Bryssel den 2.2.2005

SEK(2005) 148 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Finlands uppdaterade stabilitetsprogram, 2004-2008

(framlagd av kommissionen)

MOTIVERING

Genom rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1] fastställdes att de deltagande medlemsstaterna, dvs. de länder som införde den gemensamma valutan, för första gången skulle lägga fram stabilitetsprogram till rådet och kommissionen senast den 1 mars 1999. Rådet skulle enligt artikel 5 i förordningen granska dessa program på grundval av de bedömningar som gjorts av kommissionen och av den kommitté, Ekonomiska och finansiella kommittén, som inrättas genom artikel 114 i fördraget. På grundval av denna rekommendation och efter yttranden från Ekonomiska och finansiella kommittén lade rådet fram ett yttrande sedan programmen granskats. Enligt förordningen skall medlemsstaterna årligen lägga fram uppdaterade program, som även de kan granskas av rådet enligt samma förfarande.

Finlands första stabilitetsprogram, som omfattade perioden 1998–2002, lades fram den 7 september 1998 och granskades av rådet den 12 oktober 1998. Därefter lades uppdaterade program fram varje år. Den 2 december 2004 lade Finland fram den senaste uppdateringen av stabilitetsprogrammet. Kommissionen har gjort en teknisk utvärdering av denna uppdatering med hänsyn tagen till kommissionens höstprognoser, som lagts fram i enlighet med uppförandekoden[2], den allmänt vedertagna beräkningsmetoden för potentiell produktionskapacitet och konjunkturrensade saldon, rekommendationerna i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för perioden 2003–2005 och de principer som har fastställts i kommissionens meddelande av den 27 november 2002 till rådet och Europaparlamentet om bättre samordning av finanspolitiken[3]. Bedömningen kan sammanfattas på följande sätt:

- Den 2 december 2004 godkände Finlands regering det uppdaterade stabilitetsprogrammet och lade fram det för riksdagen på samma sätt som tidigare uppdateringar. Det uppdaterade stabilitetsprogrammet omfattar perioden 2004–2008. Programmet är på det stora hela förenligt med uppförandekoden, även om vissa variabler som gäller de grundläggande antagandena saknas.

- I det makroekonomiska scenario som presenteras i programmet förväntas en ekonomisk tillväxt på mer än 3 % 2004 med stöd av en stark inhemsk efterfrågan, och en något avmattad tillväxt på 2,8 % 2005. Den beräknade genomsnittliga tillväxten på omkring 2,5 % under hela programperioden skall nog ses som en försiktig bedömning. Korttidsprognosen är något lägre än kommissionens höstprognos 2004, och även prognoserna på medellång sikt baserade på potentiell produktion, som läggs fram i programmet, är lägre än den potentiella tillväxt kommissionen räknar med.

- Regeringens viktigaste finanspolitiska mål är att hålla statens och kommunernas finanser nära balans. Tack vare det stabila överskottet i socialförsäkringsfonderna väntas de offentliga finanserna visa ett årligt överskott på 2 % av BNP. Enligt denna politik bör statens finanser, uttryckta i nationalräkenskapstermer, återigen kunna fås i balans i slutet av valperioden 2007. Regeringen godkände i maj 2003 årliga utgiftstak för perioden 2004–2007 för att främja uppnåendet av detta mål. Dessa utgiftstak innebär att statens totala utgifter tillåts öka med knappt 1 % per år i genomsnitt i reala termer under den perioden. Eftersom det mesta av utgiftsökningen har tidigarelagts till 2004 finns det mindre manöverutrymme inom utgiftstaken under den senare hälften av valperioden. Jämfört med den föregående uppdateringen är prognoserna för överskottet i de offentliga finanserna från 2004 till 2007 praktiskt taget oförändrade.

- Finland förväntas visserligen upprätthålla ett gynnsamt överskott inom den offentliga sektorn, men budgetutfallet kan bli sämre än beräknat eftersom den trend för de offentliga finanserna som är utgångspunkten i uppdateringen endast delvis omfattar de skattesänkningar på 1,7 miljarder euro, dvs. 1,2 % av BNP, som kompletterar det omfattande löneavtal som ingicks i slutet av november 2004 för en avtalsperiod på två och ett halvt år. Eftersom inga planer på att minska utgifterna 2005–2007 tillkännagivits, kan underskottet i statens finanser mellan 2005 och 2007 bli högre än vad som anges i programmet om inte åtgärder vidtas för att öka statens inkomster, vilket också skulle minska överskottet i de offentliga finanserna som helhet. Regeringen räknar med att löneavtalet i kombination med skattesänkningarna kommer att minska överskottet i de offentliga finanserna med 0,3 procentenheter till omkring 1,9 % av BNP 2007. Regeringen väntar sig dock att paketet skall stärka dynamiken i ekonomin genom att förbättra tillväxtpotentialen och skapandet av arbetstillfällen och därmed öka förmågan att generera offentliga inkomster. Mot bakgrund av denna riskbedömning är de finanspolitiska åtgärderna i programmet tillräckliga för att nå stabilitets- och tillväxtpaktens mål att på medellång sikt ha offentliga finanser nära balans 2004–2008. Det ger också en tillräcklig säkerhetsmarginal mot att överskrida underskottströskeln på 3 % av BNP vid normala makroekonomiska fluktuationer för 2004–2008.

- Den offentliga sektorns bruttoskuldkvot beräknas ligga kvar på en nivå långt under 60 % av BNP och minska trendmässigt under hela programperioden. Skuldkvoten beräknas minska något i det senaste programmet, från uppskattningsvis 44,6 % av BNP 2004 till cirka 41 % fram till 2008. Jämfört med den föregående uppdateringen av programmet räknar man i det senaste programmet med att den offentliga skuldkvoten (skuldsättning/BNP) kommer att vara märkbart lägre från och med 2005 tack vare högre nominell BNP-tillväxt, mindre statlig upplåning, lägre räntebetalningar och större skatteintäkter. I det föregående programmet räknade man med att skuldkvoten (skuldsättning/BNP) i realiteten skulle ligga kvar på under 45 % av BNP 2004–2007, jämfört med den nuvarande beräknade minskningen på nästan tre procentenheter.

- Programmet tar upp regeringens strukturreformprogram, som är inriktat på att förbättra den offentliga sektorns hållbarhet genom pensionsreformen, som träder i kraft 2005. Reformen, som är en uppföljning av tidigare åtgärder, beräknas höja åldern för utträde ur arbetslivet med tre år, till 62–63 år. I reformen aviseras också ytterligare åtgärder för att minska den ihållande höga strukturella arbetslösheten. Kollektivavtalet från slutet av november 2004 kompletterat med skattesänkningar väntas främja dynamiken i ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen. De åtgärder som regeringen vidtagit och föreslagit kan verkligen väntas öka tillväxtpotentialen och ytterligare stärka de offentliga finansernas hållbarhet.

- Finland förefaller befinna sig i en relativt gynnsam situation vad gäller de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, trots att man förväntar sig betydande offentliga utgifter för befolkningens åldrande. Den strategi som sammanfattas i programmet vilar på en bred bas och består av ytterligare skuldkonsolidering och strukturreformer, t.ex. pensionsreformen och åtgärder för att höja åldern för utträde ur arbetslivet. De genomförda och planerade strukturreformerna bör ha en gynnsam inverkan på de offentliga finanserna.

- Sammanfattningsvis överensstämmer den ekonomiska politik som presenteras i uppdateringen på det stora hela med de landsspecifika allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken i fråga om de offentliga finanserna. I synnerhet de fleråriga utgiftstak som infördes 2003 verkar ha fungerat väl under det första året de tillämpades, dvs. 2004, då utgifterna i den slutliga budgeten låg under utgiftstaket, och utgifterna i 2005 års budget underskrider också dessa tak. Utgiftsramarna kommer med all sannolikhet att iakttas även i fortsättningen eftersom man gjort en politisk utfästelse.

På grundval av denna bedömning har kommissionen antagit den bifogade rekommendationen till rådets yttrande om Finlands uppdaterade stabilitetsprogram och vidarebefordrar den till rådet.

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Finlands uppdaterade stabilitetsprogram, 2004–2008

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[4], särskilt artikel 5.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

Den [17 februari 2005] granskade rådet Finlands uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2004–2008. Programmet uppfyller i stort sett kraven i den omarbetade uppförandekoden om stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning. Vissa variabler som gäller de grundläggande antagandena saknas. Finland uppmanas därför se till att full förenlighet med kraven uppnås.

Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas den reala BNP-tillväxten minska från 3,2 % 2004 till 2,4 % i genomsnitt under resten av programperioden. På grundval av de uppgifter som för närvarande finns tillgängliga verkar detta scenario motsvara ganska försiktiga tillväxtantaganden. Inflationsprognoserna i programmet förefaller realistiska och är i linje med kommissionens beräkningar.

Med ett beräknat årligt överskott på 2 % av BNP i genomsnitt för den offentliga sektorn förväntas uppdateringen upprätthålla betryggande offentliga finanser under hela programperioden. Överskottet härrör huvudsakligen från socialförsäkringsfonderna, medan statens finanser, som för närvarande är i balans, förväntas uppvisa ett litet underskott 2005–2007. Målet är att statens finanser skall vara i balans igen år 2007. För att nå detta mål har regeringen antagit årliga utgiftstak för perioden 2004–2007. Jämfört med den föregående uppdateringen är prognoserna för överskottet i de offentliga finanserna från 2004 till 2007 praktiskt taget oförändrade.

Finland förväntas visserligen upprätthålla ett gynnsamt överskott inom den offentliga sektorn, men budgetutfallet kan bli sämre än beräknat eftersom den trend för de offentliga finanserna som är utgångspunkten i uppdateringen endast delvis omfattar de skattesänkningar på 1,7 miljarder euro, dvs. 1,2 % av BNP, som kompletterar det omfattande löneavtal som ingicks i slutet av november 2004 för en avtalsperiod på två och ett halvt år. Eftersom inga planer på att ytterligare begränsa utgifterna 2005–2007 tillkännagivits, kan underskottet i statens finanser mellan 2005 och 2007 bli högre än vad som nämns i programmet om inte åtgärder vidtas för att öka statens inkomster, vilket också skulle minska överskottet i de offentliga finanserna som helhet. Regeringen räknar med att löneavtalet i kombination med skattesänkningarna kommer att minska överskottet i de offentliga finanserna med 0,3 procentenheter till omkring 1,9 % av BNP 2007. Regeringen väntar sig dock att paketet skall stärka dynamiken i ekonomin genom att förbättra tillväxtpotentialen och främja skapandet av arbetstillfällen och därmed öka förmågan att generera offentliga inkomster.

Mot bakgrund av denna riskbedömning är de finanspolitiska åtgärderna i programmet tillräckliga för att nå stabilitets- och tillväxtpaktens mål att på medellång sikt ha offentliga finanser nära balans 2004–2008. Det ger också en tillräcklig säkerhetsmarginal mot att överskrida underskottströskeln på 3 % av BNP vid normala makroekonomiska fluktuationer för 2004–2008.

Skuldkvoten beräknas ha uppgått till 44,6 % av BNP under 2004, vilket ligger långt under fördragets referensvärde 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 3,5 procentenheter under loppet av programperioden.

Finland förefaller befinna sig i en relativt gynnsam situation vad gäller de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, trots att man förväntar sig betydande offentliga utgifter för befolkningens åldrande. Den strategi som sammanfattas i programmet vilar på en bred bas och består av ytterligare skuldkonsolidering och strukturreformer, t.ex. pensionsreformen och åtgärder för att höja åldern för utträde ur arbetslivet. De genomförda och planerade strukturreformerna bör ha en gynnsam inverkan på de offentliga finanserna.

Den ekonomiska politik som presenteras i uppdateringen överensstämmer på det stora hela med de landsspecifika allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken i fråga om de offentliga finanserna. I synnerhet de fleråriga utgiftstak som infördes 2003 verkar ha fungerat väl under det första året de tillämpades, dvs. 2004, då utgifterna i den slutliga budgeten låg under utgiftstaken, och de föreslagna utgifterna i 2005 års budget underskrider också dessa tak. Utgiftsramarna kommer med all sannolikhet att iakttas även i fortsättningen eftersom man gjort en politisk utfästelse.

Tabell: Jämförelse av prognostiserade nyckeltal för makroekonomin och de offentliga finanserna

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Real BNP (förändring i %) | SP dec 2004 | 3.2 | 2.8 | 2.4 | 2.2 | 2.0 |

KOM okt 2004 | 3.0 | 3.1 | 2.7 | saknas | saknas |

SP nov 2003 | 2.7 | 2.5 | 2.4 | 2.4 | saknas |

Inflation (HIKP) (%) | SP dec 2004 | 0.2 | 1.4 | 1.8 | 1.8 | 1.8 |

KOM okt 2004 | 0.2 | 1.5 | 1.7 | saknas | saknas |

SP nov 2003 | 0.7 | 1.3 | 1.8 | 1.8 | saknas |

Saldo för de offentliga finanserna (i % av BNP) | SP dec 2004 | 2.0 | 1.8 | 2.1 | 2.2 | 2.0 |

KOM okt 2004 | 2.3 | 2.1 | 2.2 | saknas | saknas |

SP nov 2003 | 1.7 | 2.1 | 2.1 | 2.2 | saknas |

Primärt saldo (i % av BNP) | SP dec 20042 | 3.7 | 3.4 | 3.8 | 3.9 | 3.7 |

KOM okt 2004 | 4.1 | 3.9 | 3.8 | saknas | saknas |

SP nov 2003 | 3.7 | 4.0 | 4.1 | 4.3 | saknas |

Konjunkturrensat saldo (i % av BNP) | SP dec 20041 | 2.1 | 1.7 | 2.0 | 2.1 | 1.9 |

KOM okt 2004 | 2.8 | 2.3 | 2.3 | saknas | saknas |

SP nov 20031 | 2.4 | 2.4 | 2.3 | 2.2 | saknas |

Offentlig bruttoskuld (i % av BNP) | SP dec 2004 | 44.6 | 43.4 | 42.5 | 41.7 | 41.1 |

KOM okt 2004 | 44.8 | 43.4 | 42.2 | saknas | saknas |

SP nov 2003 | 44.7 | 44.9 | 45.0 | 44.6 | saknas |

Anmärkning: 1Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet 2De finska myndigheterna lämnar uppgifter om primära saldon på grundval av räntebetalningar netto snarare än räntebetalningar brutto. Kommissionen har räknat om siffrorna utifrån de uppgifter som lämnas i programmet. Källor: Stabilitetsprogram (SP), kommissionens höstprognos 2004 (KOM), kommissionens beräkningar |

[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Alla dokument som det hänvisas till i denna text finns tillgängliga på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Reviderat yttrande från Ekonomiska och finansiella kommittén om innehållet i och utformningen av stabilitets- och konvergensprogram, som godkändes av Ekofinrådet den 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten finns på följande webbplats

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.