SV ECB-PUBLIC  
 
EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE 
av den 2 december 2022  
om ett lagförslag om clearing och avveckling av betalningar 
(CON/2022/42)  
 
Inledning och rättslig grund 
Den 2 september 2022 mottog Europeiska centralbanke n (ECB) en begäran från Finansdepartementet om 
ett yttrande över en promemoria (Fi2022/02529) om ökad motståndskraft i betalningssystemet (nedan 
kallad promemorian )1 som innehåller ett förslag till en ny lag om clearing och avveckling av betalningar 
(nedan kallat lagförslaget ). 
ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna 127.4 och 282.5 i fördraget om Europeiska 
unionens funktionssätt (nedan kallat fördraget ) och artikel 2.1 femte och sjätte strecksatsen i rådets beslut 
98/415/EG2, eftersom lagförslaget avser betalnings- och avvecklingssystem och innehåller regler som 
gäller för finansiella institut i den mån de har en  påtaglig inverkan på de finansiella institutens och 
marknadernas stabilitet. I enlighet med artikel 17.5  första meningen i arbetsordningen för Europeiska 
centralbanken har detta yttr ande antagits av ECB-rådet. 
 
1. Syftet med lagförslaget 
1.1 Det övergripande syftet med lagförslaget, som är  tillämpligt på svenska företag som bedriver 
clearingverksamhet och på f ilialer till utländska företag som i hemlandet bedriver 
clearingverksamhet, är att uppdatera den aktuella svenska lagstiftningen om clearing och 
betalningsavveckling. Av promemorian framgår att denna uppdatering är nödvändig av flera skäl. 
För det första togs den aktuella svenska lagsti ftningen om clearing och avvecklingssystem fram 
under mitten av 1990-talet. Sedan dess har det sk ett stora förändringar på betalningsmarknaden, 
såsom den snabbt ökade digitaliseringen3. För det andra omfattar den nuvarande clearingverksam-
heten, som är tillståndspliktig, inte hela betalnings flödet och vissa typer av betalningar faller utanför 
tillämpningsområdet4. För det tredje överensstämmer den aktuella lagstiftningen inte med 
relevanta internationella standarder, såsom prin ciperna för finansmarknadsinfrastruktur (PFMI) 
som offentliggjorts av kommittén för betalni ngar och marknadsinfrastruktur (CPMI) och 
International Organization of Securities Commissions (Iosco), som inom euroområdet har 
genomförts genom förordning (EU) nr 795/2014 om systemviktiga betalningssystem ( SIPS-
 
1  Finansdepartementets promemoria "Ökad motståndskr aft i betalningssystemet", september 2022 (Fi2022/02529) . 
2 Rådets beslut 98/415/EG av den 29 ju ni 1998 om nationella myndigheters samråd med Europeiska centralbanken 
rörande förslag till rättsregler (EGT L 189, 3.7.1998, s. 42). 
3  Se avsnitt 4.2 i promemorian. 
4  Se avsnitt 4.1 i promemorian. 
ECB-PUBLIC  
2 förordningen )5. Som framgår av promemorian har Sverige inte euro som valuta varför ECB:s 
rättsakter inte är tillämpliga i svensk rätt (artikel  139 i fördraget). SIPS-förordningen är därför inte 
tillämplig på svensk a betalningssystem.  Både Finansinspektionen, som har tillsyn över 
clearingorganisationer, och Riksbanken, som ansvarar för övervakning av vissa finansiella 
infrastruktursystem, använder dock PFMI i arbetet med tillsyn och övervakning av 
clearingorganisationer. Eftersom ovannämnda internationella standarder inte är bindande finns det 
dock endast begränsad möjlighet för Finansinspektionen att ställa krav på att ett företag ska följa 
dem6. Sammantaget innebär detta att det bör göras en  samlad översyn för att säkerställa att den 
svenska lagstiftningen om clearing och avveckli ng av betalningar överensstämmer med vad som 
gäller globalt och inom euroområdet. En sådan öv ersyn kan enligt promemor ian bidra till en mer 
tydlig reglering för såväl företag som tillsynsmyndigheter och till en ökad motståndskraft i den berörda finansiella infrastrukturen
7. 
1.2 Sammanfattningsvis innehåller lagförslaget främst bestämmelser om tillstånd att bedriva 
clearingverksamhet, krav på clearingverksamhet en och tillsyn avseende clearingorganisationer 
(som utövas av Finansinspektionen) samt ingripanden i samband därmed.  
1.3 I lagförslaget föreslås att tillståndsplikt en utvidgas genom en ändring av definitionen av 
clearingverksamhet, så att denna omfattar följande:  i) begära överföring av, stämma av, bekräfta 
eller göra avräkning av betalningsuppdrag e ller upprätta slutliga positioner inför avveckling 
(clearing), eller ii) avveckla betalningar för syst emets deltagare genom slutgiltig överföring 
(avveckling)8.  
Som konstateras i promemorian innebär detta att clearingverksamhet enligt lagförslaget kommer 
att omfatta hela betalningsflödet och inte bara de sista stegen, dvs. att genomföra clearing av 
deltagarnas förpliktelser att betala i svensk eller utländsk valuta och ansvara för att förpliktelserna 
avvecklas genom överförande av likvid eller instrument, så som är fallet i dag och vilket skulle 
kunna medföra gränsdragningsproblematik i fråg a om vilken del av clearingverksamheten som 
faller inom respektive utanför det tillståndspliktiga området. Detta innebär också att clearingverksamheten i lagförslaget kommer att omfatta omedelbara betalningar, som förväntas 
öka i antal och som för närvaran de inte omfattas av det tillst åndspliktiga området, eftersom 
omedelbara betalningar genomförs individuellt, utan clearing, och avvecklingen i framtiden kommer att ske hos Riksbanken och inte hos någon clearingorganisation
9.  
 När det gäller avvecklingen av betalningar är ansvaret för att förpliktelserna avvecklas genom 
överförande av likvid eller instru ment tillståndspliktig. Även om Riksbanken i framtiden kommer att 
bedriva ett avvecklingssystem för omedelbara betalni ngar bör det dock fortsatt krävas tillstånd om 
en privat aktör ska bedriva avvecklingsverksam het. Definitionen av termen avveckling bör därför 
 
5  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 795/2014 av  den 3 juli 2014 om krav på övervakning av systemviktiga 
betalningssystem (ECB/2014/28) (EUT L 217, 23.7.2014, s. 16). 
6  Se avsnitt 4.2 i promemorian. 
7  Se avsnitt 4.2 i promemorian. 
8  Se 1 kap. 1 § i lagförslaget. 
9  Se avsnitt 6.1 och s. 73 i promemorian. 
ECB-PUBLIC  
3 enligt promemorian moderniseras och uttryckas som att avveckla betalningar genom slutlig 
överföring10. 
Enligt lagförslaget är Riksbank en och betaltjänstleverantörer11 undantagna från tillståndsplikten12. 
1.4 Genom lagförslaget införs ett antal nya krav på clearingbolag och clearingverksamheten.  
 Proportionalitet  – utöver det befintliga kravet om att clearingbolag ska bedriva sin verksamhet på 
ett sätt som är sunt föreslås det också, såsom är  fallet internationellt, att de ska tillämpa principen 
om proportionalitet i sin clearingverksamhet13. Detta innebär att regler inte får hindra tillträde i större 
utsträckning än vad som är nödvändigt för att skydda mot risker i clearingverksamheten och för att 
skydda verksamhetens finansiella och operativa stabilitet14.  
Riskhantering  – enligt lagförslaget ska ett clearingbol ag identifiera, mäta, övervaka, internt 
rapportera och hantera de risker som dess verksamh et är förknippad med; bolaget ska se till att 
det finns en tillfredsställande intern styrning oc h kontroll, inbegripet säkerställande av operativ 
stabilitet15, inbegripet förmågan att hantera ökande betalningsvolymer när det uppkommer 
störningar i det finansiella systemet som leder till operativ eller finansiell stress; detta innebär att 
clearingbolagets förmåga att bedriva sin verksam het måste kunna upprätthållas även vid stressade 
situationer16. Dessutom måste ett clearingbolag beakta operativa risker och affärs-,investerings-, 
kredit- och likviditetsrisker samt även säkers tälla tillfredsställande driftsäkerhet, inbegripet 
förmågan att hantera ökande betalningsvolymer till följd av operativ eller finansiell stress17. Det bör 
finnas en klar fördelning av ansvar och skyldigheter i samband med riskhantering och också 
riktlinjer för hur beslutsfattande går till i händelse av  störningar i clearing- eller avvecklingssystemet 
eller i andra krissituationer18. 
Beredskap  – för närvarande finns det inget uttryckligt krav på ett clearingbolag att ha en 
beredskapsplanering. Digitaliseringen av betalningsmarknaden har pågått under en längre tid och har ökat de senaste åren och i dag är digitala betalningar betydligt vanligare än kontanta 
betalningar. Det finansiella systemet skapar förutsättningar för att betalningar ska kunna ske 
snabbt, smidigt och säkert vilket är nödvändigt  för att ekonomin som helhet ska fungera på ett 
effektivt sätt. Även kortvariga störningar i betalningss ystemet riskerar att få stora konsekvenser för 
samhället. Längre avbrott kan innebära risk för störningar av den finansiella stabiliteten i stort. Ett 
clearingbolag har en central roll på betalnings marknaden och den finansiella infrastruktur för 
betalningar som ett clearingbolag tillhandahåller må ste fungera även vid störningar som leder till 
betydande operativ eller finansiell stress
19. Mot denna bakgrund föreslår man krav på att 
 
10  Se avsnitt 6.1 i promemorian. 
11  Det vill säga företag som tillhandahåller betaltjänster enlig t lag (2010:751) om betaltjänster. Detta utgör den del av 
Sveriges genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av den 25 november 2015 om 
betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven 2002/65/EG, 2009/110/ EG och 2013/36/EU samt 
förordning (EU) nr 1093/2010 och om upphävande av dire ktiv 2007/64/EG (EUT L 337, 23.12.2015, s. 35). 
12  Se 2 kap. 2 § i lagförslaget. 
13  Se 3 kap. 1 § i lagförslaget. 
14  Se avsnitt 7.1 i promemorian. 
15  Se 3 kap. 2 § i lagförslaget. 
16  Se avsnitt 7.2 i promemorian. 
17  Se 3 kap. 2 § i lagförslaget. 
18  Se avsnitt 7.2 i promemorian. 
19  Se avsnitt 7.3 i promemorian. 
ECB-PUBLIC  
4 clearingbolag ska identifiera vilken del av deras verksamhet som är kritisk och säkerställa att 
verksamheten kan återupptas inom kort efter ett avbrott, samt att bolagen bör ha beredskaps- och 
kontinuitetsplaner som regelbundet ses över och uppdateras för att kunna hantera händelser som 
utgör en betydande risk för avbrott i verksamheten20. I kravet på beredskapsplanering innefattas 
att ett clearingbolag bör tillhandahålla den utbildning och de övningar för personal och uppdragstagare som behövs. Efter en betydande störning bör clearingbolaget granska incidenten 
och identifiera orsaken för att kunna förhindra liknande framtida händelser
21. 
Cybersäkerhet  – promemorians förslag är att ett clearingbolag ska ha strategier för informations-, 
it- och cybersäkerhet för att kunna hantera risker, hot och sårbarheter (samt ha planer för sådana 
strategier); strategierna ska ut värderas och ses över regelbundet22.  Nuvarande regler avseende 
clearingorganisationer (eftersom clearingverks amhet anses vara systemviktiga tjänster inom 
finansmarknadsinfrastrukturer) innehåller bl.a. krav på säkerhetsåtgärder och 
incidentrapportering23. En clearingorganisation måste också uppfylla de säkerhetskrav som är 
förknippade med clearingverksamheten, vilket inneb är att organisationen måste uppfylla vissa krav 
i fråga om organisation, riskhanterings system samt säkra tekniska system24. Dessutom har 
Finansinspektionen utfärdat föreskrifter och allm änna råd om datasäkerhet, it-verksamhet och 
förvaringssystem25, och bestämmelserna om datasäkerhet och it-verksamhet i dessa gäller även 
för clearingorganisationer. Eftersom digitaliserin gen av betalningsmarknaden har pågått under en 
längre tid och har ökat de senaste åren bör ett clearingbolag ha strategier för informations-, it- och 
cybersäkerhet26.  
Uppdragsavtal  – idag finns inga bestämmelser om vilka krav som kan ställas på ett clearingbolag 
som utkontrakterar verksamhet till uppdragstagar e; sådana bestämmelser finns emellertid för 
flertalet andra finansiella företag, t.ex. kreditinst itut, centrala motparter och värdepapperscentraler. 
Det bör ställas vissa krav på clearingbolag samt  också vad gäller utkontraktering av uppgifter som 
är centrala för deras verksamhet27. Promemorians förslag är att ett clearingbolag får uppdra åt 
någon annan att utföra uppgifter som är av betydelse för clearingverksamheten, om bolaget ansvarar för att: i) säke rställa att uppdragstagare ns verksamhet bedrivs m ed operativ stabilitet och 
under säkerhetsmässigt betryggande former (dvs. samma krav som ställs på verksamhet som drivs 
i egen regi), ii) uppdragstagarens verksamhet omfatt as av en tillfredsställande intern styrning och 
kontroll, samt iii) Finansinspektionens tillsyn inte försvåras
28 (om Finansinspektionen skulle 
upptäcka att ett uppdrag hindrar en effektiv tillsyn eller strider mot någon annan bestämmelse i 
lagen, kan inspektionen ingripa och förelägga bolaget att vidta de åtgärder som behövs för att komma till rätta med bristerna)
29. Dessutom ska uppdragsavtal godkännas av Finansinspektionen 
 
20  Se 3 kap. 3 § i lagförslaget. 
21  Se avsnitt 7.3 i promemorian. 
22  Se 3 kap. 4 § i lagförsl aget och s. 81 i promemorian. 
23  Se avsnitt 7.4 i promemorian. 
24  Se 20 kap. 1 § i lag (2007:528) om värdepappersmarknaden. 
25  Finansinspektionens föreskrifter och allm änna råd (FFFS 2014:5) om värdepappersmarknaden. 
26  Se avsnitt 7.4 i promemorian. 
27  Se avsnitt 7.6 i promemorian. 
28  Se 3 kap. 6 § i lagförslaget. 
29  Se 6 kap. 1 § i lagförslaget. 
ECB-PUBLIC  
5 om avtalet innebär en förändring av förutsättningarna för clearingverksamheten30. Prövningen kan 
skilja sig åt beroende på om utkontrakt ering sker inom EES eller till tredjeland31. 
Kapital  – enligt promemorians förslag ska ett clearingbolag genom eget kapital täcka de risker 
bolaget är utsatt för och kunna fortsätta att bedriv a kritisk verksamhet även om förluster uppstår32. 
Denna bestämmelse motsvarar delvis det aktuella kr avet på att en clearingorganisation ska ha ett 
aktiekapital som med hänsyn till verksamhetens art och omfattning är tillräckligt stort. En 
clearingorganisation ska dessutom kunna uppfylla varje betalningsansvar som kan uppkomma till 
följd av clearingverksamheten33.  
Styrning  – enligt promemorians förslag ska styrelsen i ett clearingbolag ansvara för att lagförslagets 
krav på sundhet, fritt tillträde, neutralitet och proportionalitet, riskhantering, beredskap, 
informations-, it- och cybersäkerhe t, kapital och uppdragsavtal uppfylls34.  Slutligen innehåller 
lagförslaget även en bestämmelse om  att tillståndsgivningen ska omfatta ett krav om att styrelsen 
för ett clearingbolag ska ha tillräcklig sakkunsk ap och erfarenhet, vilket innebär att den ska ha en 
lämplig blandning av tekniska färdigheter och kunskap och erfarenhet av  clearingverksamhet och 
finansmarknaden35.  
1.5 Enligt lagförslaget ska Finansinspek tionen utöva tillsyn över clearingbolag36. Finansinspektionen 
ska i sin tillsynsverksamhet samarbeta och utbyta  information med utländska tillsynsmyndigheter37. 
Uttrycket ”utländska tillsynsmyndigheter” har enligt promemorian en vid innebörd och omfattar alla 
myndigheter som övervakar clearingverksamhet , oavsett om verksamheten i utlandet är 
tillståndspliktig eller inte38. För närvarande är Finansinspektionen skyldig att lämna ut information 
till behöriga tillsynsmyndigheter i det berör da landet, Europeiska värdepappers- och 
marknadsmyndigheten och Europeiska systemrisk nämnden när den har fått kännedom om ett 
likvidationsbeslut eller ett beslut om företagsreko nstruktion avseende en deltagare i ett registrerat 
avvecklingssystem39. Utöver denna skyldighet finns det för närvarande inga bestämmelser om att 
Finansinspektionen ska samarbeta eller utbyta in formation med utländska myndigheter avseende 
clearingverksamhet. Betalningsmarknaden har blivit allt mer internationell under de senaste åren. Följaktligen finns det ett behov av att underlätt a samarbete och informationsutbyte mellan 
myndigheter i samband med clearingverksamhe t. Finansinspektionen bör därför samarbeta och 
utbyta information med utländ ska tillsynsmyndighet er i sin tillsyn av clearingverksamhet
40. 
 
 
30  Se 3 kap. 6 § i lagförslaget. 
31  Se s. 82–83 i promemorian. 
32  Se 3 kap. 5 § i lagförslaget. 
33  Se avsnitt 7.5 i promemorian. 
34  Se 3 kap. 7 § i lagförslaget. 
35  Se 2 kap. 3 § i lagförslaget. 
36  Se 5 kap. 1 § i lagförslaget. 
37  Se 5 kap. 4 § i lagförslaget. 
38  Se s. 86 i promemorian. 
39  Registrerad enligt lag 1999:1309 om system för avveckling av förpliktelser på finansmarknaden.  
40  Se avsnitt 9.2 i promemorian. 
ECB-PUBLIC  
6 2. Allmänna kommentarer 
2.1 ECB välkomnar initiativet att modernise ra den svenska lagstiftningen om clearing och 
betalningsavveckling för att uppnå en ökad motståndskr aft i den berörda finansiella infrastrukturen. 
Med tanke på den snabba tekniska utvecklingen och digitaliseringen är det viktigt att lagstiftningen 
ses över kontinuerligt och vid behov revideras för att hållas uppdaterad.  
2.2 Sverige är en medlemsstat med undantag som inte har infört euron som valuta, vilket innebär att 
Sips-förordningen inte är tillämplig i Sverige. EC B välkomnar dock målsättningen att harmonisera 
de svenska reglerna om clearing och betalningsav veckling med de principer som fastställts inom 
ramen för PFMI, och även – även om den inte  är tillämplig i Sver ige – Sips-förordningen41. Även 
om lagförslaget harmoniserar reglerna om clearing och betalningsavveckling genom att bl.a. 
uppställa krav på riskhantering, driftskontinuitet, it-säkerhet och styrning,  så är Sips-förordningen 
totalt sett mer detaljerad än bestämmelserna i lagförslaget. Enligt ECB:s tolkning tycks 
bestämmelserna i lagförslaget att vara avsedda för att genomföra vissa delar av Sips-förordningen, 
men inte hela lagtexten42. I detta avseende förstår ECB att, enligt lagförslaget43, regeringen eller 
den myndighet som regeringen bestämmer bör få meddela föreskrifter om bl.a. vilka åtgärder ett 
clearingbolag måste vidta för att uppfylla kraven i fråga om ovannämnda bestämmelser som är 
avsedda att genomföra vissa delar av Sips-förordningen.  Eftersom Finansinspektionen redan får 
utfärda föreskrifter som clearingorganisationer må ste iaktta när det gäller it- och cybersäkerhet44, 
och är den utsedda tillsynsmyndigheten enligt lagförslaget, är det ECB:s tolkning att 
Finansinspektionen sannolikt kommer att utses a tt utfärda föreskrifter om vilka åtgärder ett 
clearingbolag måste vidta för att uppfylla kraven  i de relevanta bestämme lserna i lagförslaget. 
ECB:s förstår det som att Finansinspektionen kan komma att utfärda föreskrifter som innehåller 
mer detaljerad information om bestämmelserna i lagförslaget som är avsedda att genomföra Sips-förordningen. Eftersom lagförslaget enligt ECB: s tolkning, till skillnad från Sips-förordningen, inte 
bara omfattar systemviktiga betalningssystem utan all verksamhet som utgör clearingverksamhet 
i enlighet med lagförslaget, är det värt att not era att definitionen av clearingverksamhet i 
lagförslaget förefaller va ra oförenlig med PFMI, som är tillä mplig på finansmarkn adsinfrastruktur 
som utför all verksamhet (dvs. clearing, avveckling,  värdepapper, derivat etc.) och inte bara sådan 
verksamhet som utgör clearingverksamhet
45. Detta kan i sin tur leda till att tillståndsplikten enligt 
lagförslaget gäller t.ex. för företag som är tekn iska leverantörer men inte betalningssystem. ECB 
tolkar det också som att Finansinspektionens ov annämnda rätt att utfärda föreskrifter inte skulle 
göra det möjligt att skilja mellan olika typer av clearingbolag, eftersom sådana föreskrifter skulle gälla för alla clearingbolag. Den svenska lagstifta ren kan vilja titta närmare på denna frågeställning.  
 
41  Se punkt 2.1 i yttrande CON/2021/11, och punkt 2.1 i yttrande CON/2021/28. Alla ECB: s yttranden publiceras i EUR-
Lex. 
42  Se främst 3 kap. 1–7 §§ i lagförslaget. 
43  Se 7 kap. 1 § i lagförslaget. 
44  Se 20 kap. 8 § lagen om värdepappersmarknaden. 
45   Eftersom PFMI är tillämpligt på systemviktiga bet alningssystem, såsom clearingsystem, förutsätter det att 
clearingsystemen överför, avstämmer och i vissa fall bekrä ftar transaktioner före avveckling, eventuellt inbegripet 
nettning av transaktioner och upprättande av slutliga pos itioner för avveckling. Ibland används även clearing 
(felaktigt) för att äv en omfatta avveckling. 
ECB-PUBLIC  
7 2.3 Många bestämmelser i lagförslaget är bestämm elser som föreslås flyttas från den befintliga 
lagstiftningen men förbli oförändrade i fråga om sin innebörd46. Detta yttrande kommer därför att 
inrikta sig på de bestämmelser i lagförslaget som är nya, helt eller delvis.  
 
3. Specifika kommentarer  Definitionen av clearingverksamhet  
3.1 Enligt lagförslaget kommer den slutliga överföringen för omedelbara betalningar i framtiden att ske 
hos Riksbanken och inte hos något clearingbol ag. I den mån den svenska lagstiftaren även i 
framtiden önskar ha en tillståndsplikt för privat a enheter som bedriver avvecklingsverksamhet 
avseende på omedelbara betalningar, kan definitionen  av clearingverksamhet behöva ändras för 
att säkerställa att begreppet avveckling inom den definitionen inte kräver betalningsavveckling genom slutlig överföring. 
 Genomförande av Sips-förordningen 
3.2 Som nämnts i punkt 2.2 ovan är Sips-förordningen totalt sett mer detaljerad än de bestämmelser i 
lagförslaget som syftar till att genomföra vissa del ar av Sips-förordningen men inte hela lagtexten
47. 
Exempelvis verkar bestämmelserna i lagförslaget  om riskhantering, jämfört med motsvarande 
bestämmelser i Sips-förordningen48, bl.a. inte fullt ut omfatta bestämmelserna i Sips-förordningen 
som rör incitament för deltagare och kunder49, och bestämmelserna i Sips-förordningen om 
specifika risker, dvs. kreditrisk, likviditetsrisk, allmän affärsrisk, förvarings- och investeringsrisker 
samt operativa risker50. Dessutom verkar lagförslagets bestämmelser om styrning51, jämfört med 
motsvarande bestämmelser i Sips-förordningen52, inte fullt ut omfatta bestämmelserna i Sips-
förordningen om i) företagsledningens roller, ansvar och rapporteringsskyldigheter, 
ii) riskhanteringsramen, iii) st yrelsens godkännande av beslut som har en betydande inverkan och 
iv) viktiga beslut som påverkar de systemviktiga betalningssystemens tekniska och funktionella 
struktur, regler och övergripande strategi53. 
Utbyte av information 
3.3 Såsom nämns i punkt 1.6 ska Finansinspektionen  enligt lagförslaget i sin tillsynsverksamhet 
samarbeta och utbyta informat ion med utländska t illsynsmyndigheter. Enligt promemorian har 
uttrycket ”utländska tillsynsmyndigheter” en vid innebörd och omfattar alla myndigheter som övervakar clearingverksamhet, oavsett om verksamhet en i utlandet är tillståndspliktig eller inte. Det 
förefaller oklart om, eller i vilken utsträckning, skyldigheten att utbyta information med utländska 
tillsynsmyndigheter gäller för centralbanker i nom Europeiska centralbankssystemet (ECBS), 
inbegripet ECB, i dess funktion som övervakn ings- men inte tillsynsmyndighet. I synnerhet 
 
46  Se lagen om värdepappersmarknaden. 
47  Se främst 3 kap. 1–7 §§ i lagförslaget. 
48  Se artiklarna  5, 6, 8, 13, 14 och 15 i Sips-förordningen. 
49  Se artikel 5.2 i Sips-förordningen. 
50  Se artiklarna 6, 8, 13, 14 och 15 i Sips-förordningen. 
51  Se 3 kap. 7 § i lagförslaget. 
52  Se artikel 4 i Sips-förordningen. 
53  Se artiklarna  4.6, 4.7, 4. 7a och 4.8 i Sips-förordningen. 
ECB-PUBLIC  
8 förefaller användningen av ordet ”övervakar” tvetydig i detta avseende. Det skulle kunna vara så 
att skyldigheten att utbyta information med utlä ndska tillsynsmyndigheter kan tolkas som att den 
endast gäller ECBS centralbanker i de fall där den relevanta ECBS-centralbanken är 
tillsynsmyndigheten. Om centralbankerna i ECBS endast övervakar skulle följaktligen 
Finansinspektionens skyldighet att utbyta informat ion inte gälla. Som ECB tidigare har påpekat bör 
lagbestämmelser om utbyte av information med ECB och/eller utländska behöriga myndigheter 
säkerställa att informationen också får delas med andra centralbanker inom ECBS i den 
utsträckning som detta behövs för att systemen för betalningsavveckling och värdepapper ska 
fungera effektivt, och med medlemsstaternas och unionens tillsyns- och övervakningsmyndigheter 
i den mån detta är nödvändigt för att de ska kunna fullgöra sina offentliga uppgifter54. 
Centralbankerna ger värd efulla bidrag till till synsprocessen och central bankernas tillgång till 
tillsynsinformation främjar genomförandet av pe nningpolitiska transaktioner, övervakningen av 
betalningssystemen och det finansiella stabilitetsarbetet55. 
 Detta yttrande kommer att offentliggöras i EUR-Lex. 
 
 Utfärdat i Frankfurt am Main den 2 december 2022. 
 
[Namnteckning]  
Christine LAGARDE 
ECB:s ordförande  
 
54  Se punkt 5.2 i yttrande CON/2014/33. 
55  Se t.ex. punkt 9 i yttrande CON/2001/10, oc h punkt 2.4.1 i yttrande CON/2006/15.