DAS-40278–9 och NK603 × DAS 40278–9) omfattas av utkastet till kommissionens genomförandebeslut.

C. Den staplade genetiskt modifierade majsen kommer från en korsning av fyra genetiskt modifierade transformationshändelser för majs och ger tolerans mot herbicider som innehåller glufosinat, glyfosat, quizalofop och 2,4-D. Den producerar också tre insektsdödande proteiner (Bt-proteiner eller Cry-proteiner): Cry1A.105, Cry2Ab2 och Cry1F som är giftiga för vissa fjärilslarver (5).

D. Den 28 november 2018 antog Efsa ett positivt yttrande, som offentliggjordes den 16 januari 2019 (6).

E. I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet.

F. Sökanden lämnade inga uppgifter till Efsa om de tre klyvningsprodukterna inom tillämpningsområdet för utkastet till kommissionens genomförandebeslut (7).

Medlemsstaternas synpunkter och oberoende undersökning

G. Medlemsstaterna lämnade in många kritiska synpunkter till Efsa under den tre månader långa samrådsperioden (8). I dessa kritiska synpunkter påpekas det att de uppgifter som sökanden lämnat är otillräckliga för att göra en korrekt riskbedömning, att den riskbedömning som gjorts av Efsa är otillräcklig i dess nuvarande form eftersom den inte gjort någon ordentlig bedömning av den staplade genetiskt modifierade majsens övergripande säkerhet och potentiella toxicitet för människor, djur och miljön, att Efsa inte tagit hänsyn till de senaste studierna om Bt-toxinernas potentiella toxicitet, och att det är omöjligt att dra någon slutsats om de hälsorisker som är förknippade med den staplade genetiskt modifierade majsen utan någon kronisk utfodringsstudie som korrekt bedömer organ- och reproduktionstoxicitet, och immunsystemets reaktioner, och som beaktar realistiska resthalter av kompletterande herbicider och potentiella samt kombinatoriska och kumulativa effekter.

H. En oberoende undersökning (9) visar också att Efsas riskbedömning inte kan godtas i dess nuvarande form, eftersom ingen korrekt bedömning har gjorts av den staplade genetiskt modifierade majsens övergripande säkerhet och potentiella toxicitet.

I. Den oberoende undersökningen visar att Efsa borde ha använt resultaten av den jämförande analysen som utgångspunkt för mer detaljerade undersökningar, eftersom analysen avslöjade flera betydande skillnader mellan den staplade genetiskt modifierade majsen och dess konventionella motsvarighet, särskilt när den staplade genetiskt modifierade majsen behandlades med kompletterande herbicider.

J. I den oberoende undersökningen dras dessutom slutsatsen att Efsa, mot bakgrund av dessa betydande skillnader, borde ha begärt undersökningar om kronisk utfodring och/eller undersökningar om flera generationer för att på korrekt sätt kunna bedöma organ- och reproduktionstoxicitet samt immunsystemets reaktioner, med hänsyn till den stora mängden Bt-toxiner och realistiska resthalter av kompletterande herbicider och potentiella kombinatoriska och kumulativa effekter.

Bristande bedömning av herbicidrester, metaboliter och cocktaileffekter

K. Flera undersökningar visar att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av ”kompletterande” herbicider, till stor del på grund av att det uppstår herbicidtolerant ogräs (10). Till följd av detta måste man räkna med att den staplade genetiskt modifierade majsen kommer att utsättas för både högre och upprepade doser av glufosinat, glyfosat, quizalofop och 2,4-D, och att det således kan finnas högre resthalter i skörden.

L. Frågetecknen kvarstår kring huruvida glyfosat är cancerframkallande. Efsa kom i november 2015 fram till att glyfosat sannolikt inte var cancerframkallande, och Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) kom i mars 2017 fram till att ingen klassificering behövde göras. Världshälsoorganisationens särskilda cancerorgan, International Agency for Research on Cancer, klassificerade däremot 2015 glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor.

M. Enligt Efsa saknas toxikologiska uppgifter som gör det möjligt att genomföra en bedömning av riskerna för konsumenter när det gäller flera nedbrytningsprodukter av glyfosat som är relevanta för glyfosattoleranta genetiskt modifierade grödor (11).

N. Glufosinat klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (12). Godkännandet av glufosinat för användning i unionen löpte ut den 31 juli 2018 (13).

O. I en aktuell artikel av en expert som arbetar med att utveckla genetiskt modifierade växter ifrågasätts säkerheten hos genetiskt modifierade grödor som är toleranta mot 2,4-D, på grund av att de bryts ned till cytotoxiska nedbrytningsprodukter (14).

P. Bedömningar av herbicidrester och deras nedbrytningsprodukter på genetiskt modifierade växter omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas panel för genetiskt modifierade organismer (Efsas GMO-panel) och görs därför inte som en del i godkännandeförfarandet för genetiskt modifierade organismer. Detta är problematiskt eftersom det sätt på vilket kompletterande herbicider bryts ned av den genetiskt modifierade växten i fråga, och nedbrytningsprodukternas (”metaboliternas”) sammansättning och därmed toxicitet, kan styras av den genetiska modifieringen i sig (15).

Q. På grund av de särskilda jordbruksmetoder som används vid odling av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter finns det också särskilda mönster för tillämpning av herbicider och därmed växters exponering, liksom de kombinatoriska effekter som uppstår mellan de olika herbicidrester och deras metaboliter, vilka kräver särskild uppmärksamhet. Dessa beaktades inte av Efsa.

R. Det går därför inte att säga att det är säkert för människors och djurs hälsa att konsumera den staplade genetiskt modifierade majsen eller dess klyvningsprodukter.

Brist på gränsvärden för högsta tillåtna resthalter och tillhörande kontroller

S. Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (16), som syftar till att säkerställa ett starkt konsumentskydd, bör särskilda gränsvärden för högsta tillåtna resthalter fastställas för livsmedel och foder som produceras i tredjeländer, när användningen av bekämpningsmedel ger upphov till andra resthalter än de som följer av jordbruksmetoderna i unionen. Detta är just fallet med importerade herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor på grund av den ökade mängd herbicider som används för icke genetiskt modifierade grödor.

T. Enligt Efsas bedömning från 2018 av de befintliga gränsvärdena för glyfosat var emellertid de uppgifter som fanns tillgängliga otillräckliga för att härleda gränsvärden och värden från riskbedömningen för glyfosat i förhållande till genetiskt modifierad majs med en EPSPS-förändring (17). Den staplade genetiskt modifierade majsen har en EPSPS-förändring (18).

U. Återigen, enligt förordning (EG) nr 396/2005 bör resthalterna på importerade grödor för livsmedel och foder som består av verksamma ämnen som inte är godkända för användning inom unionen, noga kontrolleras och övervakas (19).

V. Enligt det senaste samordnade fleråriga kontrollprogrammet för unionen (för 2020, 2021 och 2022) är medlemsstaterna inte skyldiga att mäta glufosinat (eller någon annan herbicid) på majs (genetiskt modifierad eller inte) (20). Det kan inte uteslutas att den staplade genetiskt modifierade majsen, dess klyvningsprodukter eller produkter som framställts av den för livsmedel och foder, kommer att överskrida gränsvärdena för högsta tillåtna resthalter, vilka bör införas och övervakas för att säkerställa ett starkt konsumentskydd.

Bt-proteiner

W. Flera studier visar att det efter exponering för Bt-proteiner har observerats biverkningar som kan påverka immunsystemet, och att vissa Bt-proteiner kan ha adjuvansegenskaper (21), vilket innebär att de kan öka de allergiframkallande egenskaperna hos andra proteiner som de kommer i kontakt med.

X. I en reservation som uttryckts av en medlem av Efsas GMO-panel i samband med bedömningen av en annan staplad genetiskt modifierad majs och dess klyvningsprodukter konstaterades att oavsiktliga effekter på immunsystemet visserligen aldrig har identifierats i någon tillämpning där Bt-proteiner uttrycks, men att de ”inte kunde observeras i de toxikologiska studier som för närvarande rekommenderas och utförs för säkerhetsbedömning av genetiskt modifierade växter vid Efsa, eftersom de inte inkluderar lämpliga tester för detta ändamål” (22).

Y. En ny studie visar att en snabb ökning av betning med neonikotinoider i Förenta staterna sammanfaller med en ökad plantering av genetiskt modifierad Bt-majs (23). EU har förbjudit utomhusbruk av tre neonikotinoider, inbegripet för betning, på grund av deras inverkan på honungsbin och andra pollinerande insekter (24).

Z. Bedömningar av den potentiella växelverkan mellan herbicidrester och deras metaboliter med Bt-proteiner faller utanför behörighetsområdet för Efsas GMO-panel och görs därför inte som en del av riskbedömningen.

Odemokratisk beslutsprocess

AA. Vid omröstningen den 12 juli 2019 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003 avgavs inget yttrande, vilket innebär att godkännandet inte stöddes av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna. Vid omröstningen den 16 september 2019 i omprövningskommittén avgavs inte heller något yttrande.

AB. Kommissionen erkänner att det är problematiskt att beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer fortsätter att antas av kommissionen utan stöd från en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna, något som tillhör undantagen för produktgodkännanden i allmänhet, men att det har blivit norm för beslut om godkännande för genetiskt modifierade livsmedel och foder (25). Denna praxis har vid flera tillfällen beklagats av kommissionens ordförande, som ansett att detta är odemokratiskt (26).

AC. Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet sammanlagt 36 resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (3 resolutioner). Det fanns ingen kvalificerad majoritet för att godkänna någon av dessa genetiskt modifierade organismer bland medlemsstaterna. Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar fortsätter den att godkänna genetiskt modifierade organismer.

AD. Det behövs ingen ändring av lagstiftningen för att kommissionen ska kunna välja att inte godkänna genetiskt modifierade organismer om det saknas stöd från en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén (27).

1. Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003.

2. Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionslagstiftningen, eftersom det inte är förenligt med målet i förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 ( 28 ) , skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt.

3. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut.

4. Europaparlamentet upprepar sitt åtagande att gå vidare med arbetet med kommissionens förslag om ändring av förordning (EU) nr 182/2011. Parlamentet uppmanar rådet att driva på sitt arbete med kommissionens förslag som en brådskande fråga.

5. Europaparlamentet uppmanar under tiden kommissionen att sluta godkänna genetiskt modifierade organismer, antingen för odling eller för användning som livsmedel och foder, om medlemsstaterna i omprövningskommittén inte avger något yttrande, i enlighet med artikel 6.3 i förordning (EU) nr 182/2011.

6. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte godkänna några herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor utan att det gjorts en fullständig undersökning av de hälsorisker som är förenade med resthalterna i varje enskilt fall, vilket kräver en fullständig bedömning av resterna från besprutning av de genetiskt modifierade grödorna med kompletterande herbicider, deras metaboliter och eventuella kombinatoriska effekter.

7. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i riskbedömningen av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter ta med bedömningen av riskerna med användning av kompletterande herbicider och deras restsubstanser i sin helhet, oavsett om den genetiskt modifierade växten är avsedd att odlas inom unionen eller importeras till unionen för att användas som livsmedel och foder.

8. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte godkänna import, varken för livsmedels- eller foderändamål, av någon genetiskt modifierad växt som har gjorts tolerant mot en herbicid med ett verksamt ämne som inte är godkänt för användning i unionen.

9. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte godkänna några klyvningsprodukter av staplade transformationshändelser om de inte har utvärderats noggrant av Efsa på grundval av fullständiga uppgifter som sökanden lämnat.

10. Europaparlamentet anser mer specifikt att ett godkännande av varianter som det inte har lämnats några säkerhetsuppgifter om och som inte ens har testats eller som ännu inte ens har skapats strider mot principerna i den allmänna livsmedelslagstiftningen, som anges i förordning (EG) nr 178/2002.

11. Europaparlamentet uppmanar Efsa att vidareutveckla och systematiskt tillämpa metoder som gör det möjligt att identifiera oavsiktliga effekter av staplade transformationshändelser, till exempel i fråga om Bt-toxinernas adjuvansegenskaper.

12. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att behandla unionens åtaganden enligt internationella avtal, såsom Parisavtalet om klimatförändringar, FN:s konvention om biologisk mångfald och FN:s mål för hållbar utveckling, som relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och/eller ”berättigande faktorer” enligt förordning (EG) nr 1829/2003, och att ge dem den vikt de förtjänar, samt att meddela hur den har tagit hänsyn till dem i beslutsprocessen.

o

o o

13. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

(1) EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2) EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3) Vetenskapligt yttrande om bedömningen av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och klyvningsprodukter, oavsett deras ursprung, för livsmedels- och foderändamål, import och bearbetning enligt förordning (EG) nr 1829/2003 (ansökan EFSA-GMO-NL-2013-112), EFSA Journal, vol. 17(2019):1, artikelnr 5522, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2019.5522

(4) Under sin åttonde valperiod antog Europaparlamentet 36 resolutioner med invändningar mot godkännandet av genetiskt modifierade organismer. Under sin nionde valperiod antog parlamentet dessutom följande resolutioner:

— Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0028).

— Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0029).

— Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0030).

(5) Se Efsas yttrande, s. 10, tabell 4. Lepidoptera är en insektsordning som omfattar fjärilar och mal.

(6) Vetenskapligt yttrande om bedömningen av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och klyvningsprodukter, oavsett deras ursprung, för livsmedels- och foderändamål, import och bearbetning enligt förordning (EG) nr 1829/2003 (ansökan EFSA-GMO-NL-2013-112), EFSA Journal, vol. 17(2019):1, artikelnr 5522, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2019.5522

(7) Efsas yttrande, s. 20.

(8) Medlemsstaternas kommentarer om den staplade genetiskt modifierade majsen finns tillgängliga i Efsas förteckning över frågor: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/login?

(9) https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_MON%2089034%20x%201507%20x%20NK603%20x%20DAS40278-9.pdf

(10) Se t.ex. Bonny S, ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, januari 2016, 57(1), s. 31–48.

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, och Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe, den 28 september 2012, vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(11) Efsas slutsatser om expertgranskningen av riskbedömningen av bekämpningsmedel med det verksamma ämnet glyfosat, EFSA Journal, vol.13(2015):11, artikelnr 4302, s. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(12) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

(13) https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(14) Lurquin, P.F., ”Production of a toxic metabolite in 2, 4-D-resistant GM crop plants”, 3 Biotech, (2016), 6(1): 1-4, https://link.springer.com/article/10.1007/s13205-016-0387-9#CR25

(15) Detta är just fallet med glyfosat, vilket framgår i Efsas bedömning ”Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”,EFSA Journal, vol. 16(2018):5, artikelnr 5263, s. 12 https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(16) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1). Se skäl 26.

(17) ”Reasoned Opinion on the review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”. EFSA Journal, vol.16(2018):5 artikelnr 5263, s. 4. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5263

(18) Se Efsas yttrande, s. 10, tabell 4.

(19) Se skäl 8 i förordning (EG) nr 396/2005.

(20) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/533 av den 28 mars 2019 om ett samordnat flerårigt kontrollprogram för unionen för 2020, 2021 och 2022 för att säkerställa att gränsvärden för bekämpningsmedelsrester följs och för att bedöma konsumenternas exponering för bekämpningsmedelsrester i och på livsmedel av vegetabiliskt och animaliskt ursprung, (EUT L 88, 29.3.2019, s. 28).

(21) För en bedömning, se Rubio Infante, N., och Moreno-Fierros, L., ”An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5): s. 630-648.

http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(22) Ansökan EFSA-GMO-DE-2010-86 (majsen Bt11 × MIR162 × 1507 × GA21 och tre klyvningsprodukter, oavsett deras ursprung), reservation av Wal, J.M., medlem av Efsas GMO-panel, maj 2018, EFSA Journal vol. 16(2018):7, artikelnr 5309 https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5309, s. 34.

(23) ”Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, M.R. Douglas och J.F. Tooker, Environmental Science & Technology 2015, 49, 8, 5088-5097, datum för offentliggörande (på internet): 20 mars 2015, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141 g

(24) https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/ approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(25) Se till exempel motiveringen till det lagstiftningsförslag som kommissionen lade fram den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda användning av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier och motiveringen till det lagstiftningsförslag som kommissionen lade fram den 14 februari 2017 om ändring av förordning (EU) nr 182/2011.

(26) Se till exempel öppningsanförandet vid Europaparlamentets plenarsammanträde, som ingick i de politiska riktlinjerna för nästa Europeiska kommission (Strasbourg den 15 juli 2014), och talet om tillståndet i unionen 2016 (Strasbourg den 14 september 2016).

(27) Om det inte finns stöd från en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén ”får”, inte ”ska”, kommissionen gå vidare med godkännandet, enligt förordning (EU) nr 182/2011 (artikel 6.3).

(28) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).