SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 7.10.2004 
KOM(2004) 634 slutlig 
2004/0231 (COD)   
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OC H RÅDETS FÖRORDNING 
om upprättandet av ett europeiskt regis ter över utsläpp och överföringar av 
föroreningar och om ändring av råde ts direktiv 91/689/EEG och 96/61/EG 
(framlagt av kommissionen) 
 
SV 2   SV MOTIVERING  
1. S YFTET MED FÖRSLAGET  
Det övergripande syftet är att förbättra allm änhetens tillgång till miljöinformation genom 
upprättandet av ett enhetligt, integrerat och Europatäckande  register över utsläpp och 
överföringar av föroreningar. Ett sådant regist er väntas också bidra till att förebygga och 
minska föroreningar, förse beslutsfattarn a med underlag och underlätta allmänhetens 
deltagande i miljöbeslut. 
Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater  deltog i förhandlingarna om ett FN/ECE-
protokoll om register över utsl äpp och överföringar av föroreni ngar, vilket de, med undantag 
av Malta och Slovakien, slutligen antog och undertecknade vid den femte ministerkonferensen i Kiev i maj 2003 på temat ”Miljö för Europa”.  
Det finns för närvarande inte något enhetligt,  integrerat och Europa täckande register över 
utsläpp och överföringar av föroreningar som är tillgängligt för allmänheten och som uppfyller de kriterier som fast ställs i FN/ECE:s protokoll. 
För att ratificera FN/ECE:s protokoll är det nöd vändigt att ersätta det befintliga europeiska 
registret över förorenande utsläpp (EPER) med ett mer omfattande europeiskt register. EPER 
upprättades genom kommissionens besl ut 2000/479/EG av den 17 juli 2000
1 i enlighet med 
artikel 15.3 i rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för 
att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC)2. Det nya europeiska registret kommer att 
ersätta EPER. 
2. FN/ECE: S PROTOKOLL OM REGISTER ÖVER  UTSLÄPP OCH ÖVERFÖRINGAR AV 
FÖRORENINGAR  
FN/ECE:s protokoll om register över utsl äpp och överföringar av föroreningar 
undertecknades vid ett extraordinarie möte för Århuskonventionens parter den 21 maj 2003. 
Mötet hölls i anslutning till den femte mi nisterkonferensen i Kiev den 21–23 maj 2003 på 
temat ”Miljö för Europa”. 
Protokollet är den första rättsligt bindande mu ltilaterala överenskommelse som sträcker sig 
utanför EU:s gränser om register över utslä pp och överföringar av föroreningar. Dess mål är 
att ”förbättra allmänhetens tillgång till inform ation med hjälp av enhetliga, integrerade och 
landsomfattande register över utsläpp och överf öringar av förorening ar (…)”. Även om 
protokollet reglerar information om föroreningar, och inte själ va föroreningarna, väntas det 
ändå bidra till att förore ningsnivåerna minskar. 
Enligt Århuskonventionen om tillgång till informa tion, allmänhetens deltagande i beslut och 
rätt till överprövning i miljöfrågor skall parter na bland annat införa enhetliga system för 
inventering och registrering av föroreningar i en strukturerad  databas som är åtkomlig för 
                                                 
1 EGT L 192, 28.7.2000, s. 36. 
2 EGT L 257, 10.10.1996, s. 26. 
 
SV 3   SV allmänheten och sammanställd genom standa rdiserad inrapportering (se artikel 5.9 i 
konventionen). 
Alla stater samt organisationer för regiona l ekonomisk integration kan underteckna och 
ratificera protokollet, även sådana som inte har ratificerat Århuskonventionen och sådana som 
inte är medlemmar i Ekonomiska kommissionen för Europa. Det är alltså ett öppet protokoll.  
3. G ÄLLANDE GEMENSKAPSLAGSTIFTNING  
Den 17 juli 2000 antog kommissionen ett beslut om upprättandet av  ett europeiskt register 
över förorenande utsläpp (EPER) i enlighet med artikel 15.3 i rådets direktiv 96/61/EG om 
samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa  föroreningar. Registret togs i bruk den 23 
februari 20043.  
Genom EPER genomförs redan många viktiga bestämmelser i protokollet: harmoniserade 
rapporteringsregler, allmänhetens tillgång till in formation i elektronisk form samt en bred 
täckning av olika utsläppskä llor (industrienheter) och förore nande ämnen. Tack vare en 
utmärkt samordning mellan medlemsstaterna oc h kommissionen vid förhandlingarna är de 
viktigaste bestämmelserna i protokollet helt i linje med EPER. Uppgr aderingen av EPER till 
ett europeiskt register över ut släpp och överföringar av föroreni ngar medför därför inte några 
ändringar av själva konceptet. Den energi och de resurser som hittills investerats i EPER kommer alltså inte att gå förlorade. 
Protokollet sträcker sig längre än EPER huvudsakligen när det gäller vilka industrienheter 
som omfattas, vilka ämnen so m skall rapporteras, täckni ngen av utsläpp till mark, 
borttransport av avfall och utsläp p från diffusa källor samt allmänhetens deltagande och 
rapporteringsfrekvensen. 
För att protokollet skall kunna ratificeras i tid överlämnar kommissionen, tillsammans med 
detta förslag, ett förslag till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av FN/ECE:s protokoll om register över utsl äpp och överföringar av föroreningar, 
KOM(2004) xxx slutlig. Syftet med denna gemens kapsrättsakt är ocks å att sörja för full 
överensstämmelse med artikel 5.9 i Århuskonventionen. 
Det är värt att notera att gemenskapen har undertecknat Århus konventionen och att 
kommissionen nyligen antagi t ett förslag om ingåe ndet av denna konvention 
[KOM(2003) 625 slutlig, 24.10.2003]. Ytte rligare ett antal rättsakter har reda n antagits eller 
åtminstone föreslagits för att säkerställa att gemenskapen fö ljer konventionens bestämmelser
4.  
                                                 
3 EUT C 55, 3.3.2004, s. 6. 
4 Direktiv 2003/4/EG om allmänhetens tillgång till miljöinformation (EUT L 41, 14.2.2003, s. 26), 
direktiv 2003/35/EG om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön (EUT L 156, 25.6.2003, s. 17), förslag till direktiv om tillgång till rättslig 
prövning i miljöfrågor [KOM(2003) 624 slutlig] oc h förslag till förordning om hur Århuskonventionen 
skall tillämpas på Europeiska gemenskapens institutioner och organ [KOM(2003) 622 slutlig]. 
 
SV 4   SV 4. F ÖRSLAGETS OLIKA DELAR  
4.1. Rättslig grund 
I enlighet med EG-fördraget, särskilt artik el 175.1 i detta, jämförd med artikel 300, får 
Europeiska gemenskapen ingå internationella av tal och fullgöra de skyldigheter som följer av 
avtalen när detta bidrar till uppnåendet av de mål som anges i artikel 174.1 i fördraget. 
I den artikeln anges målen för gemenskapens miljöpolitik: Att bevara, skydda och förbättra 
miljön, att skydda människors hälsa,  att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt och att 
främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala elle r globala miljöproblem. 
Genom registret över utsläpp oc h överföringar av föroreninga r förbättras allmänhetens 
tillgång till information. Detta är viktigt för att göra allmänheten mer miljömedveten och för 
att förbättra efterlevnaden av miljölagstiftningen. Ett sådant register är också ett värdefullt informationsverktyg för beslutsfattarna. Den miljöpolitik som skapats för att uppnå dessa mål 
får därmed större genomslagskraft. 
Gemenskapen har redan utövat si n behörighet på det här område t i och med upprättandet av 
ett gemenskapsomfattande europeiskt regi ster över förorenande utsläpp (EPER). 
Kommissionen föreslår att FN/ECE:s protokoll om  register över utsläpp och överföringar av 
föroreningar genomförs genom en Europaparlamentets och rådets förordning. 
I en undersökning om hur FN/ECE:s protokoll på verkar EU:s lagstiftning (”Study on the 
outline of impacts of UN-ECE PRTR Protocol on EU  legislation”), vilken gjorts av Milieu 
Ltd
5, tittade man på olika sätt att genomföra protokollet.  
Ett alternativ skulle vara att ändra det nuvara nde EPER-beslutet. Detta skulle emellertid 
innebära att också IPPC-direktivet måste ändr as varje gång det görs större ändringar i 
FN/ECE:s protokoll eller i protokollets bilagor. 
Protokollet skulle också kunna ge nomföras genom ett direktiv. Den största nackdelen med 
detta alternativ är att det inte skulle va ra möjligt att tillhandahålla jämförbara – dvs. 
harmoniserade – data till den centrala europeiska  registerdatabasen. Det är mycket viktigt att 
ha tillgång till jämförbara data, eftersom otillräc klig harmonisering av de tekniska alternativ 
och metoder som anges i FN/ECE:s protokoll sku lle kunna leda till att det skapas helt olika 
nationella system. Det skulle då bli omöjligt att samla in och sprida viktiga data på EU-nivå. 
Risken finns att det handlingsutrymme som medlem sstaterna får genom ett direktiv leder till 
bristande överensstämmelse mellan data och till att de inte går att jämföra. Det kan också uppkomma förseningar i medlemsstaternas införliv ande som skulle kunna äventyra målet om 
ett snabbt ingående och ge nomförande av protokollet. 
Den tredje möjligheten – att anta  en fristående rättsakt i form av en förordning som grundas 
på artikel 175.1 i EG-fördraget – ser därf ör ut att vara det bästa alternativet. 
                                                
 
5 Undersökningskontrakt nr B4-3040/2003/356360/MAR/G2. 
 
SV 5   SV 4.2. Subsidiaritet och proportionalitet 
De åtta förhandlingsomgångarna om FN/ECE:s protokoll, som var och en  pågick en vecka, 
åtföljdes av intensiva samordningsmöten inom EU där flertalet medlemsstater och anslutningsländer deltog. Det FN/ECE-protokoll som slutligen antogs och undertecknades kan 
i stora drag ses som medlemsstaternas och an slutningsländernas geme nsamma ståndpunkt vid 
tiden för förhandlingarna, vilken de  nådde efter omfattande diskussioner. 
Det här förslaget till förordning om upprättandet av ett europeiskt register över utsläpp och 
överföringar av föroreningar följer i stora drag bestämmelserna i FN/ECE:s protokoll. Några 
få avvikelser har dock varit nödvändiga för att garantera överensstämmelsen med andra 
gemenskapsrättsakter. 
Eftersom Europeiska gemenskapen undertecknat pr otokollet och har för avsikt att ratificera 
det, finns det inte någon annan utväg än att ut arbeta en gemenskapsrä ttsakt som säkerställer 
att gemenskapen uppfyller sina skyl digheter i enlighet med protokollet. 
När medlemsstaterna blir parter till protokollet måste de införa nationella regist er över utsläpp 
och överföringar av föroreningar. I enlighe t med subsidiaritetsprincipen överlåter 
kommissionen genom sitt förslag åt medlemsstater na att utforma sådana nationella register. 
Med hänsyn till efterlevnaden av protokollet och av praktiska skäl förväntas medlemsstaterna se till att deras nationella register till fullo överensstämmer med det europeiska registret. 
4.3. Överensstämmelse med övrig gemenskapspolitik 
Det här förslaget om upprättandet av ett europeis kt register över utsläp p och överföringar av 
föroreningar är helt i linje med EU:s miljöpo litiska plan för perioden fram till 2012 vars 
huvuddrag anges i kommissionens meddelande om sjätte miljöhandlingsprogrammet
6. I 
avsnittet ”Större inflytande för allmänheten och förändrade beteendemönster” betonas att 
”välunderrättade personer som aktivt medverkar i miljöbeslutsförfarandena är en viktig ny 
kraft i strävan mot att uppnå miljömålen”. Fö r att kunna medverka behöver de emellertid 
enligt sjätte miljöhandlingsprogr ammet ”information av god kvalitet som de kan använda och 
förstå, och de behöver kunna komma i kontakt me d beslutsfattarna på lämpligt sätt för att 
framföra sina synpunkter”. 
I meddelandet anges vidare att ”det är vi ktigt att företagens och myndigheternas 
miljörapportering blir tillgänglig på lokal nivå så att folk enkelt kan skaffa sig upplysningar 
om utsläpp från fabriker och andra anläggningar i sitt område”. 
Det europeiska registret över utsläpp och överf öringar av föroreningar  bidrar också till 
genomförandet av ytterligare en  prioriterad åtgärd i sjätte miljöhandlingsprogrammet, 
nämligen att inleda en översyn och regelbunde n uppföljning av informationssystemen för att 
få till stånd ett mer enhetligt och effektivt system för rapportering av miljödata och miljöinformation som kan jämföras och är av hög kvalitet. 
Förslaget är också förenligt med gällande EU -lagstiftning om allm änhetens tillgång till 
miljöinformation, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgången till rättslig 
                                                
 
6 KOM(2001) 31 slutlig, 24.1.2001. 
 
SV 6   SV prövning. I artiklarna 11 och 13 om sekretess oc h tillgång till rättslig prövning hänvisas direkt 
till den tillämpliga EU-lagstiftningen. 
Förslaget är dessutom förenligt med EU:s lagsti ftning om luft, vatten och avfall. Definitioner 
och bestämmelser har hämtats från befintlig EU-lagstiftning i den mån detta varit möjligt och förenligt med ett fullständigt genomförandet av  FN/ECE:s protokoll. E tt fåtal undantag har 
dock gjorts, t.ex. vid fastställandet av tröskelv ärdena för kapacitet i bilaga I, vilka för 
cementindustrin och den keramiska industrin skilj er sig från dem som anges i bilaga I till 
rådets direktiv 96/61/EG om samordnade åtgärd er för att förebygga och begränsa föroreningar 
(”IPPC-direktivet”). Dessa avvikelser är nödvändi ga för att följa protokollets bestämmelser. 
Förslaget skall ses som en separat rättsakt och föregriper inte en framtida ändring av IPPC-direktivet eller definitionen av de verksamhet er som förtecknas i bilaga I till direktivet. 
Kommissionen kommer att underrätta  parterna om eventuella ä ndringar i denna förordning 
som kan bli nödvändiga på grund av  ändringar i IPPC-direktivet. 
För att harmonisera rapporteringskraven och göra dem mer enhetliga upphävs artikel 8.3 i 
direktiv 91/689/EEG av den 12 december 1991 om farligt avfall
7 genom den här 
förordningen. Förordningen innehåller också be stämmelser varigenom kraven i FN/ECE:s 
protokoll anpassas till den gällande EU-lagstiftningen. 
I följande avseenden skiljer sig förslaget från FN/ECE:s protokoll: 
• För att anpassa den föreslagna förordningen till EU:s gällande vattenlagstiftning, i 
synnerhet ramdirektivet för vatten8 och bilagorna IX och X till detta (prioriterade 
ämnen), utvidgas ämnesförteckningen i FN/ECE:s protokoll med tre ämnen, och 
för fem ämnen som är upptagna i den fö rteckningen utökas rapporteringskraven 
vid utsläpp till vatten. Ytterligare ett ämne läggs till för att anpassa förordningen till den framtida rapporteringen om långliv ade organiska föroreningar enligt 
kommissionens förslag till förordning om långlivade organiska föroreningar
9. 
• Eftersom allmänheten vill få tillgång till information så snabbt som möjligt 
tidigareläggs rapporteringen jämfört med FN/ECE:s protokoll. Enligt det här 
förslaget skall den första rapporten läggas fram redan 2007 och ett första 
europeiskt register över utsläpp oc h överföringar av föroreningar skall 
offentliggöras på Internet i oktober 2009. 
Det är också värt att notera att många av de 36 nya ämnen som skall rapporteras utöver EPER 
är bekämpningsmedel som inte längre säljs och används i EU. 
Medlemsstaternas rapportering av utsläpp och öv erföringar till det euro peiska registret över 
utsläpp och överföringar av föroreningar kan också anses uppfylla vissa rapporteringskrav 
som anges i annan gemenskapslagstiftning på  miljöområdet. Därmed kan man undvika dubbel 
                                                 
7 EGT L 377, 31.12.1991, s. 20. 
8 Direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på 
vattenpolitikens område, EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. 
9 KOM(2003) 333 slutlig, 12.6.2003. 
 
SV 7   SV rapportering. Detta skulle kunna anges i de fr ågeformulär som fastst älls i enlighet med 
kommittéförfarandet i direktiv 91/692/EEG10.  
4.4. Förslagets innehåll 
En utförlig presentation av förslage t finns på webbplatsen www.eper.cec.eu.int  (”Explanatory 
Memorandum of future European PRTR”). 
5. K ONSEKVENSANALYS  
De ekonomiska konsekvenserna av införandet av ett register över utsläp p och överföringar av 
föroreningar har noga undersökts av ECE:s enhet för ekonomisk analys och redovisats i en 
rapport med titeln ”Analysis of th e Costs and Benefits of PRTRs”11 från 2002. Alla parter 
som deltog i förhandlingarna om FN/ECE:s pr otokoll hade möjlighet att bidra med uppgifter 
till undersökningen och att framföra sina synp unkter. Slutligen godkände samtliga parter att 
undersökningen offentliggjordes. 
Även om undersökningsresultaten är intressanta kan de inte helt överföras till införandet av 
det europeiska registret eftersom 
• medlemsstaterna enligt FN/ECE:s protokoll reda n är skyldiga att upprätta egna nationella 
register över utsläpp och öve rföringar av föroreningar, 
• det europeiska registret i vä sentliga delar (datainsamlingssy stem, elektroniska hjälpmedel) 
redan införts genom EPER. 
Upprättandet av det europeiska registret innebär egentligen bara att medlemsstaterna måste 
vidarebefordra data som redan samlats in för deras nationella register till 
kommissionen/Europeiska miljöbyrån. Det europe iska registret för bara med sig ett fåtal 
skyldigheter utöver FN/ECE:s pr otokoll, eftersom dataflödet från medlemsstaterna till 
kommissionen/Europeiska milj öbyrån redan är väl organiserat inom ramen för EPER. 
Kostnaderna betraktas som låga  och belastar främst kommissionen, eftersom den måste 
offentliggöra dessa data på Internet, och dessu tom skall ge vägledning och granska dokument. 
Europeiska miljöbyrån behöver endast en begrän sad årlig budget för att underhålla den hård- 
och mjukvara som krävs för det europeiska registret. 
För medlemsstaternas del kan extra men rela tivt begränsade ko stnader uppkomma vid 
sammanställningen av en nationell ra pport enligt artikel 16 i förordningen. 
Eftersom rapporteringsplikten i artikel 8.3 i direktiv 91/689/EEG av den 12 december 1991 
om farligt avfall upphävs genom det här försla get, kan man nu spara de medel som tidigare 
avsattes för denna rapportering.  
Detta förslag anses få positiva sociala konsekvenser, eftersom det europeiska registret 
förbättrar allmänhetens möjligheter att få tillgång till miljöinformation och leder till att den i 
                                                 
10 EGT L 377, 31.12.1991, s. 48. 
11 Dokumentnr. CEP/WG.5/AC.2/2002/4, 11.2.2002, tillgängligt på följande webbadress: www.unece.org  
 
SV 8   SV ökad utsträckning kan delta i beslutsprocesser. Genom detta register genomförs också artikel 
5.9 i Århuskonventionen. 
På miljösidan väntas denna förbättrade tillgån g till information och det ökade deltagandet 
göra allmänheten mer medveten om industrins utsl äpp. Detta kommer troligen att leda till att 
den kräver åtgärder för att minska föroreninga rna. Tack vare det europeiska registrets 
integrerade och enhetliga databas kommer politiker, forskare, näringslivet och andra 
organisationer att få ett bra beslutsunderlag i framtiden. 
Genom att industrienheternas ra pportering harmoniseras och bl ir mer enhetlig kommer det 
framöver att bli enklare att få till stånd en e nhetlig och effektiv övervakning och rapportering. 
Man skulle kunna undersöka om det finns ytterl igare möjligheter att samordna rapporteringen 
och optimera näringslivets kostnad er i de fall där det finns fl era liknande industrienheter på 
samma plats som t.ex. har ett gemensamt avloppsreningsverk. 
6. S AMRÅD MED BERÖRDA PARTER  
För att få till stånd ett brett samråd om förslagets potentiella räckvidd och innehåll har 
kommissionens miljödirektorat in lett en undersökning, anordnat ett antal möten och tagit fram 
ett arbetsdokument med ett utkast till förslaget. 
Den undersökning som genomförts av Milieu Li mited (”Study on the outline of impacts of 
UN-ECE Protocol on EU legislation”) tjänade som underlag för diskussionerna, dels med 
medlemsstater och anslutningsländer den 25 november 2003 i den kommitté som inrättats genom artikel 19 i IPPC-direktivet (”artikel 19-kommittén”), dels med berörda parter den 26 november 2003, vid det första mötet i den särskilda arbetsgrupp som inrättats för att utforma det europeiska registret (”arbetsgruppen”). 
Resultaten av dessa diskussioner beaktades nä r kommissionen tog fram  ett arbetsdokument 
med ett utkast till förslag, vilket i sin tur tjänade som diskussionsunderlag i artikel 19-
kommittén den 5 april 2004 och vid det andra mötet i arbetsgruppen den 6 april 2004. 
De synpunkter som framfördes under samrådet (av medlemsstaterna, anslutningsländerna, 
näringslivet, icke-statliga organi sationer och internationella or ganisationer) redovisas i detalj 
på www.eper.cec.eu.int
 (”Explanatory Memorandum of  future European PRTR”). 
 
SV 9   SV 2004/0231 (COD) 
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OC H RÅDETS FÖRORDNING 
om upprättandet av ett europeiskt regis ter över utsläpp och överföringar av 
föroreningar och om ändring av råde ts direktiv 91/689/EEG och 96/61/EG 
 
(Text av betydelse för EES) 
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEIS KA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT 
DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av  Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 
175.1 i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag12, 
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande13, 
med beaktande av Regionkommitténs yttrande14, 
i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget15, och  
av följande skäl: 
(1) Enligt gemenskapens sjätte milj öhandlingsprogram, som antogs genom 
Europaparlamentets och rå dets beslut nr 1600/2002/EG16, bör allmänheten ges tillgång 
till lättillgänglig informati on om miljöförhållanden och miljötrender i förhållande till 
sociala och ekonomiska trender och hälsotrende r. Där sägs också att det är viktigt att 
verka för att öka allmänhetens miljömedvetenhet. 
(2) I FN/ECE:s konvention om tillg ång till information, allmänhetens deltagande i beslut 
och rätt till överprövning i miljöfrågor (Århuskonventionen), som undertecknades av 
Europeiska gemenskapen den 25 juni 1998, betonas att man genom att förbättra 
allmänhetens tillgång till miljöinformation och genom att sprida sådan information kan 
bidra till ökad medvetenhet om miljöfrågor, ett fritt åsiktsutbyte, ett effektivare 
deltagande av allmänheten i miljöbeslut oc h, i slutändan, till en bättre miljö.  
(3) Register över utsläpp och överföringar av föroreningar (nedan ”register”) är ett 
kostnadseffektivt sätt att främja ökad miljöhänsyn och ge allmänheten tillgång till information om utsläpp av föroreningar oc h borttransport av fö roreningar och avfall. 
                                                
 
12 EUT C […], […], s. […]. 
13 EUT C […], […], s. […]. 
14 EUT C […], […], s. […]. 
15 Europaparlamentets yttrande av den EUT C […], […], s. […] och rådets beslut av den 
EUT C […], […], s. […]. 
16 EGT L 242, 10.9.2002, s. 1. 
 
SV 10   SV De kan också användas för att följa trender, påvisa framst eg när det gäller att minska 
utsläppen, övervaka att vissa internationella avtal följs, fastställa prioriteringar och 
bedöma vilka framsteg gemenskapens och medlemsstaternas miljöpolitik och miljöprogram resulterat i. 
(4) Ett integrerat och enhetligt register ger näringslivet samt forskare, försäkringsbolag, 
lokala myndigheter, icke-statliga organi sationer och andra beslutsfattare ett bra 
underlag för jämförelser och framtida beslut i miljöfrågor. 
(5) Den 21 maj 2003 undertecknade Europeiska  gemenskapen FN/ECE:s protokoll om 
register över utsläpp och öve rföringar av föroreningar (nedan ”protokollet”). Eftersom 
gemenskapen har för avsikt att ingå detta pr otokoll är det viktigt att bestämmelserna i 
gemenskapslagstiftningen stämmer överens med protokollet. 
(6) Ett europeiskt register över förorena nde utsläpp (nedan ”EPER”) upprättades genom 
kommissionens beslut 2000/479/EG
17. Protokollet bygger på samma principer som 
EPER, men går längre genom att fler fö roreningar och verksamheter omfattas av 
rapporteringsplikten, liksom utsläpp till ma rk, utsläpp från diffusa källor och 
borttransport.  
(7) Målsättningen med ett europeiskt regist er kan endast uppnås om  man har tillgång till 
tillförlitliga och jämförbara data. Det krävs därför en viss harmonisering av de system 
som används för insamling och överföring av data för att garantera att dessa data är 
jämförbara och av hög kvalitet. Enligt pr otokollet skall det eu ropeiska registret 
utformas så att allmänheten så enkelt som möjligt kan få tillgång till det via Internet. 
Det måste vara möjligt att identifiera utsl äpp och överföringar både när de redovisas 
sammanlagt och separat så att det går att få  tillgång till informationen inom rimlig tid. 
(8) För att ytterligare bidra till målet att främja allmänhetens tillgång till lättillgänglig 
information om miljöförhållanden och miljötr ender, och till att gemene man blir mer 
miljömedveten bör det europeiska registret länkas till andra liknande databaser i 
medlemsstaterna och länder utanför EU, oc h till internationella organisationers 
databaser.  
(9) Enligt protokollet bör det europeiska re gistret också innehålla information om 
särskilda åtgärder för bortskaffande av av fall, som skall rapporte ras som utsläpp till 
mark.  
(10) För att uppnå målet att det europeiska registret skall ge allmänheten tillförlitlig 
information och möjliggöra kunskapsbaserade beslut är det nödvändi gt att fastställa 
rimliga men stränga tidsfrister för data insamling och rapportering. Detta gäller i 
synnerhet medlemsstaternas rapportering till kommissionen. 
(11) Det är i många medlemsstater en väl inarbetad rutin att i ndustrienheter lämnar 
rapporter om sina utsläpp, me n rapporteringen är inte all tid enhetlig, fullständig och 
jämförbar. Den nuvarande rapporteringen av utsläpp från diffusa källor måste 
förbättras så att beslutsfattarna lättare kan se dessa utsläpp i sitt sammanhang och 
                                                 
17 EGT L 192, 28.7.2000, s. 36. 
 
SV 11   SV avgöra hur de kan minskas på effektivast möjliga sätt. Enligt protokollet bör man 
därför vidta åtgärder som lede r till sådana förbättringar.  
(12) De data som medlemsstater na tillhandahåller bör vara av hög kvalitet, särskilt med 
avseende på punktlighet, fullständighet, numerisk noggrannhet, jämförbarhet, 
enhetlighet och möjligheten till insyn. För a tt förbättra kvaliteten på de data som 
rapporteras är det viktigt at t fortsättningsvis samordna såväl verksamhetsutövarnas 
som medlemsstaternas insats er. Kommissionen kommer därför tillsammans med 
medlemsstaterna att börja ar beta med kvalitetssäkring.  
(13) Enligt Århuskonventionen bör allmänhete n kunna få tillgång ti ll information i det 
europeiska registret utan att ange skälen för en sådan begä ran. Detta kan i första hand 
uppnås genom att registret gör s tillgängligt på elektronisk väg via Internet.  
(14) Tillgången till information i det europeiska registret bör vara obegränsad. Undantag 
från denna regel bör endast kunna göras om  detta uttryckligen medges i gällande 
gemenskapslagstiftning. 
(15) Enligt Århuskonventionen är det viktigt att se till att allmä nheten får möjlighet att 
delta i den framtida utvecklinge n av det europeiska registre t genom att den i ett tidigt 
skede bereds tillfälle att lämna synpunkter, upplysningar, analyser eller åsikter som är 
av betydelse för beslutsprocessen. De s ökande bör kunna begära rättslig prövning av 
den offentliga myndighetens handlande eller misstag i samband med begäran. 
(16) För att registret skall bli mer anvä ndbart och få större genomslagskraft bör 
kommissionen och medlemsstaterna tillsammans  utarbeta en vägledning för införandet 
av det europeiska registret, informera allmänheten och vid behov tillhandahålla 
tekniskt stöd. 
(17) För att hålla jämna steg med den tekni ska och vetenskapliga utvecklingen bör det 
europeiska registret kunna vidareutvecklas,  i synnerhet när det gäller information om 
utsläpp från diffusa källor. 
(18) De åtgärder som är nödvä ndiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet 
med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall 
tillämpas vid utövandet av kommissi onens genomförandebefogenheter18. 
(19) Målen med den föreslagna åtgärden – dvs. att förbättra allmänhetens tillgång till 
miljöinformation genom upprättandet av en enhetlig, integrerad och Europatäckande elektronisk databas – kan inte i tillräck lig utsträckning uppnås av medlemsstaterna. 
Med tanke på att det krävs en hög grad av harmonisering för att medlemsstaternas data 
skall bli jämförbara kan målen uppnås bätt re på gemenskapsnivå. I enlighet med 
subsidiaritetsprincipen i arti kel 5 i fördraget får gemenska pen därför vidta åtgärder. I 
enlighet med proportionalitetsprincipen i sa mma artikel går förordningen inte utöver 
vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. 
                                                
 
18 EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. 
 
SV 12   SV (20) För att förenkla rapporteringskraven oc h göra dem mer enhetliga är det nödvändigt att 
ändra rådets direktiv 91/689/EEG av  den 12 december 1991 om farligt avfall19 och 
rådets direktiv 96/61/EG av den 24 septem ber 1996 om samordnade åtgärder för att 
förebygga och begränsa föroreningar20. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: 
Artikel 1 
Syfte  
Genom den här förordningen upprättas ett integrer at register över utsläp p och överföringar av 
föroreningar på gemenskapsnivå (”europeiskt regi ster”) i form av en elektronisk databas som 
är tillgänglig för allmänheten och där fastställs oc kså regler för registrets funktion; syftet är att 
genomföra FN/ECE:s protokoll om  register över utsläpp och överföringar av föroreningar 
(”protokollet”). 
Artikel 2 
Definitioner 
I denna förordning avses med 
(1) allmänheten : en eller flera fysiska eller ju ridiska personer och, i enlighet med 
nationell lagstiftning eller praxis, sa mmanslutningar, organisationer eller 
grupper av dessa, 
(2) behörig myndighet: den eller de nationella myndighe ter, eller annat behörigt 
organ, som medlemsstaterna utsett att an svara för den nationella delen av det 
europeiska registret, 
(3) anläggning:  en fast, teknisk enhet där en e ller flera av de verksamheter som 
anges i bilaga I bedrivs, liksom all annan därmed förknippad verksamhet som 
tekniskt sett är knuten till de verksamh eter som bedrivs på  platsen och som 
kan påverka utsläpp och föroreningar. 
(4) industrienhet: en eller flera anläggningar på samma plats som drivs av en och 
samma fysiska eller juridiska person, 
(5) plats: industrienhetens geografiska beläge nhet och närliggande mark som är 
avskild genom en väg, jär nväg eller ett vattendrag, 
(6) verksamhetsutövare:  en fysisk eller juridisk person som driver eller innehar 
en industrienhet, eller, där detta föresk rivs i nationell lagstiftning, en person 
                                                 
19 EGT L 377, 31.12.1991, s. 20; direktivet senast ändrat genom rådets direktiv 94/31/EG 
(EGT L 168, 2.7.1994, s. 28). 
20 EGT L 257, 10.10.1996, s. 26. 
 
SV 13   SV som har givits rätten att fatta avgörande ekonomiska beslut med avseende på 
industrienhetens tekniska funktionssätt, 
(7) rapporteringsår: det kalenderår för vilket data om utsläpp av föroreningar 
och borttransport skall samlas in, 
(8) ämne:  ett kemiskt ämne och dess föreningar, med undantag för radioaktiva 
ämnen, 
(9) föroreningar : ämnen eller grupper av äm nen som på grund av sina 
egenskaper kan vara skadliga för miljön eller människors hälsa om de sprids 
till miljön, 
(10) utsläpp:  spridning av föroreningar till m iljön genom människors verksamhet, 
avsiktligen eller genom olyckshändelse, rutinmässi gt eller vid enstaka 
tillfällen, inbegripet spill, utsläpp till luft, vatten eller mark, injicering, 
bortskaffande eller dumpning, eller genom avloppssystem utan slutlig avloppsrening, 
(11) borttransport : en förflyttning bort från en industrienhet av avfall för 
bortskaffande eller återvinning, eller av  föroreningar i avloppsvatten för 
avloppsrening, 
(12) kanaliserade utsläpp: utsläpp av föroreningar till  miljön genom någon typ av 
rör, oavsett formen på rörets tvärsnitt, 
(13) diffusa källor:  de många mindre eller spridda  källor till utsläpp av 
föroreningar till mark, luft eller vatten, vars sammanlagda belastning kan ha en betydande inverkan på dessa media och för vilka det är opraktiskt att samla in rapporter från varje källa, 
(14) avfall:  alla ämnen eller föremål som omfattas av definitionen i artikel 1 a i 
direktiv 75/442/EEG
21, 
(15) farligt avfall:  alla ämnen eller föremål som omfattas av definitionen i artikel 
1.4 i direktiv 91/689/EEG, 
(16) avloppsvatten: avloppsvatten från tätbebyggels e, hushållsspillvatten och 
industrispillvatten enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 91/271/EEG av den 21 maj 1991 om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse
22, och annat 
använt vatten innehållande ämne n eller föremål som regleras i 
gemenskapslagstiftningen, 
(17) bortskaffande:  varje åtgärd som avses i bilaga II A till direktiv 75/442/EEG, 
(18) återvinning:  varje åtgärd som avses i bilaga  II B till direktiv 75/442/EEG.  
                                                 
21 EGT L 194, 25.7.1975, s. 39.  
22 EGT L 135, 30.5.1991, s. 40. 
 
SV 14   SV Artikel 3 
Innehållet i det europeiska registret 
Det europeiska registret skall innehålla information om 
(a) utsläpp av föroreningar  enligt artikel 5.1 a som skall ingå i den rapport 
som utarbetas av verksamhetsutöva re vid industrienheter där man 
bedriver någon av de verksamh eter som anges i bilaga I, 
(b) borttransport av avfall enligt ar tikel 5.1 b och av föroreningar i 
avloppsvatten enligt artikel 5.1 c so m skall ingå i den rapport som 
utarbetas av verksamhetsutövare vi d industrienheter där man bedriver 
någon av de verksamheter som anges i bilaga I, 
(c) utsläpp av föroreningar från diffusa  källor, om sådan information är 
tillgänglig. 
Artikel 4 
Utformning och struktur 
1. Kommissionen skall se till at t uppgifterna i det europeiska  registret är tillgängliga 
både sammanlagt och separat, så att utsläpp och överföri ngar kan sökas och 
identifieras med ledning av 
a) industrienheten och dess  geografiska belägenhet, 
b) verksamhet, c) förekomst på medlemsstats- eller gemenskapsnivå, d) förorening eller, i tillämpliga fall, avfall, e) vart och ett av de media (luft, vatt en, mark) som föroreningen släpps ut i, 
f) borttransport av avfall och, i tillämpliga fall, dess destination, g) borttransport av avloppsvatten, h) diffusa källor. 
2. Det europeiska registret skall utformas så att det är så enkelt som möjligt för 
allmänheten att få tillgång till det och så att uppgifterna, vid nor mal funktion, alltid 
är omedelbart tillgängliga via Internet elle r på annan elektronisk väg. Registret skall 
utformas med hänsyn till att det kan komma att utvidgas oc h skall successivt omfatta 
alla tidigare inrapporterade uppgifter, åtminstone för de tio senaste rapporteringsåren. 
3. Det europeiska registret skall vara försett med länkar till 
(a) industrienheters webbplatser, om sådana finns och ställs till 
förfogande av industrienheterna, 
 
SV 15   SV (b) medlemsstaternas nationella register  över utsläpp och överföringar av 
föroreningar, 
(c) andra allmänt tillgängliga databaser inom ämnesområden som har 
samband med registren, inbegripet länkar till andra fördragsslutande 
parters register över utsläpp och öve rföringar av föroreningar och, om 
möjligt, till andra länders register. 
Artikel 5 
Verksamhetsutövarnas rapportering 
1. Verksamhetsutövaren vid varje industri enhet där någon av de verksamheter som 
anges i bilaga I bedrivs i en  utsträckning som överstiger tr öskelvärdet för kapacitet i 
bilaga I skall till den behöriga myndighete n i sin medlemsstat för varje kalenderår 
lämna en rapport om mängden av följande: 
a) Utsläpp till luft, vatten och mark av de  föroreningar som förtecknas i bilaga II, 
om tröskelvärdet i bi laga II överskrids. 
b) Borttransport av farligt avfall i större mängder än 2 ton per år eller av annat 
avfall i större mängder än 2 000 ton per år  avsett för någon typ av återvinning 
(anges med ”R” i rapporten) eller bortskaffande (ange s med ”D” i rapporten); 
om det är fråga om en gränsöverskridande transport av farligt avfall skall verksamhetsutövaren ange namn på och ad ress till den som skall återvinna eller 
bortskaffa avfallet och var detta skall ske. 
c) Borttransport av de föroreningar so m förtecknas i bilaga II i avloppsvatten 
avsett för avloppsrening, om tröskelvär det i kolumn 1b i bila ga II överskrids.  
Verksamhetsutövaren skall ange huruvi da informationen grundas på mätning, 
beräkning eller uppskattning; om den gr undas på mätning eller beräkning skall 
analys- eller beräkningsmetoden anges. 
Utsläpp från diffusa källo r på platsen för industrienheten skall rapporteras 
tillsammans med industrienhe tens kanaliserade utsläpp. 
2. Den information som avses i punkt 1 skall omfatta uppgifter om totala utsläpp och 
borttransporter som sker avsiktligen eller genom olyckshändelse, rutinmässigt eller 
vid enstaka tillfällen. 
3. Verksamhetsutövaren vid varje industrienhe t skall med korrekta intervall samla in de 
uppgifter som behövs för att bedöma de  utsläpp och borttransporter från 
industrienheten som omfattas av rapp orteringsplikten enligt punkt 1.  
4. Vid utarbetandet av rapporten skall verk samhetsutövaren använda  bästa tillgängliga 
information, vilken kan inbegripa mätdata,  utsläppsfaktorer, ma ssbalansberäkningar, 
indirekt övervakning eller andra beräkni ngar, tekniska uppskattningar och andra 
metoder som uppfyller kraven i artik el 9.1 och som överensstämmer med 
internationellt vedertagna metoder, om sådana finns. 
 
SV 16   SV 5. Verksamhetsutövaren vid varje berörd industrienhet skall hå lla arkiven över de 
uppgifter från vilka den rapporterade info rmationen härleddes tillgängliga för 
behöriga myndigheter i tio år efter rapporteringsårets slut. Arkiven skall innehålla en 
beskrivning av den metod som anvä nts för att samla in uppgifterna. 
Artikel 6 
Utsläpp till mark 
1. Avfall som uppkommer på platsen för i ndustrienheten och som där används för 
”jordförbättring” eller ”dj upinjektering” enligt bilaga 2A till direktiv 75/442/EEG 
skall av industrienhetens verksamhetsut övare rapporteras som utsläpp till mark. 
2. Borttransporterat avfall som används för ”jordförbättring” elle r ”djupinjektering” 
enligt bilaga 2A till direktiv 75/442/EEG  skall av verksamhetsutövaren vid den 
industrienhet varifrån avfallet borttranspor terats rapporteras som utsläpp till mark. 
Artikel 7 
Medlemsstaternas rapportering 
1. Medlemsstaterna skall, avseende kraven i punkt 2 och 3 i denna ar tikel, fastställa ett 
datum då verksamhetsutövarna skall lämna alla de uppgifter som anges i artikel 5.1 
och 5.2 samt den information som anges i artikel 5.3–5.5 till sin be höriga myndighet.  
2. Medlemsstaterna skall på elektronisk väg lä mna alla de uppgifter som anges i artikel 
5.1 och 5.2 till kommissionen i det format som a nges i bilaga III och enligt följande 
tidsplan: 
a) för det första rapporteringsåret, senast  15 månader efter rapporteringsårets slut, 
b) för efterföljande rapporteringsår, sena st 12 månader efter rapporteringsårets 
slut. 
Rapporteringen skall inledas år 2007. 
3. Kommissionen skall med hjälp av Europeis ka miljöbyrån lägga in den information 
som medlemsstaterna rapporterar i det europe iska registret enlig t följande tidsplan: 
a) för det första rapporteringsåret, senast  21 månader efter rapporteringsårets slut, 
b) för efterföljande rapporteringsår, sena st 16 månader efter rapporteringsårets 
slut. 
Artikel 8 
Utsläpp från diffusa källor 
1. Kommissionen skall i enlighet med förfarande t i artikel 19.2 fastställa en tidsplan för 
insamling och överlämnande av den informa tion om utsläpp från diffusa källor som 
 
SV 17   SV finns i medlemsstaterna; den skall också bestämma vilken form denna information 
skall ha och exakt vilka uppgifter som skall ingå. 
2. Den information som avses i punkt 1 skall organiseras på ett sådant sätt att det är 
möjligt för användare att söka och identifiera utsläpp av föroreningar från diffusa källor inom lämpliga ytenheter och skall om fatta uppgifter om den typ av metod som 
använts för att få fram informationen. 
3. Om kommissionen konstaterar  att det inte finns några uppgifter om utsläpp från 
diffusa källor skall den se till att rappo rtering inleds om utsläpp av relevanta 
föroreningar från en eller flera diffusa kä llor i enlighet med sina prioriteringar.  
Artikel 9 
Kvalitetssäkring 
1. Verksamhetsutövaren vid varje industrie nhet som omfattas av rapporteringsplikten i 
artikel 5 skall garantera den inrappo rterade informationens kvalitet. 
2. De behöriga myndigheterna skall bedöma kvaliteten på de data som 
industrienheternas verksamhetsutövare lä mnar, särskilt med avseende på deras 
punktlighet, fullständighet, numeriska noggrannhet, enhetlighet och möjligheten till insyn. 
3. Kommissionen skall samordna kvalitetssäk ringsarbetet och kvalitetsbedömningen i 
samråd med den kommitté som avses i artikel 19.1. 
4. Kommissionen får i enlighet med förfara ndet i artikel 19.2 anta riktlinjer för 
övervakning och rapportering av utsläpp. 
Artikel 10 
Tillgång till information 
1. Kommissionen skall med hjälp av Europeiska miljöbyrån se  till att det europeiska 
registret blir allmänt tillgängligt genom att läggas ut på Internet enligt den tidsplan 
som fastställs i artikel 7.3. 
2. Om allmänheten inte på ett enkelt sätt ka n få direkt elektroni sk tillgång till det 
europeiska registret skall den berörda medlemsstaten och kommissionen underlätta 
elektronisk tillgång på allmänt tillgängliga platser.  
Artikel 11 
Sekretess 
 
SV 18   SV När en medlemsstat har sekretessbelagt information i enlighet med artikel 4 i 
Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG23 skall den i sin rappor t enligt artikel 7.2 i 
denna förordning för varje rapporteringsår och för varje industrienhet som begärt sekretess 
ange vilken typ av information som inte  lämnas ut och av vilken anledning. 
Artikel 12 
Allmänhetens deltagande 
1. Kommissionen skall se till att allmänhete n i ett tidigt skede får möjlighet att delta i 
den fortsatta utvecklingen av det europeiska  registret, dvs. även i administrativt stöd 
och förberedelser av ändringar av denna förordning. 
 Allmänheten skall ha möjlighet att lämna kommentarer, information, analyser eller 
åsikter inom en rimlig tidsfrist. 
2. Kommissionen skall ta vederbörlig häns yn till sådana åsiktsyttringar från 
allmänheten och informera den om resultaten av allmänhetens deltagande. 
Artikel 13 
Tillgång till rättslig prövning 
När det gäller allmänhetens tillgång till miljö information skall den ha tillgång till rättslig 
prövning enligt artikel 6 i direktiv 2003/4/EG24 och, när det gäller ti llgången till handlingar 
från gemenskapens institutioner, enligt artikel 6–8 i Europaparlamentets och rådets förordning 
(EG) nr 1049/2001, jämförd med artikel 3 i Europapa rlamentets och rådets förordning (EG) nr 
…/…25. 
Artikel 14 
Administrativt stöd 
Kommissionen skall i samråd med den komm itté som avses i artikel 19.1 utarbeta en 
vägledning för att stödja införa ndet av det europeiska registret inom nio månader efter det att 
denna förordning trätt i kraft. 
Vägledningen om införandet av det europeis ka registret bör särskilt omfatta närmare 
upplysningar om 
a) rapporteringsrutiner, b) de uppgifter som skall rapporteras, 
                                                
 
23 EUT L 41, 14.2.2003, s. 26. 
24 EGT L 145, 31.5.2001, s. 43. 
25 EUT EUT C […], […], s. […] (Kommissionens förslag KOM(2003) 622 slutlig, 24.10.2003). 
 
SV 19   SV c) kvalitetssäkring, 
d) vilken typ av uppgifter so m inte lämnats ut och orsake n till detta om det rör sig 
om sekretessbelagda uppgifter, 
e) hänvisning till internationellt vedert agna metoder för bestämning av utsläpp 
samt till analys- och provtagningsmetoder,  
f) angivelse av moderbolag, g) verksamhetskoder enligt bilaga I ti ll denna förordning och rådets direktiv 
96/61/EG. 
Artikel 15 
Information till allmänheten 
Kommissionen och medlemsstaterna skall se ti ll att allmänheten får information om det 
europeiska registret och att den som vill kan få  hjälp och vägledning, både när det gäller hur 
man får tillgång till registret och när det gäller att förstå och använda informationen i det.  
Artikel 16 
Ytterligare information som ska ll ingå i medlemsstaternas rapporter 
1. Tillsammans med de uppgifter som avses i ar tikel 7 skall medlemsstaterna vart tredje 
år överlämna en rapport till kommissionen som grundas på informationen från de tre 
senaste rapporteringsåren, där man redovi sar praxis och åtgärder i fråga om 
(a) kraven enligt artikel 5,  
(b) kvalitetssäkring enligt artikel 9, 
(c) tillgång till information enligt artikel 10.2, 
(d) information enligt artikel 15, 
(e) sekretessbelagda uppgifter enligt artikel 11, 
(f) påföljder enligt artikel 20 och erfarenheter av deras tillämpning. 
2. Kommissionen skall tillsammans med den kommitté som avses i artikel 19.1 
bestämma hur rapporten skall utformas  och vilka uppgifter som skall ingå. 
Artikel 17 
Kommissionens granskning och ändringsförslag 
Kommissionen skall granska den information som medlemsstaterna lämnar enligt artiklarna 7 
och 16 sex månader efter att denna information läggs  ut på Internet och skall vart tredje år 
 
SV 20   SV offentliggöra en rapport som grundas på inform ationen från de tre senast tillgängliga 
rapporteringsåren . 
Medlemsstaterna skall lämna förslag till ändringa r av protokollets bilagor till den kommitté 
som nämns i artikel 19.1. Gemenskapens stå ndpunkt om sådana ändr ingar skall antas i 
enlighet med förfarandet i artikel 19.2. 
Artikel 18 
Ändringar av bilagorna 
De ändringar som är nödvändiga för att anpassa  bilagorna till denna förordning till den 
vetenskapliga och tekniska utvecklingen och till ändringar av protokollets bilagor skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 19.2. 
Artikel 19 
Kommitté 
1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté (”kommittén”). 
2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG 
tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet. Den tidsperiod 
som avses i artikel 4.3 i beslut 1999 /468/EG skall vara tre månader. 
Artikel 20 
Påföljder 
Medlemsstaterna skall fastställa bestämme lser om påföljder för överträdelser av 
bestämmelserna i denna förordning, och vidt a nödvändiga åtgärder för att se till att de 
genomförs. Påföljderna skall vara effek tiva, proportionerliga och avskräckande. 
Medlemsstaterna skall anmäla be stämmelserna till kommissionen senast ett år efter det att 
förordningen träder i kraft,  och skall utan dröjsmål anmäla ändringar som berör 
bestämmelserna. 
Artikel 21 
Ändringar i direktiv 91/689/EEG och 96/61/EG 
1. Artikel 8.3 i direktiv 91/689/EEG skall utgå. 
2. Artikel 15.3 i direktiv 96/61/EG skall utgå. 
 
SV 21   SV Artikel 22 
Ikraftträdande 
Denna förordning träder i kraft den tjugonde da gen efter det att den har offentliggjorts i 
Europeiska unionens officiella tidning . 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel den […] 
På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar 
Ordförande Ordförande 
 
SV 22   SV BILAGA I  
VERKSAMHETER 
Nr Verksamhet  Tröskelvärde för 
kapacitet  
1. Energisektorn   
a) Olje- och gasraffinaderier *1) 
b) Anläggningar för förgasning och 
kondensering * 
c) Värmekraftverk och andra 
förbränningsanläggningar Med en värmetillförsel 
på 50 megawatt (MW) 
d) Koksverk * 
e) Kolkvarnar Med en kapacitet på 1 
ton per timme 
f) Anläggningar för tillverkning av 
kolprodukter och fasta rökfria bränslen * 
2. Produktion och behandling av metaller   
a) Anläggningar för ro stning och sintring av 
metallhaltig malm, inbegripet svavelhaltig malm. * 
b) Anläggningar för framställning av råjärn eller 
stål (primär eller sekundär smältning), 
inklusive utrustning för kontinuerlig gjutningMed en kapacitet på 2,5 
ton per timme 
c) Anläggningar för behandling av järnbaserade 
metaller:  
i) Genom varmvalsning Med en kapacitet på 20 
ton stål per timme  
ii) Genom hammarsmide Med en slagkraft per 
hammare på 50 kJ och där den använda värmeeffekten överstiger 20 MW 
 iii) Genom anbringande av 
skyddsbeläggningar av smält metall Med en inmatning på 2 
bruttoton stål per timme 
d) Järn- och stålgjuterier Med en 
produktionskapacitet på 20 ton per dygn 
e) Anläggningar  
 
SV 23   SV  i) för produktion av icke-järnmetaller 
utifrån malmer, slig eller sekundärt råmaterial genom metallurgiska, kemiska eller elektrolytiska processer, * 
 ii) för smältning, inklusive framställning av 
legeringar, av icke-järnmetaller, inklusive återvinningsprodukter (färskning, formgjutning, etc.) Med en 
smältningskapacitet på 4 ton per dygn för bly och kadmium eller 20 ton per dygn för övriga metaller 
f) Anläggningar för yt behandling av metaller 
och plaster som använder en elektrolytisk eller kemisk process Där behandlingsbaden 
har en volym på 30 m
3 
3. Mineralindustri   
a) Underjordsbrytning och därmed förknippad 
verksamhet * 
b) Dagbrottsbrytning När utvinningsplatsen har 
en yta på 25 hektar 
Anläggningar för framställning av  
i) cementklinker i roterugn, Med en 
produktionskapacitet på 500 ton per dygn 
ii) kalk i roterugn, Med en 
produktionskapacitet som överstiger 50 ton per dygn c) 
iii) klinker (cement) eller kalk i andra typer 
av ugnar. Med en 
produktionskapacitet på 50 ton per dygn 
d) Anläggningar för produktion av asbest och 
för tillverkning av asbestbaserade produkter. * 
e) Anläggningar för tillverkning av glas, 
inklusive glasfibrer Med en 
smältningskapacitet på 20 ton per dygn 
f) Anläggningar för smältning av mineraler, 
inklusive framställning av mineralull Med en 
smältningskapacitet på 20 ton per dygn 
 
SV 24   SV g) Anläggningar för tillverkning av keramiska 
produkter genom bränning, i synnerhet takpannor, tegel, eldfast sten, kakel, stengods 
eller porslin Med en 
produktionskapacitet på 75 ton per dygn, eller med en ugnskapacitet på 4 m
3 och med en 
satsningsdensitet på 300 kg per m
3 
4. Kemisk industri   
a) Anläggningar för kemisk framställning av 
organiska baskemikalier såsom 
i) kolväten (linjära eller cykliska, 
mättade eller omättade, alifatiska 
eller aromatiska), 
ii) syreinnehållande organiska 
föreningar, t.ex. alkoholer, aldehyder, 
ketoner, karboxylsyror, estrar, 
acetater, etrar, peroxider och 
epoxihartser, 
iii) organiska svavelföreningar, 
iv) kväveinnehållande organiska 
föreningar, t.ex. aminer, amider, 
nitroso-, nitro-, elle r nitratföreningar, 
nitriler, cyanater och isocyanater, 
v) fosfororganiska föreningar, 
vi) halogenerade kolväten, 
vii) metallorganiska föreningar, viii) basplaster och andra polymerer 
(polymerer, syntetfibrer, regenererad 
cellulosa), 
ix) syntetgummi, 
x) färgämnen och pigment, 
xi) ytaktiva ämnen och tensider. ∗ 
 
SV 25   SV b) Anläggningar för kemisk framställning av 
oorganiska baskemikalier såsom 
i) gaser, t.ex. ammoniak, klor eller 
klorväte, fluor eller fluorväte, koloxider, svavelföreningar, 
kväveoxider, väte, svaveldioxid och 
karbonylklorid (fosgen), 
ii) syror, t.ex. kromsyra, fluorvätesyra, 
fosforsyra, salpetersyra, saltsyra, 
svavelsyra, oleum, svavelsyrlighet, 
iii) baser, t.ex. ammoniumhydroxid, 
kaliumhydroxid och 
natriumhydroxid, 
iv) salter, t.ex. ammoniumklorid, 
kaliumklorat, kaliumkarbonat, 
natriumkarbonat, perborat och silvernitrat, 
v) icke-metaller, metalloxider eller 
andra oorganiska föreningar, t.ex. 
kalciumkarbid, kisel och kiselkarbid. * 
c) Anläggningar för kemisk framställning av 
fosfor-, kväve- eller kaliumbaserade gödningsmedel (enkla eller sammansatta). * 
d) Anläggningar för kemisk framställning av 
växtskyddsmedel och biocider. * 
e) Anläggningar för framställning av läkemedel 
genom kemiska eller biologiska processer. * 
f) Anläggningar för framställning av 
sprängämnen och pyrotekniska produkter * 
5. Avfallshantering och avloppsvattenrening   
a) Anläggningar för bortskaffande eller 
återvinning av farligt avfall Som tar emot 10 ton per 
dygn 
b) Anläggningar för förb ränning av icke-farligt 
avfall som omfattas av direktiv 2000/76/EG  Med en kapacitet på 3 
ton per timme 
c) Anläggningar för bortskaffande av icke-
farligt avfall Med en kapacitet på 50 
ton per dygn 
 
SV 26   SV d) Avfallsdeponier (utom deponier för inert 
avfall och deponier som stängdes definitivt 
före den 16 juli 2001 eller för vilka den efterbehandlingsfas som de behöriga myndigheterna kräver enligt artikel 13 i rådets direktiv 1999/31/EG
26 löpt ut) 
 Som tar emot 10 ton per dygn eller har en total kapacitet på 25 000 ton 
e) Anläggningar för destruering eller 
återvinning av slaktkroppar och animaliskt avfall Med en 
behandlingskapacitet på 10 ton per dygn 
f) Anläggningar för re ning av avloppsvatten 
från tätbebyggelse Med en kapacitet på 
100 000 personekvivalenter 
g) Avloppsanläggningar för industriellt 
avloppsvatten från sådana verksamheter som anges i denna bilaga Med en kapacitet på 
10 000 m
3 per dygn 
6. Framställning och bearbetning av papper 
och trä   
a) Anläggningar för framställning av 
pappersmassa av trä eller liknande fibrösa material * 
b) Anläggningar för framställning av papper 
och kartong och andra primära träprodukter 
(t.ex. spånplattor, fiberskivor och plywood) Med en 
produktionskapacitet på 20 ton per dygn 
c) Anläggningar för impregnering eller 
doppning av trä och träprodukter med kemikalier Med en 
produktionskapacitet på 50 m
3 per dygn 
7. Intensiv animalieproduktion och intensivt 
vattenbruk   
a) Anläggningar för intensiv fjäderfä- eller 
grisuppfödning i) Med 40 000 platser för 
fjäderfä 
  ii) Med 2 000 platser för 
slaktsvin avsedda för produktion (>30 kg) 
  iii) Med 750 platser för 
suggor 
                                                 
26 EGT L 182, 16.7.1999, s. 1. 
 
SV 27   SV b) Intensivt vattenbruk Med en 
produktionskapacitet på 1 000 ton fisk eller skaldjur per år 
8. Animaliska och vegetabiliska produkter 
från livsmedels- och dryckessektorn  
  
a) Slakterier För en produktion 
baserad på en slaktvikt på 50 ton per dygn 
Behandling och framställning, avsedd för produktion av livsmedel och drycker av  
i) animaliska råvaror (förutom mjölk) För en produktion av 75 
ton produkter per dygn b) 
ii) vegetabiliska råvaror För en produktion av 300 
ton produkter per dygn 
(kvartalsmedelvärde) 
c) Behandling och framställning av 
mjölkprodukter Med en 
invägningskapacitet på 
200 ton per dygn (årsmedelvärde) 
9. Annan verksamhet   
a) Anläggningar för förb ehandling (tvättning, 
blekning, mercerisering) eller för färgning av fibrer eller textilier Med en 
behandlingskapacitet på 10 ton per dygn 
b) Garverier Med en 
behandlingskapacitet på 
12 ton slutprodukter per 
dygn 
c) Anläggningar för ytbehandling av material, 
föremål eller produkter med organiska lösningsmedel, i synnerhet för appretering, 
tryckning, bestry kning, avfettning, 
vattenskyddsbehandling, limning, målning, rengöring eller impregnering För en förbrukning av 
lösningsmedel på 150 kg per timme eller 200 ton 
per år 
d) Anläggningar för framställning av kol 
(hårdbränd kol) eller av grafitelektroder genom förbränning eller grafitisering * 
e) Anläggningar för att bygga fartyg och för att 
måla eller ta bort färg på dessa Som kan ta emot 100 m 
långa fartyg 
 1) En asterisk (*) anger att tröskelvärde fö r kapacitet saknas, dvs. att alla anläggningar 
omfattas av rapporteringsplikten. 
 
SV 28   SV BILAGA II  
FÖRORENINGAR 
   Tröskelvärde för utsläpp 
(kolumn 1)  
Nr CAS-nr  Förorening  till luft 
(kolumn 1a)till vatten 
(kolumn 1b)  till mark 
(kolumn 1c)
   kg/år kg/år kg/år 
1 74-82-8 Metan (CH 4) 100 000 -(1) - 
2 630-08-0 Kolmonoxid (CO) 500 000 - - 
3 124-38-9 Koldioxid (CO 2) 100 
miljoner - - 
4  Fluorerade kolväten (HFC) 100 - - 
5 10024-97-2 Dikväveoxid (N 2O) 10 000 - - 
6 7664-41-7 Ammoniak (NH 3) 10 000 - - 
7  Flyktiga organiska föreningar 
utom metan (NMVOC) 100 000 - - 
8  Kväveoxider (NO x/NO 2) 100 000 - - 
9  Perfluorkarboner (PFC) 100 - - 
10 2551-62-4 Svavelhexafluorid (SF 6) 50 - - 
11  Svaveloxider (SO x/SO 2) 150 000 - - 
12  Totalkväve - 50 000 50 000 
13  Totalfosfor - 5 000 5 000 
14  Klorfluorkolväten (HCFC) 1 - - 
15  Klorfluorkarboner (CFC) 1 - - 
16  Haloner 1 - - 
17 7440-38-2 Arsenik och 
arsenikföreningar (som As) 20 5 5 
18 7440-43-9 Kadmium och
kadmiumföreningar (som Cd)10 5 5 
 
SV 29   SV    Tröskelvärde för utsläpp 
(kolumn 1)  
Nr CAS-nr  Förorening  till luft 
(kolumn 1a)till vatten 
(kolumn 1b)  till mark 
(kolumn 1c)
   kg/år kg/år kg/år 
19 7440-47-3 Krom och kromföreninga r
(som Cr) 100 50 50 
20 7440-50-8 Koppar och kopparföreninga r
(som Cu) 100 50 50 
21 7439-97-6 Kvicksilver och
kvicksilverföreningar (somHg) 10 1 1 
22 7440-02-0 Nickel och nickelföreninga r
(som Ni) 50 20 20 
23 7439-92-1 Bly och blyföreningar (som
Pb) 200 20 20 
24 7440-66-6 Zink och zinkföreningar (som
Zn) 200 100 100 
25 15972-60-8 Alaklor - 1 1 
26 309-00-2 Aldrin 1 1 1 
27 1912-24-9 Atrazin - 1 1 
28 57-74-9 Klordan 1 1 1 
29 143-50-0 Klordekon 1 1 1 
30 470-90-6 Klorfenvinfos - 1 1 
31 85535-84-8 Klorerade alkaner C 10–C13 - 1 1 
32 2921-88-2 Klorpyrifos - 1 1 
33 50-29-3 DDT 1 1 1 
34 107-06-2 1,2-dikloretan (EDC) 1 000 10 10 
35 75-09-2 Diklormetan (DCM) 1 000 10 10 
36 60-57-1 Dieldrin 1 1 1 
 
SV 30   SV    Tröskelvärde för utsläpp 
(kolumn 1)  
Nr CAS-nr  Förorening  till luft 
(kolumn 1a)till vatten 
(kolumn 1b)  till mark 
(kolumn 1c)
   kg/år kg/år kg/år 
37 330-54-1 Diuron - 1 1 
38 115-29-7 Endosulfan - 1 1 
39 72-20-8 Endrin 1 1 1 
40  Halogenerade organiska 
föreningar (som AOX) - 1 000 1 000 
41 76-44-8 Heptaklor 1 1 1 
42 118-74-1 Hexaklorbensen (HCB) 10 1 1 
43 87-68-3 Hexaklorbutadien (HCBD) - 1 1 
44 608-73-1 1,2,3,4,5,6- 
hexaklorcyklohexan(HCH) 10 1 1 
45 58-89-9 Lindan 1 1 1 
46 2385-85-5 Mirex 1 1 1 
47  PCDD +PCDF (dioxine r
+furaner) (som Teq) 0,001 0,001 0,001 
48 608-93-5 Pentaklorbensen 1 1 1 
49 87-86-5 Pentaklorfenol (PCP) 10 1 1 
50 1336-36-3 Polyklorerade bifenyler 
(PCB) 0,1 0,1 0,1 
51 122-34-9 Simazin - 1 1 
52 127-18-4 Tetrakloretylen (PER) 2 000 10 - 
53 56-23-5 Tetraklormetan (TCM) 100 1 - 
54 12002-48-1 Triklorbensener (TCB) 10 1 - 
55 71-55-6 1,1,1-trikloretan 100 - - 
56 79-34-5 1,1,2,2-tetrakloretan 50 - - 
 
SV 31   SV    Tröskelvärde för utsläpp 
(kolumn 1)  
Nr CAS-nr  Förorening  till luft 
(kolumn 1a)till vatten 
(kolumn 1b)  till mark 
(kolumn 1c)
   kg/år kg/år kg/år 
57 79-01-6 Trikloretylen 2 000 10 - 
58 67-66-3 Triklormetan 500 10 - 
59 8001-35-2 Toxafen 1  1 1 
60 75-01-4 Vinylklorid 1 000 10 10 
61 120-12-7 Antracen 50 1 1 
62 71-43-2 Bensen 1 000 200 
(som BTEX)
2) 200 
(som 
BTEX)2) 
63  Bromerade difenyletrar 
(PBDE) - 1 1 
64  Alkylfenoletoxilater 
(NP/NPE) och liknande ämnen - 1 1 
65 100-41-4 Etylbensen - 200 
(som 
BTEX)2) 200 
(som 
BTEX)2) 
66 75-21-8 Etylenoxid 1 000 10 10 
67 34123-59-6 Isoproturon - 1 1 
68 91-20-3 Naftalen 100 10 10 
69  Tennorganiska föreningar 
(som totalt Sn) - 50 50 
70 117-81-7 Di(2-etylhexyl)ftalat (DEHP) 10 1 1 
71 108-95-2 Fenol (som totalt C) - 20 20 
72  Polycykliska aromatiska 
kolväten (PAH) 50 5 5 
73 108-88-3 Toluol - 200 
(som 200 
(som 
 
SV 32   SV    Tröskelvärde för utsläpp 
(kolumn 1)  
Nr CAS-nr  Förorening  till luft 
(kolumn 1a)till vatten 
(kolumn 1b)  till mark 
(kolumn 1c)
   kg/år kg/år kg/år 
BTEX)2) BTEX)2) 
74  Tributyltenn och
tributyltennföreningar - 1 1 
75  Trifenyltenn och
trifenyltennföreningar - 1 1 
76  Totalt organiskt kol (TOC)
(som totalt C eller COD/3) - 50 000 - 
77 1582-09-8 Trifluralin - 1 1 
78 1330-20-7 Xylen - 200 
(som 
BTEX)2) 200 
(som 
BTEX)2) 
79  Klorider (som totalt Cl) - 2 miljoner 2 miljoner 
80  Klor och oorganiska
klorföreningar (som HCl) 10 000 - - 
81 1332-21-4 Asbest 1 1 1 
82  Cyanider (som totalt CN) - 50 50 
83  Fluorider (som totalt F) - 2 000 2 000 
84  Fluor och oorganisk a
fluorföreningar (som HF) 5 000 - - 
85 74-90-8 Cyanväte (HCN) 200 - - 
86  Partiklar (PM 10) 50 000 - - 
87 1806-26-4 Oktylfenoler - 1 - 
88 206-44-0 Fluoranten - 2 - 
89 465-73-6 Isodrin - 1 - 
90 36355-1-8 Hexabrombifenyl 0,1 0,1 0,1 
Fotnoter  
 
SV 33   SV 1) Ett streck (-) anger att para metern och mediet inte medför någon rapporteringsplikt.  
2) Enskilda föroreningar skall ra pporteras om tröskelvärdet för BTEX (summan av bensen, 
toluen, etylbensen och xylener) överskrids. 
3) Polycykliska aromatiska kolväten (PAH) skall mätas som bens(a)pyren (50-32-8), 
bens(b)fluoranten (205-99-2), bens(k)fluoran ten (207-08-9), indeno( 1,2,3-cd)pyren (193-39-
5) (från protokollet om långlivade organi ska föroreningar till konventionen om långväga 
gränsöverskridande luftföroreni ngar). Rapporteringen av utsläpp till vatten och mark och av 
borttransport skall, förutom dessa fyra ämne n, även omfatta bens-( g,h,i)perylen (191-24-2) 
och fluoranten (206-44-0).  
 
SV 34   SV BILAGA III  
MALL FÖR RAPPORTERINGEN AV UTSLÄPPS- OCH ÖVERFÖRINGSDATA 
Uppgifter om industrienheten   
Moderbolagets namn 
Industrienhetens namn (verksamhetsutövare) Industrienhetens identifieringsnummer Gatuadress Ort Postnummer Land Platsens koordinater Avrinningsdistrikt
1) 
NACE-kod (fyra siffror) Huvudsaklig ekonomisk verksamhet Produktionsvolym (frivillig uppgift) Antal anläggningar (frivillig uppgift) Antal driftstimmar per år (frivillig uppgift) 
Antal anställda (frivillig uppgift) Fält för information i form av text eller webbplatsadress som lämnas av industrienheten eller moderbolaget (frivillig uppgift)  
Industrienhetens samtliga ve rksamheter enligt bilaga I 
(enligt det kodsystem som ange s i bilaga I samt IPPC-koden 
om sådan finns)   
Verksamhet 1 (huvudsaklig verksamhet enligt bilaga I) 
Verksamhet 2 
Verksamhet N  
Data om industrienhetens utsläpp till luften av alla 
föroreningar som överskrider tr öskelvärdet (enligt bilaga II)  Utsläpp till luften 
Förorening 1 
Förorening 2 Förorening N M: mätning; använd analysmetod 
C: beräkning; använd beräkningsmetod E: uppskattning kg/år 
Data om industrienhetens utsläpp till vatten av alla 
föroreningar som överskrider tr öskelvärdet (enligt bilaga II)  Utsläpp till vatten 
Förorening 1 
Förorening 2 Förorening N M: mätning; använd analysmetod 
C: beräkning; använd beräkningsmetod E: uppskattning kg/år 
 
Data om industrienhetens utsläpp till mark av alla 
föroreningar som överskrider tr öskelvärdet (enligt bilaga II)  Utsläpp till mark 
Förorening 1 
Förorening 2 Förorening N M: mätning; använd analysmetod 
C: beräkning; använd beräkningsmetod E: uppskattning kg/år 
Borttransport av enskilda föroreningar för avloppsrening i 
mängder som överskrider tröske lvärdet (enligt bilaga II)   
Förorening 1 
Förorening 2 Förorening N M: mätning; använd analysmetod 
C: beräkning; använd beräkningsmetod E: uppskattning kg/år 
 
SV 35   SV Industrienhetens borttransport av farlig t avfall som överstiger tröskelvärdet 
(enligt artikel 5)  
Inom landet : 
För återvinning (R) För bortskaffande (D)   
ton/år 
ton/år 
Till andra länder:  
För återvinning (R) Namn på den som svarar för 
återvinningen 
Dennes adress Adress till den återvinningsanläggning som tar emot avfallet  ton/år 
Till andra länder:  
För bortskaffande (D) 
Namn på den som svarar för 
bortskaffandet 
Dennes adress Adress till den bortskaffningsanläggning som tar emot avfallet ton/år 
Industrienhetens borttransport av icke-farligt avfa ll som överstiger 
tröskelvärdet (enligt artikel 5)  
För återvinning (R) ton/år 
För bortskaffande (D) ton/år 
Behörig myndighet för förfrågningar 
från allmänheten: 
Namn 
Gatuadress Ort Telefon Fax  e-postadress  
1) Enligt artikel 3.1 i direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om up prättande av en ram 
för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område27. 
                                                 
27 EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.