RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN

ÅRSRAPPORT 2015

OM FÖRBINDELSERNA MELLAN EUROPEISKA KOMMISSIONEN OCH DE NATIONELLA PARLAMENTEN

1. Inledning

År 2015 var det första hela året för den nya kommissionen under Jean-Claude Junckers ledning. När kommissionens nya ordförande Jean-Claude Juncker lade fram sina politiska prioriteringar framhöll han vikten av relationen med de nationella parlamenten, särskilt när det gäller att stärka subsidiaritetsprincipen. Han gav också uttryck för sin avsikt att ”förbättra samarbetet med de nationella parlamenten som ett sätt att föra EU närmare medborgarna”.

Kommissionens engagemang för att skapa ett nytt partnerskap med de nationella parlamenten återspeglades i ordförande Jean-Claude Junckers uppdragsbeskrivningar till kommissionsledamöterna, där han uppmanade dem att personligen lägga fram och förklara viktiga förslag och initiativ inför de nationella parlamenten. Den nya tonvikten på direkta och personliga kontakter ledde till över 200 besök av kommissionsledamöter vid nationella parlament under 2015 (se avsnitt 4).

Kommissionen vidtog under året också åtgärder för att stärka sina två traditionella kanaler för skriftlig kommunikation med de nationella parlamenten, det vill säga den politiska dialogen och systemet för subsidiaritetsprövning. Kommissionen övergav sin tidigare praxis där svaren på de nationella parlamentens yttranden endast undertecknades av vice ordföranden med ansvar för interinstitutionella relationer. Nu undertecknas svaren i stället gemensamt av förste vice ordföranden och antingen vice ordföranden eller kommissionsledamoten med ansvar för det aktuella politikområdet. Härigenom betonas den politiska vikt som kommissionen fäster vid dialogen. Under 2015 vidtog kommissionen också åtgärder för att besvara de nationella parlamentens yttranden på ett bättre sätt, med syftet att förstärka svarens politiska aspekt, samtidigt som man fortsätter att ge konkreta svar på alla tekniska frågor som tas upp.

Det här är den elfte årsrapporten om förbindelserna mellan kommissionen och de nationella parlamenten. Fokus ligger på den politiska dialog som kommissionen inledde 2006 för att skapa en ram för utbyte av information och åsikter inom alla politikområden, om lagförslag och andra initiativ. Systemet för subsidiaritetsprövning, som ger de nationella parlamenten rätt att pröva om nya lagförslag på områden där Europeiska unionen inte är ensam behörig överensstämmer med subsidiaritetsprincipen, behandlas i årsrapporten 2015 om subsidiaritet och proportionalitet. Den rapporten offentliggörs parallellt och bör ses som ett komplement till denna rapport.



2. Skriftliga yttranden från de nationella parlamenten

a. Allmänna kommentarer

Till följd av den nya kommissionens politiska åtagande om ett mer fokuserat arbetssätt som centreras kring prioriteringar och resultat, omfattade kommissionens arbetsprogram 2015 23 nya initiativ som skulle antas under året. Detta är en markant minskning från det genomsnitt på över 130 förslag till nya initiativ årligen i de fem senaste arbetsprogrammen.

Kommissionens fokus på ett begränsat antal centrala frågor som är viktiga för EU:s medborgare och det minskade antalet nya initiativ medförde även en minskning av det totala antalet yttranden (inbegripet motiverade yttranden) som mottogs från de nationella parlamenten. Under 2015 minskade antalet yttranden med över 30 %, från 506 inkomna yttranden under 2014 till 350 under 2015 (se bilaga 1).

b. Medverkan och räckvidd

Liksom under tidigare år var aktiviteten i samband med den politiska dialogen, mätt som antal yttranden som lämnats till kommissionen, ojämnt fördelad mellan de nationella parlamenten. De tio mest aktiva kamrarna stod för omkring 70 % av alla yttranden, vilket i och för sig är en minskning från 80 % år 2014.

Portugals Assembleia da República lämnade flest yttranden, och dessa 55 yttranden utgjorde omkring 15 % av det totala antalet. De senaste årens nedåtgående trend har dock fortsatt, ifråga om såväl antalet yttranden i absoluta tal och andelen av det totala antalet yttranden – 227 yttranden 2012 (31 %), 192 under 2013 (31 %) och 118 under 2014 (23 %). Andra nationella parlament eller kamrar som lämnade tio yttranden eller mer under 2015 var Rumäniens Camera Deputaţilor (47), Tjeckiens Senát (25), Italiens Senato della Repubblica (25), Frankrikes Assemblée nationale (23), Storbritanniens House of Lords (22), Tysklands Bundesrat (20), Rumäniens Senat (14), Spaniens Congreso de los Diputados och Senado (11), Tjeckiens Poslanecká snĕmovna (10) och Sveriges riksdag (10).

I kontrast till tidigare år, då yttrandena har varit tydligt fokuserade på lagförslag, har allt fler kamrar valt att lämna yttranden om andra typer av initiativ, som förslag till meddelanden och grönböcker. Elva av de nitton kommissionsdokument som föranledde flest yttranden från de nationella parlamenten hörde till denna kategori. Kommissionen har uppmuntrat de nationella parlamenten bli mer delaktiga i den förberedande lagstiftningsfasen, och välkomnar dessa intresseyttringar.





c. Viktiga ämnen i den politiska dialogen och politiska resultat

Följande kommissionsdokument genererade särskild uppmärksamhet – tio eller fler yttranden – från de nationella parlamenten under 2015 (se även bilaga 3):