VARFÖR HAR FÖRSENINGAR BETYDELSE? Starten av programmen inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna 2014–2020 försenades betydligt. Lagstiftningen om sektorsprogrammen blev inte färdig förrän i december 2013, efter en överenskommelse om den fleråriga budgetramen under första halvåret samma år. Detta försenade antagandet av de detaljerade reglerna som får programmen att fungera i praktiken, liksom de därpå följande förhandlingarna om partnerskapsavtal med medlemsstaterna. Följden blev att investeringarna försenades, och samma sak gällde stödet till välbehövliga projekt och reformer. Till detta kom också en betydande minskning av åtagandebemyndigandena i början av den nuvarande perioden. Åtagandetak 2000–2020 (löpande priser) Åtagandetak 1,30 % 1,25 % 1,20 % 1,15 % 1,10 % 1,05 % 1,00 % 0,95 % 0,90 % 0,85 % Förseningar får verkliga följder för människor. Rättsakterna om asyl-. migrations- och säkerhetsfonderna antogs inte förrän 2014. Det innebar att myndigheter inte utsågs och program inte antogs förrän 2015. På grund av förseningarna kunde medlemsstaterna inte inleda projekt i tid. Det påverkade medlemsstaternas mottagnings- och logikapacitet och gränsförvaltning. Förseningarna gjorde det mycket svårt för den grekiska förvaltningen att använda EU-medel för att förbereda sig på krisen 2015. Förvar var inte färdiga. Villkoren för att ta emot flyktingar var dåliga i ett skede när skyddsbehövande vällde in på öarna mellan juni och september 2015. Samtidigt saknade andra medlemsstater, som Sverige och Österrike, EU-medel för att bidra till att ta emot människor som kommit via Balkanrutten. EU blev tvunget att använda krisstöd för att bistå dessa medlemsstater under dessa krävande förhållanden. Ett antal internationella åtgärder inom Erasmus+ kunde inte genomföras 2014 eftersom den nu gällande budgetramen antogs sent. Det innebar att omkring 25 000–30 000 utbyten av studerande och lärare mellan våra medlemsstater och partnerländer, som planerats till 2014, inte blev av det året. Om sådana förseningar uppträder under hela programmet kan 2021 så många som 1 000 000 ungdomar gå miste om fördelarna med ett Erasmus+-utbyte. Förseningar med att genomföra nästa ramprogram för forskning skulle leda till att omkring 5 000 forskningsjobb försvinner per månad (omkring 3–4 % av det totala antalet jobb inom forskning i EU) och ytterligare 7 000 jobb i resten av ekonomin. Över 200 vetenskapliga publikationer skulle inte bli av under samma period, varav omkring 100 artiklar med stort genomslag. Förseningar med projekturval i det tidiga skedet av sammanhållningsprogrammen skulle innebära att över 100 000 projekt inte kan inledas i tid. Några av de områden som påverkas är företagsstöd, energieffektivitet, hälso- och sjukvård, utbildning samt social inkludering. Ett antal storskaliga infrastrukturprojekt skulle också påverkas stort av förseningarna. Rymdprogram som Galileo och Copernicus har långa investeringscykler. De behöver därför förutsägbarhet när det gäller upphandling. En pågående upphandling av ett antal Galileosatelliter ska bli färdig 2019 men kan bara slutföras helt när de nya rättsliga och ekonomiska kraven finns på plats. Ett annat exempel på de skadeverkningar som kan uppstå om den nya budgetramen inte antas i tid är Rail Baltica. Det här projektet ska anlägga en viktig järnvägsförbindelse i Baltikum och är tänkt att bli färdigt 2025–2027. Projektet måste kunna inleda den omfattande upphandling som behövs för anläggningsarbeten under 2021. Detta är avgörande för att färdigställa ett projekt som ska bidra till att ansluta fem miljoner balter till resten av EU. Höghastighetsjärnvägen ska samtidigt möjliggöra godstransporter hela vägen från Finland till Tyskland, Benelux och Adriatiska havet. Brennerbastunneln är tänkt att bli färdig 2027, och järnvägsarbetena är avsedda att inledas under nästa budgetram. Det är ett mycket viktigt projekt för att flytta över hälften av de 2,2 miljoner lastbilarna på Brennermotorvägen till järnväg. Detta ska minska föroreningarna i de känsliga Alpdalarna mellan München/Innsbruck och Verona. Förbindelsen över Femern Bælt mellan Danmark och Tyskland, järnvägen Evora-Merida som äntligen ska förena Lissabon och Madrid samt bastunneln Lyon-Turin som ska förbinda de franska och italienska höghastighetsnäten är också avsedda att bli färdiga före slutet av nästa budgetram. Sådana projekt har inte råd med förseningar i planeringen eller upphandlingen bara för att nästa budgetram antogs för sent.