MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

•Motiv och syfte med förslaget

Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar (konventionen) trädde i kraft den 17 maj 2004. Den godkändes genom rådets beslut av den 14 oktober 2004 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar (2006/507/EG) och trädde i kraft för Europeiska gemenskapens del den 14 februari 2005. Konventionens syfte är att skydda människors hälsa och miljön mot långlivade organiska föroreningar (POP). Konventionen tillhandahåller ett ramverk, grundat på försiktighetsprincipen, för hur produktion, användning, import och export av POP ska kunna elimineras, hur de på ett säkert sätt ska kunna hanteras och bortskaffas, och hur utsläpp av vissa oavsiktliga POP ska kunna elimineras eller minskas.

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2019/1021 införlivas i unionens lagstiftning de åtaganden som ingår i konventionen och i protokollet till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar om långlivade organiska föroreningar (protokollet), godkänt genom rådets beslut nr 259/2004/EG.

I artikel 8.1 i konventionen fastställs att en part får lämna in förslag till sekretariatet om införande av en kemikalie i bilaga A, B och/eller C till konventionen, som sedan kommer att prövas av granskningskommittén för långlivade organiska föroreningar (granskningskommittén) i enlighet med artikel 8.3 och 8.4. Förslaget ska innehålla den information som anges i bilaga D. Baserat på rekommendationerna från granskningskommittén ska partskonferensen besluta om ett ämne ska föras in i bilaga A (eliminering), bilaga B (begränsning) och/eller bilaga C (oavsiktlig produktion). Förfarandet för antagande av ändringar av bilagorna fastställs i artikel 22 i konventionen.

Klorpyrifos är förbjudet att använda som verksamt ämne i växtskyddsmedel och i biocidprodukter inom Europeiska unionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 respektive Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012. Dessutom är klorpyrifos inte registrerat för någon annan användning enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 och får därför inte tillverkas eller släppas ut på marknaden inom unionen för sådan annan användning i mängder på ett ton eller mer per år och per tillverkare eller importör.

Av tillgängliga uppgifter och data om inneboende egenskaper hos klorpyrifos, som bedömts enligt kriterierna i bilaga D till konventionen, kan slutsatsen dras att klorpyrifos är långlivat, bioackumulerande och toxiskt (PBT). Dessutom transporteras klorpyrifos över långa avstånd i miljön och har påträffats i avlägsna områden som Arktis. Mot bakgrund av informationen om kemikaliens PBT-egenskaper och potential för långväga transport i miljön, kan det antas att klorpyrifos uppfyller kriterierna i bilaga D till konventionen och därför bör betraktas som en POP. Detaljerna i bedömningen finns tillgängliga i det vetenskapliga underlag som åtföljer förslaget att införa klorpyrifos i bilaga A till Stockholmskonventionen.

Eftersom klorpyrifos först nyligen förbjöds för användning som verksamt ämne i växtskyddsmedel inom unionen kan det inte uteslutas att kemikalien fortfarande tillverkas för export. Dessutom verkar klorpyrifos fortfarande tillverkas, användas och släppas ut i andra länder. Eftersom denna kemikalie har potential för långväga transport i miljön räcker det inte med de åtgärder som enskilda länder eller unionen vidtar, utan det behövs en internationell insats för att upprätthålla en hög miljö- och hälsoskyddsnivå.

Inför granskningskommitténs nästa möte i september 2021 bör kommissionen på unionens vägnar lämna in ett förslag om införande av klorpyrifos i bilaga A till Stockholmskonventionens sekretariat. Förslaget kommer att granskas enligt kriterierna och förfarandena i konventionen innan partskonferensen fattar ett beslut om införande.