EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 27.07.1998 
KOM(1998) 434 slutlig 
Rapport om situationen på marknaden för griskött i 
Europeiska unionen inför en eventuell ändring av 
strukturåtgärderna inom denna sektor 
(framlagt av kommissionen) 

Rapport om situationen pà marknaden Jor griskött i Europeiska unionen inför en eventuell 
ändring av strukturåtgärderna inom denna sektor 
Innehållsförteckning Sida 
1. 
2. Översikt 
Inledning 
Den nuvarande situationen för grisköttsproduktionen i gemenskapen 
2.1. Marknaden för griskött 
2.1.1. Produktion 
2.1.2. Priser 
2.1.3. Handel inom gemenskapen 
2.1.4. Handel med tredje land 
2.1.5. Konsumtion 
2.1.6. Import 
2.1.7. Export och WTO 
2.1.8. Stödåtgärder inom ramen för den gemensamma 
organisationen av marknaden 
2.1.9. Särskilda stödåtgärder för marknaden på grund av epizootier 
2.2. Budget 
2.3. Grisköttsbalansen på lång sikt 
3. Struktur- mi|jö- och hälsoaspekter 
3.1. 
3.2. 
3.3. 
3.4. 
3.5. Utvecklingen av antalet grisbesättningar 
3.1.1. Utveckl ingen i medl emsstaterna 
3.1.2. Utvecklingen i regionerna 
Produktionsanläggningarnas struktur 
3.2.1. Strukturen i medlemsstaterna 
3.2.2. Strukturen i regionerna 
Miljöaspekter 
Djurhälsoaspekter 
3.4.1. Sjukdomsbekämpning 
3.4.2. Djurhälsoproblem i besättningstäta områden 
3.4.3. Åtgärder för förbättrad sjukdomsbekämpning 
3.4.4. Utgifter för bekämpning av djursjukdomar 
Djurskydd 
4. Strukturåtgärder 
4.1. Investeringsstöd för jordbruksföretag 
4.2. Investeringsstöd för uppfödning av grisar 
4.3. Stöd under en övergångsperiod för uppfödning av grisar 
4.4. Utökat stöd enligt förordning 950/97 
4.4.1. Regioners rätt till stöd 
4.4.2. Anläggningars rätt till stöd 
5. Sammanfattning 
5.1. Marknaden 
5.2. Strukturer 
Bilaga I: 1. Grisbesättningarnas utveckling i medlemsstaterna 
2. Undantag i Tyskland (Brandenburg) från klausulen om 35 % foder 
Bilaga II: Tabell 1 - 14. 3 
5 
5 
5 
5 
5 
7 
7 
8 
9 
9 
10 
11 
12 
12 
13 
13 
13 
14 
17 
17 
19 
20 
22 
22 
23 
24 
25 
26 
27 
27 
27 
28 
29 
29 
31 
32 
32 
32 
2-
Översikt 
Denna rapport ger en översikt av den senaste utvecklingen, det aktuella läget och utsikterna för 
grisköttssektorn i gemenskapen, i synnerhet vad beträffar situationen på marknaden och den 
regionala produktionsstrukturen. Dessutom tar den upp möjligheterna till stöd för investeringar för 
att höja den enskilda produktionskapaciteten enligt förordning 950/97 (f.d. 2328/91). Detta stöd 
har begärts av flera medlemsstater. 
Situationen i sektorn 
Grisköttsmarknaden i EU har under de senaste åren uppvisat en ständig tillväxt i den interna 
produktionen (1995: ca 16 miljoner ton), en positiv utveckling av konsumtionen (1995: 40,6 
kg/person), en stigande export sedan 1993 (730 000 - 970 000 ton/år) och en låg import (50-
60 000 ton). Inga drastiska förändringar âv dessa trender väntas i framtiden. Priserna har 
emellertid på senare tid starkt påverkats av tillfälliga faktorer; BSE (och dess följder för 
nötköttsmarknaden) och fall av klassisk svinpest i flera medlemsstater bidrog under 1996 och 
första hälften av 1997 till dramatiskt höjda priser. Under 1998 kommer priserna på griskött att 
ligga på en betydligt lägre nivå beroende på en ökning av produktionen till 16.7 miljoner ton. 
Regleringen av EU: s marknad för griskött är, jämfört med andra sektorer, förhållandevis liberal. 
Å ena sidan medför flera avtal för handel med tredje land begränsningar, exempelvis tullkvoter 
(inom ramen för associeringsavtalen och WTO) och begränsade exportsubventioner (inom ramen 
för WTO). À andra sidan medger organisationen av den gemensamma marknaden bara mycket 
begränsade stödåtgärder. EUGFJ:s utgifter utgörs sålunda till stor del av exportbidrag. 
Marknadsstödjande undantagsåtgärder mot epizootier kan dock innebära betydande tillfälliga 
utgifter. 
På den senaste tiden har produktionen varit fortsatt koncentrerad, även i regioner med redan hög 
besättningstäthet, och nära de största marknaderna. På nationell nivå har Irland, Frankrike och 
Danmark uppvisat den mest betydande tillväxten. 
Klyftan mellan medlemsstaterna beträffande strukturen på grisuppfödningen kvarstår. Belgien, 
Danmark, Irland, Nederländerna och Förenade kungariket ligger i topp med mer än 500 grisar per 
anläggning, medan gemenskapens största leverantörer, Tyskland och Spanien, generellt sett har en 
struktur som främst bygger på familjeföretag. Många medlemsstater kännetecknas dessutom av 
stora regionala skillnader. 
En ökad koncentration på grisuppfödning har i besättningstäta områden lett till påfrestningar för 
miljön, i synnerhet vad beträffar kvävebalans, övergödning, luftburna föroreningar samt 
förorening av grund- och ytvatten. Djurhälsan kan också bli lidande på grund av denna 
koncentration eftersom det exempelvis är mycket svårt att bekämpa sjukdomar effektivt i dessa 
regioner. I viss utsträckning är icke-internaliseringen av miljökostnader till produktionsenheter en 
av de faktorer som ökar sektorns konkurrenskraft. Dessa trender bör övervakas mycket noggrannt. 
Gemenskapen har vid olika tillfällen tagit initiativ till att motverka dessa negativa trender. 
Skall programmen för investeringsstöd för grisuppfödning även syfta till att höja den enskilda 
kapaciteten? 
För närvarande beviljas investeringsstöd till anläggningar i enlighet med förordning (EG) nr 
950/97, som har ersatt förordning 2328/91. Dessa stöd omfattas av mål 5a och tillämpas i hela 
EU. Investeringar i bland annat miljövård och förbättring av sanitära förhållanden berättigar till 
stöd. Stöd för att öka grisproduktionen har emellertid uteslutits sedan 1991 med några fä undantag 
under en övergångsperiod. 
Alla eventuella ändringar av denna stödordning för att höja kapaciteten bör omfattas av vissa 
restriktioner: 
• Stödet bör begränsas till särskilda områden där nian kan bevisa att det föreligger ett verkligt 
behov av att förbättra produktionsstrukturerna och även för miljöskydds-, hygien-, och 
djurhälsoaspekter. 
• Tillämpningen av stödordningen och höjningen av produktionskapaciteten på enskilda 
anläggningar bör inte öka den sammanlagda grisproduktionen i regionen. 
• Miljö- och djurhälsosituationen i den berörda regionen bör undersökas noggrant och eventuella 
stöd bör begränsas till lösningen av dessa problem. Ett minsta utrymme per djur är ett mycket 
viktigt villkor för att erhålla stöd. 
Allvarliga tvivel kvarstår dock vad beträffar vissa risker som en ändring av ordningen innebär: 
• Snedvridning av den känsliga balansen på grisköttsmarknadema. 
• Införande, hantering och kontroll av regionala kapacitetstak. 
• Snedvridning av konkurrensvillkoren om tillträdet begränsas (exempelvis regionalt). 
• Ytterligare föroreningsproblem. 
• Försvårad sjukdomsbekämpning. 
• Andra relevanta faktorer beträffande beslut på anläggningarna om grisproduktionskapacitet 
(organisering av produktionskedjan, bearbetnings- och saluföringsvillkor etc) omfattas inte. 
I linje med Agenda 2000 föreslår Kommissionen ett reviderat legalt ramverk för 
landsbygsutvecklingsåtgärder. Detta kommer att möjliggöra att nuvarande åtgärder för 
investeringsstöd blir integrerade med åtgärder för marknadsföring och bearbetning, miljöskydd, 
hygien, djurhälsoaspekter och så vidare. På detta sätt kommer det att bli möjligt med mer flexibla 
program, som tar hänsyn till speciella problem inom varje sektor eller region. 
4-
1. INLEDNING 
Genom en ändring år 1994 av förordning (EEG) 2328/91 ändrades stödbestämmelserna för 
uppfödning av grisar. Efter krav på ytterligare ändringar åtog sig kommissionen att utarbeta en 
rapport om marknaden för griskött och om vilka åtgärder som bör vidtas samt, vid behov, om de 
möjligheter som finns för att stödja en ökad enskild kapacitet för grisköttsproduktion utan att den 
regionala produktionen ökar. 
I rapporten granskas situationen för grisköttsproduktion i gemenskapen, dels utifrån marknaden, 
dels utifrån nationella och regionala produktionsstrukturer. Detta dubbla perspektiv gör det möjligt 
att bedöma effekterna av en eventuell ändring av befintliga stöd för strukturåtgärder inom sektorn 
för griskött. Tyngdpunkten i rapporten ligger på den eventuella inverkan en sådan ändring kan ha 
på marknaden, på strukturerna, på den veterinära situationen och på miljön, och hur denna 
inverkan skall kunna styras1. 
2. DEN NUVARANDE SITUATIONEN FÖR GRISKÖTTS­
PRODUKTIONEN I GEMENSKAPEN 
2.1. Marknaden för griskött 
2.1.1 Produktion 
År 1996 uppgick den sammanlagda bruttoproduktionen av griskött i Europeiska unionens 15 
medlemsstater till 16,3 miljoner ton. Tyskland var fortfarande den största producenten med 3,6 
miljoner ton, följt av Spanien med 2,3 miljoner ton, Frankrike med 2,2 miljoner ton och 
Nederländerna med 1,6 miljoner ton. År 1996 steg EU:s produktion av griskött med 2,2 % 
jämfört med 1995. 
2.1.2 Priser 
År 1993 och första halvåret av 1994 kännetecknades av en lång konjunkturnedgång för 
producenterna och en drastiskt minskad lönsamhet. Genomsnittspriset under denna period låg på 
127 ecu/100 kg (klass U). Däremot steg prisnivån betydligt under 1995 och stannade på 140,3 
ecu/100 kg, dvs. en höjning med 10,7 %, vilket ledde till en tillfredsställande lönsamhet. 
Sedan den 1 juli 1995 grundar sig gemenskapens marknadspris på slaktkroppar av gris inom EU, 
som fastställs varje vecka, på klass E i gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar 
i Ur metodologisk synvinkel bör det understrykas att det uppstått svårigheter som beror på skillnaderna mellan uppgifter som 
erhållits från EUROSTAT och uppgifter som lämnats av de nationella myndighetenia. Av denna anledning liar det inte vant 
möjligt att göra direkta jämförelser mellan nationell och regional statistik, eller mellan sifferuppgifterna för den totala 
djurbesättningen och för produktionsanläggiiinganias stnikturer. På regional nivå iuuis det tå tillgängliga uppgifter på lägre nivå 
än NUTS Il-nivå (Nomenklaturen för statistiska geografiska enheter, förkortning av franskans "Nomenclature des unités 
territoriales statistiques") 
(mer än 55 % magert kött) i stället för klass U (mellan 50 % och 55 % magert kött). Klass E 
är mer representativ för grispopulationen i EU eftersom mer än 50 % av slaktkropparna av 
gris hör till denna klass. Bytet av klass har lett^ till en 7-procentig höjning av det 
genomsnittliga priset, eftersom klass E betingar ett högre pris. 
År 1996 kännetecknades av en betydande prishöjning och genomsnittspriset steg från 143 
ecu/100 kg i januari till 183 ecu/100 kg i juli, vilket innebar ett årsgenomsnitt på 162 ecu/100 
kg. Denna höjning, som var särskilt markant från och med andra kvartalet 1996, hade tre 
orsaker: minskat utbud av slaktsvin, ökad export av griskött från Danmark till Japan samt 
BSE-krisen, som medförde en ökad efterfrågan på griskött i stället för nötkött. 
Pris 
( Ecu/100 kg) 
210 T 
200 Utvecklingen för gemenskapens genomsnittliga marknadspris 
för slaktkroppar av gris 
190 4 
180 
170 + 
160 -f 
150 
140 
130 ^HHit^X\ ***** 
120 I i i t i i i i i—i i i i !• i i i i i i i i i i i i i i i i t t * t i i t i i i i i i—t«*iiii«»-
1 3 5 7 9 11 13 15 17 19 21 23 25 27 29 31 33 35 37 39 41 43 45 47 49 51 
Vecka 
1995 (Klass U) -*- 1995 (Klass E) -9- 1996 -•-1997 
Efter det relativt normala prisläget under vintern 1996/97 steg marknadspriserna markant från 
och med mars månad och nådde rekordhöga 207 ecu/100 kg i maj. Därefter föll priserna 
snabbt och i mitten av november 1997 var de nere i 154 ecu/100 kg. 
-6 
Den dramatiska uppgången för marknadspriserna mellan mars och maj 1997 berodde främst 
på den betydande minskning av utbudet som blev följden av de särskilda åtgärderna till stöd 
för marknaden för griskött i Nederländerna, Tyskland, Belgien och Spanien på grund av 
klassiskt svinpest. Mellan februari 1997 och maj 1998 levererades 8,9 miljoner slaktsvin och 
smågrisar avsedda för slakt från områden som omfattades av veterinära restriktioner och 
handelsrestriktioner till de behöriga myndigheterna inom ramen för dessa särskilda åtgärder, 
och bearbetades för andra ändamål än livsmedel. Gemenskapens marknad för griskött har 
nyligen börjat lida av överproduktion och därmed lägre priser. De exceptionellt höga priserna 
på griskött under 1996 och 1997 har stimulerat lantbrukare att ytterligare öka sin produktion, även 
om de skulle lärt från historien om cyklerna i grisproduktionen att efter en period med höga 
priser kommer det alltid en period med lägre priser. Den totala produktionen förväntas öka 
med 3,2 % (+520 000 ton) under 1998 och når därmed totalt 16,7 miljoner ton. Priset på 
griskött förväntas minska med 20% jämfört med 1997 och når därmed 130 ECU/100 kg. 
2.1.3 Handel inom gemenskapen 
För att man bättre skall kunna förstå handelsutbytet mellan medlemsstaterna bör det sägas 
några ord om självförsörjningsgraden. Sedan 1993 ligger den på 106 % inom EU som helhet, 
givetvis med enorma skillnader mellan medlemsstaterna. I Danmark, där grisuppfödningen 
har en viktig ekonomisk roll, låg självförsörjningsgraden för 1995 på cirka 453 %. 
Situationen är snarlik i Nederländerna (264 %) och i Belgien (209 %). I motsats till dessa 
exporterande medlemsstater står Grekland (55 %), Italien (67 %), Tyskland (76 %) och 
Förenade kungariket (74 %). Cirka 3,8 miljoner ton griskött passerade gränserna inom EU 
under 1995. Utan att gå in i detalj på denna handel kan man karakterisera den i en mening: 
De små länderna med produktionsöverskott, såsom Danmark, Nederländerna och Belgien, 
levererar till dé stora länderna med produktionsunderskott, såsom Tyskland, Italien och 
Förenade kungariket. Handeln inom gemenskapen avser främst levande djur (smågrisar och 
slaktsvin), slaktkroppar och i synnerhet stora styckningsdelar, medan bearbetade produkter 
fortfarande är en nationell och regional angelägenhet. När det gäller levande djur 
exporterades 3,8 miljoner smågrisar och 4,0 miljoner slaktsvin inom EU under 1995. 
2.1.4 Handel med tredje land 
EU är den största exportören av grisköttsprodukter (kött, beredningar, slaktbiprodukter, fett, 
bacon etc) i världen med totalt cirka 973 705 ton 1994, 
872 410 ton 1995, och 
940 509 ton 1996. 
De länder i EU som exporterade mest till tredje land under 1996 var Danmark med 
396 484 ton, Frankrike med 121 510 ton och Nederländerna med 119 074 ton2. De största 
mottagarna av denna export var länderna i Östeuropa (365 853 ton eller 39 %), Japan 
(188 903 ton eller 20 %) och USA (63 247 ton eller 7 %). 
Se tabell 2 i bilagan. 
Àr 1996 uppgick exporten till 940 509 ton, en uppgång med 8 % jämfört med 1995. Det bör 
påpekas att 56 % av denna kvantitet exporterades utan exportbidrag. År 1993 stod exporten 
utan bidrag för bara 15 % av den totala kvantiteten. 
När det gäller import har EU sedan flera år tillbaka förhandlat fram associeringsavtal med 
olika tredje länder (se punkt 2.1.6), genom vilka förmånstullar tillämpas på import till EU av 
griskött. Denna import utgör emellertid inte mer än 30 % av den totala kvantitet som 
importeras varje år. Resterande 70 %, som utgörs av slaktbiprodukter och fett, regleras inte i 
avtal. EU importerade totalt 62 966 ton år 1996 (36,5 % mer än 1995). Den största 
importören var Tyskland, följt av Italien3. Det land som exporterade mest till EU var Ungern 
med 43 996 ton, följt av Förenta staterna med 6 649 ton (främst slaktbiprodukter och fett) 
och Polen med 2 217 ton. 
2.1.5 Konsumtion 
Konsumtionen har, i likhet med produktionen, utvecklats gynnsamt i EU under de gångna 
åren. För de 15 medlemsstaterna var den sammanlagda konsumtionen 40,7 kg per invånare 
under 1995. Siffran varierar emellertid stort mellan medlemsstaterna. I norra Europa håller 
konsumtionen på att mättas då konsumtionsnivån per invånare där är ganska hög; Tyskland 
har en konsumtion på 55,0 kg per invånare och i Danmark ligger den på 64,3 kg per 
invånare. Det är främst i de södra medlemsstaterna som man kan vänta sig en ökad 
efterfrågan, dels på grund av den klart lägre konsumtionsnivån, dels på grund av de senaste 
årens kraftiga konsumtionsökning. Mellan 1986 och 1994, till exempel, steg konsumtionen i 
Spanien från 37,8 kg till 55,3 kg (+46 %), i Italien från 28 kg till 33 kg (+18 %) och i 
Portugal från 23 kg till 34,7 kg (+51 %). Däremot sjönk konsumtionen i Tyskland och 
Förenade kungariket, medan den i de övriga medlemsstaterna var mer eller mindre 
oförändrad. 
Under 1996 drog grisköttskonsumtionen i viss utsträckning fördel av konsumenters tvekan 
inför nötkött som en konsekvens av diskussionerna om BSE. Jämfört med 1995 ökade 
grisköttskonsumtionen per person med 2,3 % och nådde 41,7 kg per person. En parallell 
observation gjordes inom sektorn för fjäderfä, där konsumtionen per person ökade med 6,2 % 
mellan åren 1995 och 1996 och nådde 21,5 kg per person. Under 1997 förväntas en liten 
minskning av konsumtionen av griskött (41,2 kg) vilket bland annat speglar den minskade 
tillgången av griskött på grund av den klassiska svinpesten och en viss återhämtning av 
nötköttskonsumtionen. 
Det bör understrykas att uppgifterna om konsumtion per invånare härrör från beräkningar 
som skedde vid upprättandet av försörjningsbalansen och att de därför är av en mer teoretisk 
karaktär. Uppgifterna avser nämligen konsumtion av hela slaktkroppen och inbegriper således 
också de delar av slaktkroppen som aldrig når slutkonsumenten. Om man endast räknar det 
kött som faktiskt har konsumerats bör de ovannämnda siffrorna minskas med 25 % till 30 %. 
Se tabell .1 i bilagan. 
-8-
2.1.6 Import 
a) Associeringsavtal 
Sedan mars 1992 har EU ingått associeringsavtal om import av kött från Polen, Ungern, 
Tjeckien och Slovakien. Det finns också ett avtal mellan EU och AVS-staterna. År 1994 blev 
också Bulgarien och Rumänien förmånsländer, liksom de baltiska staterna 1996 och Slovenien 
1997. Enligt dessa avtal får 96 936 ton importeras till EU till kraftigt reducerade tullar under 
perioden 1 januari 1997 till 31 december 19974. 
Det bör dock påpekas att varken länderna i Centraleuropa eller AVS-staterna för närvarande 
kan utnyttja tillgängliga kvoter till fullo, antingen på grund av att de inte har tillräckligt 
mycket griskött att exportera eller också på grund av att handelsutbytet störts av djurhälso-
och veterinära problem. Endast Ungern utnyttjar de tillgängliga kvoterna i någon större 
omfattning. För alla länderna i Centraleuropa tillsammans låg procentsatsen för utnyttjande 
av tillgängliga kvantiteter bara på 25 % för 1996/1997 och AVS-staterna har inte exporterat 
ett enda ton sedan avtalet med EU trädde i kraft. 
b) Import inom ramen för WTO-avtalet 
Från och med den 1 juli 1995 ingår de tullkvoter som EU har öppnat inom ramen för WTO 
förpliktelserna om minsta tillträde i de avtal som nämns i punkt a5. Den första WTO-kvoten 
på 7 000 ton länd och sida med nolltullsats öppnades i januari 1994 i samband med 
"sojapanelen". Under WTO-avtalets första år, från och med den 1 juli 1995, öppnades en 
kvot på 13 500 ton (inklusive ovan nämnda 7 000 ton) för tredje land. Denna kvantitet uppgår 
till 18 920 ton för perioden 1.7.1996 - 30.6.1997 och kommer att öka regelbundet under 
kommande år för att år 2000 uppnå totalkvantiteten 75 600 ton. Tullen för denna import sätts 
ned med ca 60 % (per den 1 juli 1997). 
2.1.7 Export och WTO 
Exporten till tredje land sker delvis med exportbidrag och delvis utan. I början av 90-talet 
exporterades totalt mellan 500 000 och 600 000 ton per år men från och med 1993 har 
exporten ökat och de årliga kvantiteterna har sedan dess legat mellan på 750 000 och 950 000 
ton. 
I och med WTO-avtalen är handlingsutrymmet när det gäller export nu drastiskt minskat, 
eftersom EU måste hålla sig inom vissa kvantitativa och budgetära ramar. Under avtalets 
första år (1 juli 1995 - 30 juni 1996) fick EU6 inte exportera mer än 541 800 ton med 
exportbidrag. För år 1996/97 var den högsta tillåtna totala kvantiteten 522 100 ton och 
4 Se tabell 4 i bilagan. 
-* Se tabell 4 i bilagan. 
" Siffrorna avser KU-15. Kvantitetenia är uttryckta i slaktkroppsekvivalenter. 
budgetutgifterna fick uppgå till högst 269 miljoner ecu. Enligt avtalen skall dessa tak sänkas 
gradvis under de följande fyra åren, ned till en kvantitet på 443 500 ton med ett anslag på 
191 miljoner ecu år 2000. 
För att begränsningarna som infördes genom WTO skulle kunna respekteras var det 
nödvändigt att inta en försiktig hållning när det gäller exportbidrag, att förenkla förteckningen 
över stödberättigande produkter och att den 1 juli 1995 införa ett exportlicenssystem. Med ca 
2 års erfarenhet av de nya exportordningarna kan man konstatera att det inte har varit några 
särskilda problem att tillämpa dem inom sektorn för griskött. Under perioden 1 juli 1995 till 
30 juni 1996 utfärdades exportlicenser för cirka 380 000 ton griskött (= 70 % av den 
tillgängliga kvantiteten). För perioden 1 juli 1996 till 30 juni 1997 kunde de utfärdade 
exportlicenserna täcka sammanlagt ca 300 000 ton griskött (= 57 % av den tillgängliga 
kvantiteten). 
De kvantiteter som exporterats med bidrag ligger sålunda långt under det kvantitativa tak som 
man enats om i WTO-avtalen. Det bör påpekas att de olika sänkningarna av exportbidrag som 
har tillämpats sedan februari 1996 huvudsakligen skedde av marknadsförvaltande skäl och 
inte i syfte att respektera de kvantitativa begränsningarna. Från och med våren 1998 har 
exportbidrag aktivt använts för att stödja Gemenskapens marknad för griskött på grund av den 
snabbt fallande prisnivån. 
2.1.8 Stödåtgärder inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden 
Sektorn för griskött regleras av en gemensam organisation av marknaden som, till skillnad 
från andra marknadsordningar, är mycket flexibel, med möjlighet till system för stöd till 
privat lagring som enda stödåtgärd, men utan garanterat pris eller direkta bidrag. 
Marknadspriset styrs endast av utbud och efterfrågan. Denna liberala organisation ger alltså 
producenterna ett stort ansvar då de själva påverkar produktionsvolymen och balansen på 
marknaden. 
I rådets förordning (EEG) nr 2759/75 föreskrivs att det skall fastställas ett baspris som främst 
skall ange vid vilken prisnivå marknadsbalans råder utan att det bildas strukturella överskott. 
Basprisets enda konkreta funktion är att ange det eventuella behovet av stöd till privat lagring. 
Dessa åtgärder får vidtas då det genomsnittliga marknadspriset är lägre än 103 % av 
baspriset. 
Efter två på varandra följande sänkningar 1994/1995 och 1995/1996 fastställdes baspriset till 
150.9 ecu/100 kg, vilket är en rimlig uppskattning av vid vilken punkt balans råder mellan 
utbud och efterfrågan. Man har därför beslutat att låta nivån vara oförändrad för 
regleringsåret 1997/1998. 
Inom ramen för den löpande förvaltningen kan kommissionen genom stöd till privat lagring 
ingripa snabbt på marknaden. Senaste gången detta skedde var mellan den 27 november 1995 
och den 16 februari 1996. Orsaken var den skyddsklausul som Japan införde mot import av 
griskött. Syftet med stödåtgärden var att skydda den europeiska marknaden mot kraftigt 
sänkta marknadspriser orsakade av de kvantiteter som normalt var avsedda för den japanska 
marknaden, och därmed undvika risken för obalans på den inre marknaden för griskött. 
-10 
Totalt lagrades 48 000 ton griskött av EU:s aktörer och målet med åtgärden uppnåddes 
fullständigt. 
2.1.9 Särskilda stödåtgärder för marknaden på grund av epizootier 
Unionen har drabbats av ett antal fall av klassisk svinpest (se även 3.4). Veterinärs- och 
sanitärsituationen beträffande grissektorn förblir prekär och oroande på grund av regulbundna 
epedemier av klassisk svinpest. År 1993, 1994 och 1995 drabbades Tyskland och Belgien av 
svinpest. Efter det att veterinärmyndigheterna vidtagit åtgärder i enlighet med rådets direktiv 
80/217/EEG om införande av gemenskapsåtgärder för bekämpning av klassisk svinpest, 
förbjöds tillfälligt eller inskränktes kraftigt saluföring av levande grisar, färskt, griskött och ej 
värmebehandlade produkter av griskött i de direkt sjukdomsdrabbade områdena. De 
veterinära åtgärderna ledde till en begränsning av den fria rörligheten för varor, vilket hotade 
att allvarligt störa marknaden för griskött i de berörda medlemsstaterna. Därför vidtog 
kommissionen vid flera tillfallen, och i enlighet med artikel 20 i rådets förordning (EEG) nr 
2759/75, särskilda stödåtgärder för marknaden för griskött, genom att tunga grisar och 
smågrisar köptes upp och togs tillbaka från marknaden för att sedan huvudsakligen skickas till 
konverteringsanläggningar. 
I Tyskland ledde åtgärderna till att 960 000 tunga grisar och 188 000 smågrisar köptes upp 
under perioden sommaren 1993 till början av 1996. De åtgärder som antogs för Belgien ledde 
till att ca 330 000 tunga grisar och 180 000 smågrisar köptes upp där under perioden 
november 1993 -januari 1995. 
Utgifterna för finansieringen av de särskilda stödåtgärderna och för ersättningen till 
jordbrukarna fördelades mellan gemenskapen och de berörda medlemsstaterna genom att 
70 % av utgifterna belastade gemenskapens budget och 30 % den nationella budgeten. Under 
1993, 1994 och 1995 gick cirka 147 miljoner ecu från gemenskapens budget till dessa 
särskilda stödåtgärder för marknaden. 
Situationen beträffande klassisk svinpest förvärrades markant från och med början av 1997. 
Sjukdom bröt ut i Tyskland och sedan konstaterades fall av sjukdomen i Nederländerna i 
början av februari. Den spred sig snabbt till de största grisuppfödningsområdena spder om de 
stora floderna. I början av maj hade sjukdomen nått Lérida-regionen i Spanien där det finns 
många grisuppfödningsanläggningar. I juli konstaterades några fall i Belgien. På grund av den 
begränsade fria rörligheten beträffande grisar till följd av veterinäråtgärder, och av risken för 
en allvarlig störning av grisköttsmarknaderna i dessa fyra länder, men också för att lösa 
sanitära problem på grund av överfulla anläggningar i regioner där transportrestriktioner 
tillämpas, antog kommissionen särskilda stödåtgärder som ledde till att 8,9 miljoner slaktsvin 
och smågrisar levererades till de behöriga nationella myndigheterna mellan februari 1997 och 
maj 1998, varigenom gemenskapens budget belastades med 547 miljoner ecu. De slutliga 
siffrorna kommer dock att vara beroende av utvecklingen av sjukdomen. 
- il 
2.2. Budget 
Utgifterna för grisköttssektorn utgör normalt sett mindre än 1 % av de totala utgifterna för 
garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ). År 
1994 uppgick emellertid utgifterna till 416 miljoner ecu, dvs. 1,3 % av garantibudgeten, på 
grund av ökade utgifter för de stödåtgärder som avses i punkt 2.1.9 och beviljande av 
särskilda bidrag för åtgärderna "Ryssland I, II och III". 
Budgeten kan delas upp i tre huvudtitlar: bidrag, stöd till privat lagring och särskilda åtgärder 
enligt artikel 20 i grundförordningen. De totala anslagen 1996 uppgick till 124 miljoner ecu, 
som fördelades enligt följande: 101 miljoner ecu för bidrag, 18 miljoner ecu för stöd till 
privat lagring och 5 miljoner ecu för särskilda stödåtgärder. 
Utgifter för griskött (muj oner ecu) 
Bidrag 
Stöd till lagring 
Särskilda 
åtgärder (art.20) 
Summa EU (12 medlemsstater) 
1993 
194 
2 
5 
201 1994 
259 
22 
135 
416 EU (15 medlemsstater) 
1995 
118 
18 
7 
143 1996 
101 
18 
5 
124 1997 
72 
-
407 
479 1998* 
116 
16 
197 
329 
* Budgeterad utgiftsprognos , 
Den ursprungliga budgeten för 1997 uppgick till totalt 168 miljoner ecu för hela sektorn. På 
grund av svinpestkrisen blev utgifterna för särskilda stödåtgärder mycket högre och uppgick 
till 407 miljoner ecu i 1997 års budget7. 
2.3 Grisköttsbalansen på lång sikt8 
Prognoserna för tillgången på griskött bygger på efterfrågeprognoser och antaganden om 
nettohandelsutbytet med tredje land. Efterfrågeprognoserna utarbetades med hjälp av en 
konsekvent och jämförbar ekonometrisk metod som byggde på antaganden om priser och 
inkomster. Resultaten av dessa modeller har justerats för att hänsyn skall kunna tas till BSE-
krisen. På grundval av dessa prognoser för produktion och konsumtion läggs en utförlig 
balansräkning fram i bilagan9. Dessa balansräkningar omfattar dessutom åtaganden i WTO 
beträffande import och subventionerad export och uppskattningar av storleken på den icke­
subventionerade exporten av griskött. 
7 Budgetåret omfattar tiden 16 oktober året imiaii till 15 oktober det gällande året. 
8 Utdrag från CAP 2000 - arbetsdokument. Långtidsprognoser för marknaderna för spaniunål, mjölk och kött. EU-
kommissionen, GD VI, April 1997. 
' Se även tabell 5 i bilagan. 
12-
Under 1996 förväntas grisköttskonsumtionen per person öka med ca 2,3 %, vilket delvis 
återspeglar en övergång från nötkött till andra kötttyper till följd av BSE-krisen. En förväntad 
konsumtionsökning för 1997 blir troligen inte förverkligad på grund av minskad tillgång med 
högre priser och återhämtning av konsumtionen av nötkött. På medellång och läng sikt torde 
konsumtionen av griskött fortsätta att stiga något, med ca 0,5 % per år, mot bakgrund av den 
redan höga konsumtionen per person. 
Vad beträffar handel bygger importsiffrorna i balansräkningen på antagandet att den 
verkliga nivån på det aktuella marknadstillträdet bibehålls och att importen av griskött inom 
ramen för WTO- avtal och andra avtal om marknadstillträde kommer att öka år 2001. De 
nuvarande siffrorna för subventionerad export av griskött ligger långt under WTO-gränserna 
och uppskattningar av den icke-subventionerade exporten ligger på 500 000 ton för 1996, 
vilket utgör mer än hälften av den totala exporten. Från och med 1997 förväntas den icke­
subventionerade exporten minska något och WTO: s gränser för subventionerad export 
förväntas vara helt uppnådda. Generellt sett väntas den subventionerade exporten minska 
under perioden 1997-2005 på grund av WTO: s begränsningar av den subventionerade 
exporten och en förväntat hårdare konkurrens på världsmarknaden från andra exportländer. 
Enligt antagandena ovan kommer grisköttsproduktionen att öka med i genomsnitt ca 0,8 % 
per år under hela prognosperioden. 
3. STRUKTUR- MILJÖ- OCH DJURHÄLSOASPEKTER 
3.1. Utvecklingen av antalet grisbesättningar 
3.1.1 Utvecklingen i medlemsstaterna 
Det totala grisbeståndet i gemenskapen uppgick till totalt 118,3 miljoner djur i december 
199610, en ökning med 9,45 % (inkluderar grisbeståndet i de tre nya medlemsländerna). 
Sedan 1990 har gemenskapens totala antal ökat med 9,3 %. De fem medlemsstaterna 
Tyskland, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Danmark svarar för 75 % av antalet grisar. 
År 1990-1996 var Tyskland den enda stora producent som minskade sitt totala antal grisar 
avsevärt. Inget annat land i Europeiska gemenskapen har minskat sin produktionsandel lika 
mycket. Minskningen kompenserades av i synnerhet Frankrike, Danmark och Spanien. De 
andra stora producenterna ökade sin andel av gemenskapens totala antal grisar. Frankrike 
ökade sin produktionsandel mest. Även Danmark och Spanien stärkte sin ställning i 
gemenskapen. Den största ökningen av antalet grisar i förhållande till det nationella totala 
antalet skedde i Irland (+33,3 %), Frankrike (+24,6 %) och Danmark (+19,4 %). 
10 Se tabell 6-8 i bilagan. En mer utförlig beskrivning av utvecklingen av antalet grisbesättningar på gemenskapsnivå 
återfinns dessutom i bilagan. 
n 
3.1.2 Utvecklingen i regionerna 
Följande regionala utvecklingstrender kan konstateras11: 
Den regionala koncentrationen fortsätter och rent av ökar. 
Ökningen tenderar att vara störst i regioner med många grisbesättningar. 
Också regioner som redan är mycket besättningstäta uppvisar en ökning, som dock är 
avtagande. 
Produktionen håller på att styras om mot de viktigaste marknaderna. 
Endast ett fåtal regioner med ett relativt litet antal grisar uppvisar en klar ökning. 
Det finns inget som tyder på en enhetlig trend när man jämför utvecklingen av det 
totala antalet grisar, slaktsvin och suggor. 
Danmark12 
I allmänhet är den regionala utbredningen av grisproduktionen i Danmark relativt väl 
balanserad. Mellan åren 1990 och 1995 har Jylland, kontinentala Danmark, haft den största 
ökningen av antalet grisar. Inom Jylland har de största ökningarna skett i de amt som ligger i 
södra Jylland. Ökningarna var 34 % i Sonderjylland, 20 % i Ribe och 18 % i Vejle. På Bomholm 
och på Fyn var också ökningarna stora, 31 % respektive 25 %. Som kontrast kan nämnas att i 
sydöstra Danmark var ökningarna små (3 % i Vestsjaelland och 9 % i Storstram) och även 
minskningar skedde i Hovedstadsregionen (-0,5 %). 
Tyskland 
De nya delstaterna drabbades av en dramatisk minskning av antalet grisar med mer än 61 % 
mellan 1990 och 1994. Sachsen-Anhalt är nu den största producenten med över 712 000 
grisar, medan de övriga nya delstaterna har mellan 500 000 och 700 000 grisar totalt. 
Sachsen-Anhalt, Brandenburg och Mecklenburg-Vorpommern svarade för den största 
minskningen. Minskningen av antalet suggor var emellertid mindre än minskningen av antalet 
slaktsvin. Brandenburg och Sachsen-Anhalt är relativt viktiga regioner när det gäller gödning, 
och Brandenburg är dessutom en viktig region när det gäller avel. 
Också de gamla delstaterna har drabbats av den övergripande minskningen av antalet grisar i 
Tyskland. Klara förlorare (minus 9,8-24,6 % från 1989 till 1994) är de delstater som redan 
hade få grisbesättningar: Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland och Schleswig-Holstein. De 
gamla delstaterna med störst produktion, Niedersachsen och Nordrhein-Westfalen uppvisar 
förluster nära genomsnittet (som låg på -3,76 %). I Baden-Wurttemberg och Bayern ökade 
det totala antalet grisar något. Antalet slaktsvin ökade mellan 2 och 5 % i de regioner som 
producerar mest (Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen och Bayern). Generellt är trenden för 
avelsdjur nedåtgående i de gamla delstaterna (-8,9 %) medan slaktsvinen står för en ökning 
på 1,8 %. 
11 Se tabell 9 - 11 i bilagan; 1989-90 till 1994; medlemsstater förtecknade efter produktionsandel; inga regionala uppgifter 
tillgängliga för Irland, Danmark och Luxemburg. 
12 Den regionala nivån är i detta sammanhang amt, NUTS Hl nivån enligt Eurostats klassificering, varför de inte framträder 
i tabell 9-11. De regionala uppgifterna har erhållits från Danmark Statistik ()um)- Analysen har genomförts av 
Kommissionen. 
14 
Spanien 
När det gäller antal uppvisar denna medlemsstat en allmänt positiv trend som är koncentrerad 
till de östra och södra autonoma regionerna, som redan har ett stort antal grisar: Cataluna, C. 
Valenciana och Aragön. I Extremadura var ökningen mindre. Stora ökningar noterades för 
slaktsvin i Aragön, Extremadura, Andalucfa och C. Valenciana, och för suggor i Aragön och 
Extremadura. Sammantaget är avelsgrisar mer jämnt fördelade i Spanien än slaktsvin, som är 
vanligare i Cataluna (Lérfda), Aragön, Andalucfa och Castilla-Leön. 
Frankrike 
Det har skett en enorm tillväxt främst i Ouest-regionen (särskilt Bretagne): +27,8 % för 
slaktsvin och +27,6 % för suggor, trots nitratproblemen i denna region. År 1994 fanns två 
tredjedelar av Frankrikes grisar i denna region. Trots att Ouest ligger långt från de stora 
marknaderna finns där både betydande avels- och gödningsverksamhet. Även i Centre-Est och 
i den näststörsta produktionsregionen Bassin Parisien, som omgärdar den största 
konsumentmarknaden, har en betydande tillväxt skett i alla kategorier. Mer än en tiondel av 
landets grisbestånd finns nu i denna region. Många andra regioner (uppgifter saknas för de 
franska utomeuropeiska departementen och territorierna) uppvisade varken någon uppgång 
eller nedgång och i Nord-Pas de Calais var situationen oförändrad. 
Nederländerna 
Med en hög nivå som utgångspunkt är både slaktsvin och avelssuggor koncentrerade till de 
två regionerna Zuid- och Oost-Nederland, som ligger nära den stora tyska marknaden. 
Tillväxten i grisköttsproduktionen ökade kraftigt mellan 1981 och 1987 men har mattats 
under senare år. Eftersom de nederländska myndigheterna står inför enorma djurhälso- och 
miljöproblem har de nyligen till kommissionen lämnat in ett program för att minska 
grisproduktionen med hjälp av ett kvoteringssystem. 
Italien 
Mer än 50 % av grisbesättningarna finns i Pianura Padana (Po-slätten), där Lombardia, som 
är en region med nitratproblem, har stärkt sin redan framskjutna position något (1994 fanns 
mer än en tredjedel av Italiens suggor och slaktsvin där). Den näst största producentregionen, 
Emilia-Romagna, uppvisade en nedgång i antal på cirka 25 %. Piemonte svarade för den 
största ökningen av antalet slaktsvin med en uppgång på cirka 19 %. I Friuli-Venezia-Giulia 
ökade antalet suggor med 22,7 %. I vissa södra regioner var trenden något positiv för suggor 
(Abruzzo, Campania, Sardegna och Sicilia) och för slaktsvin (Umbria, Abruzzo). I övriga 
italienska regioner skedde en tillbakagång i större eller mindre omfattning. 
Förenade kungariket 
Om man ser på utvecklingen av antalet grisar i de brittiska regionerna kan de klassificeras i 
tre kategorier. Den första kategorin innehåller regioner med ett stort antal grisar och med en 
stor ökning av antalet grisar (13-18 %); Yorkshire and Humberside och East Anglia. Dessa 
två regioner har mer än 40 % av det totala antalet grisar under 1994. Den andra kategorin 
innehåller regioner med ett genomsnittligt antal grisar och ganska stabil utveckling; t ex East 
Midlands och Nordirland. Den tredje kategorin innehåller regioner med en väsentlig 
minskning av antalet grisar (mellan -15 % till -25 %); Wales, West-Midlands och North 
-15 
West. Dessa tre regioner representerar bara 11 % av antalet grisar i Förenade kungariket 
under 1994. Skottland är ett undantag eftersom där har det skett en ökning med 34 %. 
Belgien 
Efter det att antalet grisar ökat med 9 % under 1995 var mer än 95 % av landets grisbestånd 
koncentrerat till Vlaams Gewest, som också är en region med nitratproblem. Här är 
utvecklingen snarlik för slaktsvin och avelsgrisar. I Wallonie ökade antalet slaktsvin något 
med 10,1 %, medan antalet suggor sjönk betydligt med cirka 20 %. 
Österrike 
De delstater som har störst antal slaktsvin och avelsgrisar är Ober- och Niederösterreich samt 
Steiermark där nio tiondelar av grisarna finns. Medan antalet sjönk i Niederösterreich ökade 
det något i de båda andra regionerna. I alla andra regioner sjönk antalet grisbesättningar. 
Ppnugal 
Regionen Lisboa e Vale do Tejo, som ligger nära Portugals största befolkningsområde, är den 
region som producerar mest griskött (mer än 40 % av Portugals produktion). De två andra 
betydande regionerna Alentejo och Centro noterade en relativt liten nedgång på 1,7 
respektive 2,2 %. I Alentejo i södra Portugal ökade antalet slaktsvin med 15,1 % och i 
Centro med 3,4 %. I Norte, Algarve och på öarna skedde en betydande minskning. I Norte 
minskade antalet slaktsvin med 6,1 %. Antalet avelssuggor ökade betydligt i Centro 
(+7,1 %). 
Sverige 
Nästan hela produktionen är förlagd söder om Stockholm. Cirka en tredjedel av landets grisar 
finns i Sydsverige och Västsverige. Sydsverige uppvisade en minskning på 5,8 96, 
huvudsakligen på grund av en nedgång i antalet slaktsvin. Västsverige uppvisade en ökning 
på 5,1 % (slaktsvin +11,4 % och suggor -7,7 %). Betydande antal besättningar finns i Östra 
Mellansverige, som uppvisade en ökning av det totala antalet grisar med 23,1 % och av 
slaktsvin med 22,5 %. Proportionerna mellan regionerna som helhet är likartade för 
avelsgrisar och slaktsvin. 
Finland 
Eftersom uppgifter för 1996 och 1997 ännu inte finns tillgängliga är det för tidigt att göra 
någon analys av hur anslutningen till EU 1995 har påverkat grisproduktionen regionalt. 
Finlands anslutning till Europeiska unionen har påverkat landets jordbruk dramatiskt. Ändå 
verkar inte grisproduktionen vara den sektor som drabbats hårdast på nationell och regional 
nivå. Medan antalet grisar var relativt stabilt i hela landet 1989-1994, koncentrerades 
grisproduktionen något under 1995 i de västra och södra delarna av Finland. Endast cirka 
10 % av landets grisproduktion finns i östra och norra Finland. 
Grekland 
Cirka 90 % av grisarna finns i regionerna Kentriki och Voreia Ellada. Proportionerna mellan 
suggor och slaktsvin är relativt lika. Ättika och öarna har förlorat sin framskjutna ställning de 
senaste åren. De årliga variationerna har varit stora. 
-16 
3.2. Produktionsanläggningarnas struktur 
Grisproduktionen har blivit en mycket specialiserad bransch, som ofta inte är förbunden med 
någon markareal, och som är inriktad på inköp, gödning och försäljning av standardiserade 
djur som skall levereras inom produktionstiden enligt mycket precisa specifikationer. Jakten 
på största möjliga förtjänst får industrin att köpa in billiga smågrisar avsedda för gödning och 
att sträva efter bästa möjliga pris för slaktsvin, oberoende av produktens ursprung eller 
slutliga bestämmelseort. 
De kommersiella aspekterna av denna typ av produktion förstärks av närliggande 
verksamheter såsom handel, lagring, transport, skötsel och veterinärintyg. 
En intensiv produktion med snabb rotering förenad med den nuvarande 
marknadsinfrastrukturen och distributionssystemet för produkterna har konsekvenser för 
industrin när det gäller sanitära förhållanden och spridning av sjukdomar. I detta hänseende är 
det en mycket känslig bransch. 
Det bör också påpekas att sektorn struktur har påverkats av att den motsvarande gemensamma 
organisationen av marknaden är mycket marknadsorienterad utan direkta stödåtgärder. 
Dessutom utvecklades de befintliga produktionsstrukturerna huvudsakligen före 1987, då 
principen att inte vaccinera mot klassisk svinpest tillämpades. Denna aspekt är viktig när man 
försöker förklara svårigheterna med att ändra produktionsstrukturerna så att de uppfyller 
kraven i denna politik. 
3.2.1 Strukturen i medlemsstaterna 
Av de uppgifter och trender som anges i detta avsnitt kan man dra följande slutsatser: 
Skillnader i grisbesättningarnas struktur och utvecklingen av denna påverkar 
konkurrensen mellan länder som producerar griskött. Trots att Tyskland och Spanien 
är gemenskapens största producenter är strukturen hos deras produktionsanläggningar 
över lag svag jämfört med andra länder (den bygger främst på familjeföretag som ofta 
är små). 
I till exempel Belgien och Förenade kungariket är däremot strukturen mycket effektiv, 
trots att endast 6-7 % av gemenskapens grisbestånd finns där. (Detta gäller även Irland 
som är en av gemenskapens mindre producenter.) 
En jämförelse mellan utvecklingen för anläggningarnas struktur och antalet djur visar 
att de medlemsstater som lyckades förbättra sin struktur avsevärt kunde bibehålla eller 
17-
till och med öka sin grisproduktion. Dessa länder verkar redo att behålla sin position 
på en konkurrenspräglad marknad. 
Grisbesättningarnas storlek 
Om man tittar på uppgifterna över grisbesättningarnas genomsnittsstorlek13 kan man urskilja 
tre olika grupper av medlemsstater. Till den första gruppen med en genomsnittlig 
besättningsstorlek på mellan 514 och 643 grisar per anläggning hör Belgien, Danmark, 
Irland, Nederländerna och Förenade kungariket. Till den andra gruppen med ett genomsnitt 
på mellan 103 och 215 grisar per anläggning hör Frankrike, Tyskland, Finland, Sverige och 
Luxemburg. Till den tredje gruppen med mindre anläggningar med 17 till 60 grisar i varje 
hör Spanien, Österrike, Italien, Grekland och Portugal. Utvecklingen mellan 1987 och 1995 
visar att besättningarnas storlek har ökat avsevärt även om grupperna är desamma. Skillnaden 
i genomsnittlig besättningsstorlek ökade mellan grupperna. Inom grupperna skedde endast ett 
fåtal större omfördelningar i gruppen med stora anläggningar. 
Den genomsnittliga besättningsstorleken i Nederländerna, vilken var över 400 grisar per 
anläggning 1987, ökade med 58 % till 643 grisar per anläggning under 1995. I Danmark var 
ökningen 111 % (från 246 grisar per anläggning 1987 till 518 grisar per anläggning 1995). 
Procentuellt sett svarade Spanien för den minsta ökningen med 26 % till 60 grisar per 
anläggning. Den största ökningen skedde i Irland (152 %) och Frankrike (153 %). 
Anläggningarnas genomsnittsstorlek uppgår nu till 162 grisar i Frankrike och 514 i Irland. 
Storleksklasser för grisbesättningarna 
Uppdelningen av anläggningar och storleksklasser för grisbesättningar ger olika resultat för 
de tre strukturgrupperna. I gruppen av medlemsstater med stor genomsnittlig 
besättningsstorlek har antalet anläggningar med mer än 1 000 djur ökat avsevärt. Mer än 
10 % av anläggningarna och upp till 89 % (Irland) av grisarna hör till denna storleksklass. I 
Nederländerna har 21 % av producenterna 1 000 grisar eller fler. I Danmark har antalet 
anläggningar med mer 1000 grisar dubblerats mellan åren 1987 och 1995 (61 % av grisarna 
finns i denna typ av anläggning) medan andra typer av anläggningar har minskat i antal. 
Kategorin anläggningar med upp till 9 grisar är å andra sidan oviktig för dessa länder (mindre 
än 1 % av grisarna). I gruppen med små besättningar (Spanien, Grekland, Italien och 
Portugal) har mer än cirka 85 % av producenterna färre än 10 grisar vilket motsvarar mellan 
6 % och 23 % av det totala antalet i dessa länder. 
I Frankrike, Luxemburg och Tyskland tillhör mellan 41 % och 72 % av producenterna den 
minsta storleksklassen. Det är stor skillnad mellan Tyskland och Frankrike när det gäller 
anläggningar med mer än 1 000 grisar. I Tyskland tillhör 1 % av producenterna och 26 % av 
djuren denna klass medan motsvarande siffror för Frankrike är 5 % och 55 %. 
13 Se tabell 12 i bilagan, 1987-1991/93/95 
18 
Utvecklingen inom de olika storleksklasserna för grisbesättningar uppvisar en generell ökning 
av anläggningar och djur i de större storleksklasserna (från 200 grisar) och en avsevärd 
minskning i kategorierna med under 100 djur. Belgien är ett exempel på mycket snabba 
strukturförändringar. 
3.2.2 Strukturen i regionerna14 
I medlemsstater med hög regional produktionskoncentration i ett fåtal regioner, till exempel 
Frankrike, Spanien och Italien, har beräkningen av genomsnittlig anläggningsstorlek på 
nationell nivå påverkats starkt av ett stort antal ofta ineffektiva anläggningar som är belägna 
utanför produktionsområdena, och den ger ingen korrekt bild av den nationella 
grisköttsproduktionens konkurrenskraft. Detta problem kan man lösa genom att anlägga ett 
regionalt perspektiv. Följande fyra typer av regional struktur förekommer: 
Grupp A: God struktur i de flesta regioner (t. ex UK. NL) 
En välstrukturerad produktion både på nationell och regional nivå finns i Nederländerna 
(genomsnittet i de fyra regionerna ligger på mellan 262 och 880 grisar per anläggning) och i 
Förenade kungariket (278-928), med undantag av Wales (88 grisar per anläggning). Danmark 
kan också inkluderas i denna kategori; det nationella genomsnittet är 431 grisar per 
anläggning och genomsnittet i de tolv am ten varierar mellan 271 och 609 grisar per 
anläggning.15 
Grupp B: God struktur i produktionsområdena, svagare i övriga regioner (t.ex. F. ES. IT. B) 
Stora skillnader mellan nationella och regionala strukturer finns i Frankrike, Belgien, Spanien 
och Italien där grisproduktionen är koncentrerad till ett fåtal regioner. På nationell nivå hör 
dessa medlemsstater till gruppen medelstora eller små anläggningar men på regional nivå har 
de viktiga grisregionerna en ganska god struktur. De ledande regionerna är följande: 
I Frankrike: Bretagne (510 grisar per anläggning) 
I Italien: Emilia Romagna (365) 
Lombardia (297) 
I Spanien: Aragön (258) 
C. Valenciana (400) 
I Belgien: Vlaams Gewest (533) 
Grupp C: Generellt svag struktur (t.ex. P. GR) 
I Portugal och Grekland är produktionen inte specialiserad. Den genomsnittliga 
besättningsstorleken i alla regioner är lägre än 80 grisar per anläggning och de strukturella 
skillnaderna mellan regionerna är små. 
14 Se tabell 13 i bilagan. Uppgifter från "EUROFARM"-undersökningen, ej direkt jämförbara med strukturuppgifterna för 
medlemsstaterna. Fullständiga uppgifter för regionerna saknas for DK, IRL, MJX, A, SV och SF. 
15 Den regionala nivån ar i delta sammanhang ami (NUTS 111 nivån) varför de inte framträder i tabell 13. De regionala 
uppgifterna har erhållits från Danmark Statistik (juni). Analysen har genomförts av Kommissionen. 
19 
Grupp D: Skiftande struktur (Tyskland) 
Vad beträffar Tyskland är det svårt att jämföra utvecklingen under senare år på grund av de 
stora anläggningarna i de östtyska delstaterna. År 1993 var den genomsnittliga 
besättningsstorleken 106 grisar, men strukturerna skiljer sig åt mellan de nya och gamla 
delstaterna. Trots en avsevärd minskning av antalet grisar i östra Tyskland varierar den 
genomsnittliga besättningsstorleken mellan 228 och 693 grisar. I de gamla delstaterna är 
anläggningarna mycket mindre. Till och med i produktionsområdena Nordrhein-Westfalen 
och Niedersachsen, där produktionen är koncentrerad till vissa områden, är det 
genomsnittliga antalet grisar per anläggning bara 176. I Schleswig-Holstein är strukturen 
relativt god med 268 grisar per anläggning. I de andra gamla delstaterna finns det strukturella 
brister då den genomsnittliga besättningsstorleken varierar mellan 38 (i Hessen) och 54 (i 
Baden-Wurttemberg) grisar per anläggning. 
3.3. Miljöaspekter 
I vissa av Europeiska unionens regioner har koncentrationerna av grisbesättningar mycket 
negativa effekter på miljön. Dessa effekter uppstår när man lagrar gödsel eller sprider det på 
jordbruksmark. Följden kan bli övergödning genom fosfor- och kväveförluster, vilket bidrar 
till nitratföroreningar i sötvattendrag. Detta äventyrar kvaliteten på det vatten som används 
för dricksvatten och som därför måste renas. Dessutom kan ammoniakutsläppen orsaka 
försurning. Även om grisarna inte är den enda bidragande faktorn i detta sammanhang, är 
deras bidrag mycket betydande. 
På vissa platser har man försökt att minska gödselframställningens miljöeffekter genom 
bearbetning, som ibland sker i stor skala. Dessa åtgärder, som inte är förenliga med principen 
om att förebygga vid källan, är oftast inte kommersiellt gångbara och kräver avsevärda 
offentliga subventioner. 
Det främsta exemplet på gemenskapsåtgärder mot miljöeffekterna av intensiv djurproduktion 
är nitratdirektivet (91/676/EEG), enligt vilket varje medlemsstat måste ange de 
jordbruksområden i landet som bidrar till nitratföroreningar i vattnet. I dessa områden måste 
varje medlemsstat se till att vissa stränga bestämmelser införs för lagring och spridning av 
gödningsämnen på jordbruksmark, i synnerhet av stallgödsel. Utöver kravet på balans mellan 
gödselspridning och växternas behov begränsas spridningen av stallgödsel till 170 kg N per 
hektar och år från och med år 2003. 
Detta direktiv har ännu inte genomförts till fullo i de flesta medlemsstater (för mer uppgifter, 
se KOM (97) 473 och KOM (98) 16 slutig) trots att tidsfristerna för de flesta åtgärder redan 
har löpt ut. Länder med särskilt höga besättningstal, exempelvis Nederländerna, Belgien och 
Italien, utmärker sig i detta avseende. 
Andra gemenskapsåtgärder som påverkar sektorn är direktiven om samordnade åtgärder för 
att förebygga och begränsa föroreningar (96/61/EEG), om bedömning av inverkan på miljön 
(85/337/EEG) och alla eventuella framtida direktiv som följer försurningsmeddelandet om 
Gemenskapens strategi för att bekämpa försurningen (KOM(97)88 slutlig). EUs policy måste 
också vara i linje med resultaten från Kyoto-konferensen om klimatförändringar, särskilt vad 
gäller minskningar av utsläppen av metan. 
- 20 -
Det effektivaste sättet att minimera grissektorns miljöeffekter är att minska 
djurkoncentrationen i vissa delar av gemenskapen. Man har redan insett detta i flera regioner 
i gemenskapen, exempelvis i Nederländerna och Flandern i Belgien. 
Att inte reducera koncentrationen och att inte komma till rätta med miljöproblemen kopplade 
till grisproduktionen leder till mindre kostnader för sektorn. De kostnaderna som är kopplade 
till dessa insatser måste då bäras av samhället. En sådan externalisering av de verkliga 
kostnaderna tillåter sektorn att vara konkurrenskraftig. 
I texten nedan om besättningstäthet visas hur områden med särskilda problem kan 
identifieras. 
Besättningstäthet 
Antal djurenheter per hektar kan användas som en indikator på påfrestningarna på miljön16. 
Dessa siffror ger dock inte nödvändigtvis en rättvisande bild av miljöproblemen eftersom de 
inte beaktar områdenas individuella miljöförhållanden (exempelvis med avseende på klimat 
och geologi), mineralförluster eller följder av bruket av kemiska gödningsmedel. Dessutom 
omfattar dessa siffror hela regioner - och några av dem är mycket stora - vilket effektivt 
döljer mindre problemområden. 
Nedan anges fler exempel på de möjligheter som detta verktyg erbjuder. 1,4 djurenhet per 
hektar är grovt sett en ekologiskt hållbar nivå (utom i vissa områden som är särskilt känsliga). 
Åtta europeiska länder överskrider denna nivå när enbart nötkreatur och grisar räknas (to 
utan att fjäderfä, får, getter och hästdjur räknas). 
- I Nederländerna (alla regioner): Zuid (5,42), Oost (3,62), West (1,39) och Noord (1,57). 
- I Belgien: Vlaanderen(4,03) och Wallonie (1,49). 
- I Italien: Lombardia (1,88). 
- I Tyskland: Nordrhein-Westfalen (1,49). 
Lägger man till siffrorna för fjäderfä, får, getter och hästdjur (som inte är inkluderade i 
följande siffror, se också tabell 14) blir det uppenbart att det finns ytterligare potentiella 
problemområden i gemenskapen. Detta gäller till exempel Galicia/Spanien (1,39), 
Madeira/Portugal (1,14), Açores/Portugal (1,25), Niedersachsen/Tyskland (1,27), 
Luxemburg (1,27), North West/Förenade kungariket (1,24), Danmark (1,22), Schleswig-
Holstein/Tyskland (1,16), Nordirland/Förenade kungariket (1,13), Bayern/Tyskland (1,12) 
och Ouest/Frankrike (1,11). 
Om man jämför siffrorna för besättningstäthet med utvecklingen för antalet grisar mellan 
1989 och 1993/94 (tabell 14, sista kolumnen) framgår det att antalen stigit avsevärt i 
16 Se tabell 14 i bilagan. Siffrorna för vissa nya medlemsstater är ofullständiga. Vissa markanvändningssiffror kunde 
kompletteras endast med uppgifter från andra ElJROSTAT-undersölcningar och från nationella myndigheter och därför är 
det möjligt att uppgifterna inte överensstämmer. För en korrekt analys av den lokala föroreningen skulle man behöva 
statistiska uppgifter om det totala antalet djurenheter (nötkreatur, grisar, tar, getter, hästdjur) och om jordbruksområden 
på regional och lokal nivå (åtminstone NUTS-III). Eftersom uppgifterna från ElJROSTAT bara är på NUTS-II-nivå och 
ibland ofullständiga är siffrorna i tabell 14 begränsade till nötkreatur och grisar. 
-21 -
Om man jämför siffrorna för besättningstäthet med utvecklingen för antalet grisar mellan 1989 och 
1993/94 (tabell 14, sista kolumnen) framgår det att antalen stigit avsevärt i Flandern i Belgien 
(23,3 %), Södra Nederländerna (6,2 %), och Lombardia (2,9 %). I andra "problemregioner" sjönk 
antalet grisar: Nordrhein-Westfalen (-7,4 %), Norra Nederländerna 
(-8,4 %), Östra Nederländerna (-6,0 %), Västra Nederländerna (-16,7 %) och Wallonie 
(-9,0 %). 
Medan nationella och regionala siffror om besättningstäthet visar på omfattningen av möjliga 
problem, kan siffrorna vad gäller enskilda anläggningar vara extremt höga eftersom grisproduktionen 
ofta sker på anläggningar med begränsad landareal. På dessa anläggningar är risken för 
föroreningsproblem betydligt högre (dock det ska noteras att miljöpåverkan av intensiv produktion 
också beror på de åtgärder som har vidtagits av producenterna för att motverka utlakning och inte 
endast på denna areal). 
3.4 Djurhälsoaspekter 
3.4.1. Sjukdomshckumpning 
Tillgång till världsmarknaden för levande grisar, färskt griskött och vissa grisköttsprodukter 
förutsätter att området där grispopulationen finns har hög hälsostatus. Samma villkor gäller transport 
av levande grisar och griskött inom olika regioner i Europeiska unionen. Internationellt sett betyder 
hög hälsostatus frånvaro av de smittsamma sjukdomar som kallas "sjukdomar i lista A" från 
Internationella byrån för bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar (OIE). Denna förteckning 
innefattar följande fem sjukdomar som kan drabba grisar: Afrikansk svinpest, klassisk svinpest, mul-
och klövsjuka, vesikulär svinsjuka och vesikulär s to m at it. I de flesta medlemsstater har några fall av 
dessa sjukdomar inte konstaterats på flera år, men om man betraktar Europeiska unionens 
grispopulation som en enhet, återstår vissa problem ännu att lösa. Afrikansk svinpest är endemisk i 
vissa områden på Sardinien, klassisk svinpest är endemisk i vildsvinspopulationen i vissa delar av 
Tyskland, Italien och i några delar Frankrike, vesikulär svinsjuka konstateras då och då hos grisar i 
södra Italien och sedan 1992 har mul- och klövsjuka spridit sig hit från utlandet (1993, 1994 och 
1996). 
Av de sjukdomar som nämns här ovanför har den klassiska svinpesten orsakat de största problemen 
för lantbruket och avbrott i handeln. Under perioden 1994-1997 har sjukdomen funnits bland grisar i 
sex medlemsstater. Antalet fall som rapporterats av medlemsstaterna framgår av följande tabell: 
Medlemsstat 
Österrike 
Belgien 
Tyskland 
Italien 
Spanien 
Nederländerna Antal rapporterade Tall klassisk svinpest 
1994 
0 
48 
117 
24 
0 
0 1995 
1 
0 
54 
42 
0 
0 1996 
1 
0 
4 
49 
0 
0 1997 
0 
8 
46 
55 
73 
424 
-22 
Som ett resultat av de beskrivna fallen av klassisk svinpest har Gemenskapen avsatt finansiellt 
stöd till Medlemsstater (se avsnitt 2.2 och 3.4) och Kommissionen har antagit ett antal beslut 
som täcker speciella skyddsåtgärder vad gäller transporter av grisar. 
De åtgärder som antagits för att bekämpa ovan nämnda virussjukdomar innefattar utslaktning 
av infekterade anläggningar och anläggningar som varit i kontakt med sjukdomen, samt 
införande av rörelserestriktioner för griskött och grisar för att undvika att sjukdomen sprids. 
Systematiska vaccinationer får inte genomföras men enligt gemenskapens lagstiftning får man 
ta till nödvaccinationer. Dessa åtgärder har i stort sett varit framgångsrika i de flesta 
medlemsstater. Det står klart att framgången i hög grad beror på att lokala och nationella 
myndigheter snabbt och effektivt vidtar bekämpnings- och utrotningsåtgärder och på åtgärder 
som grisproducenter infört för att förhindra att sjukdomar sprids till anläggningarna. Under 
senare år har problem vid bekämpningen av "sjukdomar i lista A", i synnerhet av klassisk 
svinpest, uppstått i områden med en hög gristäthet. 
Man har alltid insett att det i gristäta områden finns en mångfald av potentiella riskfaktorer 
som försvårar en snabb utrotning av virussjukdomar. Oupptäckt virusreplikation i 
besättningar som har direkt eller indirekt kontakt med smittade besättningar kan leda till att 
viruset sprids ytterligare och att nya fall konstateras inom eller utanför skyddsområdena. 
Bekämpningsåtgärder som är mycket effektiva i områden med låg täthet kanske inte är 
tillräckliga på grund av brist på resurser för att leda bekämpningen av sjukdomar. Inom en 
kort tidsperiod kan det bli extremt svårt att vidta effektiva åtgärder mot replikation och 
överföring av virus, vilket kan resultera i en långvarig epidemi. Möjligheterna till effektiv 
sjukdomsbekämpning i ovan nämnda gristäta områden kommer antagligen att försvagas om 
inte hela frågan om besättningstäthet tas upp. De problem inom grissektorn som belyses berör 
i viss mån bekämpningen av fjäderfä- och nötkreaturssjukdomar i vissa områden i 
gemenskapen. 
Det måste understrykas att de viktigaste regionala trenderna som nämndes i avsnitt 3.1.2, t ex 
den fortsatta koncentrationen till regioner med redan stora grispopulationer och 
återlokaliseringen av produktionen till viktiga marknader, kan i framtiden resultera i nya 
problem med djurhälsa. 
När rådet beslöt att stödja den icke-vaccinationsprincip som kommissionen föreslog för 
bekämpning av mul- och klövsjuka och klassisk svinpest tog den, på grundval av kostnads-
intäktsanalyser, hänsyn till att denna princip hade visat sig vara klart säkrare och billigare än 
vaccination. Denna princip uppfyller dessutom de dubbla målen att säkerställa en hög 
hälsonivå och fri rörlighet för djurprodukter och djur. 
Det är emellertid uppenbart att det i resultaten från de kostnads-intäktsanalyser som gjordes 
på 1970- och 1980-talet inte tas hänsyn till utvecklingen under 1990-talet vad beträffar 
intensifierad grisproduktion med stora koncentrationer av grisar i relativt små områden, 
ändrade handelsförhållanden och veterinärmedicinska framsteg. Det finns ett behov av att 
uppdatera dessa analyser. 
-23 
På grund av det senaste utbrottet av klassisk svinpest och framstegen vad gäller användandet av 
bioteknik, har Kommissionen också uppmärksammat problemet med användandet av märkvaccin som 
kan finnas tillgängligt inom en nära framtid. Efter en begäran från Kommissionen, har den 
Vetenskapliga Veterinärkommitten nyligen avgett ett utlåtande i detta ärende. Kommittén identifierade 
begränsningarna av den ekonomiska skadan på grisindustrin och minskningen av kraven på massiv 
slakt på osmittade anläggningar som de huvudsakliga förväntade fördelarna med användandet av 
märkvaccin. Användandet av märkvaccin skall alltid vara begränsat till nödsituationer efter ett utbrott 
av en sjukdom. Kommittén har också identifierat ett antal nackdelar och har öppna frågor där svaren 
inte kan ges förrän mer vetenskaplig kunskap är tillgänglig om dessa nya hjälpmedel. En försiktig 
ansats tycks vara nödvändig i detta ärende för att undvika negativa effekter på handeln inom EU och 
med tredje land, särskilt till dess att ett avtal nåtts om kriterierna för användningen av ytterligare 
instrument i nödsituationer. 
Kommissionen är i ett slutligt skede av planerandet av ett storskaligt laboratorieförsök med det 
specifika syftet att utvärdera möjligheten att effektivisera användandet av ett märkvaccin i 
nödsituationer och de eventuella negativa konsekvenserna av detta i händelse av att sjukdomen har 
drabbat en icke helt i mun grispopulation. De möjliga problem som har samband med känsligheten och 
specifiteten av detta begränsade försök samt det tänkbara scenariot av användandet av märkvaccinet 
kommer också att utredas. Försöket planeras att påbörjas så snart som möjligt, företrädesvis under 
senare delen av hösten 1998. 
3.4.2. Djurhälsoproblem i besättningstäta områden 
I syfte att klarlägga problemen under 1993 och 1994 vid bekämpningen av smittsamma sjukdomar i 
besättningstäta områden begärde kommissionen 1995 ett yttrande från Vetenskapliga 
veterinärkommittén om följande tre frågor: 
1) Undersöka metoder för att identifiera besättningstäta områden i gemenskapen som områden där det 
finns en sårskild risk för stora epidemier bland grisar, boskap och blandade populationer av grisar och 
boskap. 
2) Om möjligt föreslå kriterier lör klassindelning av besätlningstäta områden. 
3) Utarbeta åtgärder för att förebygga och bekämpa smittsamma sjukdomar i besättningstäta områden. 
Vetenskapliga veterinärkommittén drog i sin rapport slutsatsen att de geografiska referensenheterna i 
EU.s nuvarande uppgiftskälla (dvs EUROSTAT) är för stora för att utgöra en grund för identifiering 
av besättningstäta områden. Mindre referensenheter är önskvärda och geografiska koordinater för 
enskilda besättningsanläggningar bör göras tillgängliga. Det främsta kriteriet för identifiering av ett 
besättningstätt område är besättningstäthet, vilket kan uttryckas som antal djurenheter per km2. För en 
beräkning av antalet djurenheter per km" krävs det särskilda uppgifter om de främsta arterna (t ex 
grisar per km") och omräkningstabeller för beräkning av djurenheter beträffande de olika djurarterna. 
Kommittén lade också fram lovande idéer om kriterier för att bedöma hur stor risken är i täta 
områden, bl a GINI-index (statistiskt mått för koncentration som visar graden av jämnhet i en 
spridning) för att mäta fördelningen av storleken på besättningarna och "närmsta-granne-index" 
(NNI) för att uttrycka fördelningen av avstånd mellan besättningsanläggningar. 
Dessutom har kommittén i sin rapport gjort en lista över behovet av ytterligare forskning. Det är 
ytterst viktigt att denna forskning blir av. Jämte forskning i ämnet bör man överväga att vidta vissa 
åtgärder för att förebygga och bekämpa sjukdomar. 
3.4.3. Åtgärder för förbättrad sjukdsomsbekämpning 
Ett antal åtgärder för att förebygga eller minska spridningen av "sjukdomar i A-listan" och andra 
sjukdomar som har betydelse för grisproducenter är erkända men har ännu inte vidtagits i hela 
gemenskapen. Följande åtgärder bör man överväga att vidta i framtiden: 
-24 -
• 
• 
• 1. Ökad sjukdomsmedvetenhet 
Information om överföring av smittsamma sjukdomar till: 
- grisproducenter; 
- personer som handlar med grisar och griskött; 
- allmänheten. 
Väl fungerande kontakter mellan grisproducenter och veterinärväsende. 
Register över sjukdomsfall på anläggningarna. 
2. Förbättrad sjukdomsberedskap 
Beredskapsplaner skall finnas tillgängliga och vara inövade och klara att sätta i verket när 
som helst på: - nationell nivå; 
- regional nivå, 
- lokal nivå. 
Utveckling av ett geografiskt informationssystem för djurhälsovård och 
sjukdomsbekämpning. 
3. Bättre skyddsåtgärder på anläggningarna 
Drift av slutna anläggningar (integrerade företag) 
Förbud mot att ge köksavfall som foder eller krav på att köksavfall avsett för grismat skall 
värmebehandlas endast där det inte finns grisar. 
Inrättningar för isolering av nyinköpta grisar, endast inköp från ett begränsat antal 
leverantörer. 
Last- och lossningsbrygga för grisar 
Lagringsutrymmen för foder som är tillgängliga utan att lastbilar med foder kommer in på 
anläggningens område 
Minsta tillåtna avstånd till grannanläggning där man uppföder grisar 
Överenskomna regler för sjukdomsskydd skall tillämpas av anläggningens personal. 
Gemenskapens regler för identifiering av djur skall oupphörligen följas. 
Ett minsta utrymme per djur ska respekteras som ett villkor för stöd. 
4. Skyddsåtgärder vid transpoit av grisar 
21-dagarsregeln. Transport av grisar från en anläggning är ej tillåten förrän 21 dagar efter 
det att någon gris senast har anlänt till denna anläggning. Grisar som transporteras direkt 
till slakt kan utgöra undantag från denna allmänna regel. 
Man bör upphöra med eller trappa ned användningen av marknads- och 
uppsamlingscentraler och gynna transport av grisar direkt från den levererande till den 
mottagande anläggningen. 
Produktionsgrisar och slaktsvin bör transporteras endast regionalt. Endast genetiskt 
värdefulla djur bör transporteras långa sträckor. 
Djurtransportfordon skall rengöras och desinficeras på platser som kontrolleras officiellt. 
Gemenskapens regler för förhandsavisering av transport och certifiering skall oupphörligen 
följas. 
- 9S 
5. Finansiering av sjukdomsutrotning 
• Upprättande av en försäkringsordning för nödsituationer vilken grisuppfödare bidrar till. 
• Offentlig ekonomisk hjälp vid epidemier skall vara avhängig av omedelbar anmälan vid 
misstanke om sjukdom och att ett effektivt genomförande skett av bestämmelserna i 
Gemenskapens lagar om utrotning av sjukdomar inklusive bestämmelserna i Rådets beslut 
90/424/EEC om utgifter inom det veterinära området. 
3.4.4. Utgifter för bekämpning av djursjukdomar 
I rådets beslut 90/424/EEG upprättas föreskrifter om en fond för veterinära utgifter. Enligt 
detta beslut kan medlemsstaterna få ekonomiskt bidrag från gemenskapen för att utrota ett 
antal sjukdomar som har ekonomisk betydelse för handeln. 
Medlemsstaterna ersätts vanligtvis med upp till 50 % av deras kostnader i samband med slakt 
samt rengöring och desinfektion eller destruktion av nedsmittad utrustning. Enligt samma 
beslut kan ekonomiskt bidrag ges för att täcka utgifter för nationella program för bekämpning 
och kontroll av sjukdomar, drift av sjukdomsreferenslaboratorier i gemenskapen och åtgärder 
för att stärka den veterinära infrastrukturen. 
Gemenskapens finansiella bidrag som ställts till förfogande för medlemsstaterna för kontroll 
av grisssjukdomar är beräknat att öka exceptionellt under 1997 (se nedan). 
Utgifter för bekämpning av grissjukdomar 
(miljoner ecu) 
Typ av verksamhet 
Nödfond 
Utrotnings- och kontrollprogram 
Totalt EU 12 
1994 
28,1 
1,5 
29,6 EU 15 
1995 
10,7 
3,2 
13,9 EU 15 
1996 
0,8 
3,4 
4,0 EU 15 
1997 
Prognos 
173,0 
6,0 
179,0 
Detta är för närvarande föremål för diskussion i Europaparlamentet 
3.5 Djurskydd 
För Europeiska kommissionen har djurskydd hög prioritet. Gemenskapen har lagstiftning på 
detta område sedan 1974. I inledningen till gemenskapens första lagstiftning för djurskydd 
framlades följande två grundläggande anledningar till att lagstifta i frågan: 
• Skillnader i nationell lagstiftning för djurskydd har en direkt inverkan på hur den 
gemensamma marknaden fungerar. 
• Gemenskapen bör vidta åtgärder i syfte att generellt sett undvika alla former av 
grymhet mot djur. 
Detta område kan delas in i följande tre breda ansvarsområden: 
• Uppfödningsrutiner 
• Djurtransport 
• Slakt 
-26-
Gemenskapens nuvarande lagstiftning på detta område håller för närvarande på att förbättras 
och ändras för att hänsyn skall kunna tas till skiftande politiska prioriteringar och 
vetenskapliga framsteg. 
I slutet av 1991 antog rådet ett direktiv om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid 
svinhållning (rådets direktiv 91/630/EEG). 
Direktivet gäller alla grisar som hålls för uppfödning och gödning. Föreskrifter om det fria 
golvutrymme som är tillgängligt för avvanda grisar eller avels- eller slaktsvin som föds upp i 
lösdrift har fastställts för alla anläggningar som är nybyggda eller ombyggda eller som tagits i 
bruk för den första tidsperioden från och med den 1 januari 1994. En minsta tillåtna yta per gris, 
som beror på grisens vikt, har fastställts. Från och med den 1 januari 1998 måste alla 
anläggningar uppfylla dessa krav. Dessutom förbjöd man den 31 december 1995 generellt att 
suggor och galtar tjudras. Om en anläggning är byggd före det datumet får den behöriga 
myndigheten i den berörda medlemsstaten, efter att ha genomfört en inspektion, emellertid tillåta 
att det befintliga systemet på en anläggning behålls, men under inga omständigheter längre än till 
den 31 december 2005. 
Fogad till direktivet, som en integrerad del av det, finns en bilaga som innehåller föreskrifter 
om utrymmen, skötsel, utfodring och vattning samt föreskrifter för åtskilliga gristyper, såsom 
galtar, gyltor, suggor och smågrisar. 
Enligt artikel 6 i direktivet skall kommissionen till rådet inlämna en rapport, som 
sammanställts på grundval av ett yttrande från Vetenskapliga veterinärkommittén, om 
intensiva uppfödningssystem som uppfyller kraven på djurskydd för grisar. Särskild 
uppmärksamhet bör ägnas åt djurskyddet för suggor som föds upp i varierande grad av 
fångenskap och i grupper. Kommissionen har begärt att Vetenskapliga veterinärkommittén 
sammanställer denna vetenskapliga rapport. Kommittén presenterade denna rapport för 
Kommissionen den 30.9. 1997. Kommissionen har för avsikt att vid ett senare tillfälle presentera 
sin rapport tillsammans med lämpliga förslag för Rådet. 
4. STRUKTURÅTGÄRDER 
4.1. Investeringsstöd för jordbruksföretag 
Syftet med de investeringsstöd som föreskrivs i förordning (EG) nr 950/97 (f.d. 2328/91) är 
att hjälpa enskilda företag eller samverkande företag att modernisera sina anläggningar och 
stärka deras konkurrenskraft. Förbättringar i de sanitära förhållandena, djurens välbefinnande 
och miljövård är också stödberättigat. Stödet får inte leda till ökade produktionsöverskott. 
Industriella investeringar i större skala än enskilda jordbruksföretag, som inte omfattas av 
denna förordning, kan dock undantagsvis användas i de operativa programmen enligt mål 1, 
5b och 6 i detta syfte. Inom ramen för det samlade programplaneringsdokumentet för mål 5b 
27 
i Nederländerna och Belgien föreskrivs till exempel behandling utanför anläggningarna av 
flytgödsel från grisar. 
Bestämmelserna i förordning (EG) nr 950/97 överensstämmer med de övergripande 
gemenskapsåtgärder som omfattas av mål 5a och kan alltså tillämpas i hela unionen 
4.2. Investeringsstöd för uppfödning av grisar 
För att undvika problem på marknaden för griskött föreskrivs det i förordningen särskilda 
bestämmelser när det gäller stöd för uppfödning av grisar. 
Utveckling av stödet till grisköttssektorn 
År 1972 infördes bestämmelser om stöd för utökande av produktionskapacitet för en 
bidragsberättigande investeringsvolym på 40 000 ecu per anläggning. År 1981 ersattes denna 
ordning av nya bestämmelser som begränsar stödet till antalet subventionerade grisplatser per 
anläggning. Det maximala antalet bidragsberättigande platser minskades successivt från 500 
platser år 1981 till 300 platser år 1988. Genom förordning (EEG) nr 2328/91 förbjöds sedan 
allt stöd som skulle leda till fler grisplatser från och med den 1 januari 1991. 
Den aktuella situationen 
Enligt förordning nr 950/97 är det möjligt att bevilja stöd för uppfödning av grisar om detta 
inte leder till en ökad produktionskapacitet. Stödet är främst avsett för miljöskydd, djurskydd 
och förbättring av anläggningarnas hygieniska förhållanden. Särskilda villkor skall uppfyllas. 
"Foderklausulen" är den största restriktionen eftersom den utesluter intensiva anläggningar 
från stödordningen. Enligt denna klausul skall nämligen varje bidragstagare förfoga över 
tillräckligt stor utnyttjad jordbruksareal för att själv kunna producera minst 35 % av grisarnas 
foder. Kommissionen får tillåta en medlemsstat att göra undantag från detta villkor i 
undantagsfall och endast för investeringar som syftar till minskade utsläpp av gödsel och 
bortskaffande av flytgödsel från befintliga anläggningar (förordning (EG)nr 950/97, art.6(4)). 
År 1995 ansökte Nederländerna om undantag för att ge stöd till investeringar för att minska 
ammoniakutsläppen från intensiva uppfödningsanläggningar för grisar. Kommissionen avslog 
ansökan eftersom det inte gick att utesluta att stöd till intensivuppfödning skulle försvåra 
genomförandet av kvävedirektivet. Nederländerna drog därför tillbaka sin ansökan. 
Möjligheten att göra undantag från foderklausulen har hittills bara utnyttjats en gång. En 
ansökan om undantag som Tyskland lämnade in godkändes av kommissionen den 18 
september 1996 (C (96) 2134, se bilagan). 
4.3. Stöd under en övergångsperiod för uppfödning av grisar 
Särskilda åtgärder för de nya tyska delstaterna 
Övergångsbestämmelser tillämpliga till och med den 31 december 1996 antogs genom artikel 
38 i förordning (EEG) nr 2328/91. Stöd för byggande av grisplatser beviljades i samband 
med omstrukturering av kollektiva jordbruk och skapande av nya familjejordbruk, och på 
villkor att antalet grisplatser i alla nya och omstrukturerade anläggningar inte överskred 
-2X-
antalet grisplatser som tidigare fanns i de gamla anläggningarna. Övergångsbestämmelserna 
förlängdes inte efter den 31 december 1996. De strukturproblem som fortfarande finns i de 
nya delstaterna skulle kunna lösas genom att den ordinarie ordningen i förordning 950/97 
tillämpas. 
Stöd under en övergångsperiod till de nya medlemsstaterna (Österrike och Finland) 
Genom anslutningsakten beviljades tillfälliga stöd för investeringar för uppfödning av grisar 
på villkor att stöden inte leder till en ökad total kapacitet och att de beviljas inom ramen för de 
individuella taken. Dessa stöd kan inte samfinansieras och skall upphöra den 31 december 
1999. 
Österrike 
De officiella österrikiska beräkningarna av antalet grisar är en måttstock på den totala 
produktionskapaciteten. En utökad grispopulation skulle leda till att stödordningen upphör. 
Retroaktiva krav på att redan beviljade stöd skall återbetalas är inte planerade. De 
individuella begränsningarna för varje anläggning regleras i en nationell lag 
("Viehwirtschaftsgesetz") och har godkänts genom beslut av kommissionen (C (95) 634, 
8.9.1995). 
Finland 
De individuella begränsningarna per anläggning har godkänts av kommissionen (C (96) 733, 
19.4.1996). 
4.4. Utökat stöd enligt förordning 950/97 
Vid rådets diskussioner i november 1994 om ändring av förordning 2328/91i7 föreslog vissa 
medlemsstater att den nuvarande stödordningen för grisar bör byggas ut. De hävdade att stöd 
lor utökad produktionskapacitet på anläggningsnivå bör vara möjligt mot bakgrund av de 
strukturella bristerna på marknaden för griskött i vissa regioner. Grisproducenternas 
ekonomiska situation och den känsliga marknaden för griskött innebär emellertid att följande 
restriktioner bör gälla: 
Stödet bör begränsas till specifika områden där behovet av förbättrade 
produktionsstrukturer kan styrkas och även för miljöskydds-, hygien-, och 
djurhälsoaspekter. 
Tillämpningen av stödordningen och den utökade produktionskapaciteten på enskilda 
anläggningar bör inte öka regionens totala grisproduktion. 
Den berörda regionens miljö- och djurhälsosituation bör undersökas noggrant. 
Dessa förslag och problem som kan uppstå vid genomförandet av dem behandlas i följande 
avsnitt. 
En utökad stödordning för grisar skulle kräva en ändring av rådets förordning 950/97. En 
sådan ordning skulle kunna tillämpas i undantagsfall, precis som klausulen om 35 % foder. 
Särskilda bestämmelser för att avgränsa regioner, för att anläggningarna skall iaktta 
' ' Nuvarande förordning 950/97 
-29 -
miljölagstiftningen samt för fastställande och kontroll av taken för produktionskapaciteten 
skulle behöva föreskrivas i förordningen. 
4.4.1. Regioners rätt till stöd 
Avgränsning av områden 
Möjligheten att bevilja investeringsstöd till grisuppfödare måste begränsas till de regioner som 
kan uppvisa ett särskilt behov av strukturförbättringar. Som redan nämnts i kapitel III fortgår 
koncentreringen i vissa redan produktionsintensiva områden, vilket leder till ökande problem 
med spridning och bortskaffande av gödsel. Denna utveckling bör inte stödjas genom 
stödordningar. Å andra sidan har mindre produktionsintensiva regioner med otillräckliga 
strukturer ofta ett minskat antal djur och en minskad produktionsandel. I dessa regioner vore 
det berättigat med en stödordning för att behålla den befintliga produktionskapaciteten. 
"Bidragsberättigade" regioner kan definieras utifrån den faktiska produktionssituationen på 
lokal nivå i respektive region. Som framgår av kapitel III kan produktionsstrukturen variera 
enormt inom de olika NUTS Il-regionerna, som därför inte är en lämplig skala för regioners 
rätt till stöd. Behovet av strukturförbättringar bör styrkas på minst NUTS III-nivå eller till 
och med på lägre nivå (små utvalda områden). 
Miljö- och djurhälsokrav 
De miljömässiga effekterna av en stödordning måste kontrolleras mycket noggrant. Det måste 
framhållas att miljölagstiftningens normer för nedsmutsning från djuranläggningar håller på 
att skärpas och att den tillgängliga jordbruksarealen kommer att bli en flaskhals för 
produktionen i intensiva uppfödningsregioner. Detta leder till att exkrementerna från djuren 
måste transporteras bort från regionen, lagras i storskaliga avfallshanteringsanläggningar eller 
med kostnadskrävande metoder bearbetas till säljbara produkter. Ansökningar från 
medlemsstaterna om gemenskapsstöd till storskalig bearbetning av gödsel vittnar om hur 
allvarliga miljöproblemen är i vissa produktionsområden. Om inte stränga bestämmelser för 
att minska tätheten införs är det risk att dessa problem kvarstår trots eventuell storskalig 
bearbetning. 
När en ordning för investeringsstöd tillämpas regionalt får det inte leda till att miljö- och 
djurhälsosituationen i regionen förvärras ytterligare, och gällande bestämmelser samt 
lagstiftning som snart skall införas måste iakttas. Regioner med ett produktionsöverskott av 
gödsel kan inte beviljas bidrag. Avgränsningen av bidragsberättigade regioner bör därför följa 
de villkor som beskrivs i stycket ovan, inte bara av ekonomiska utan även av miljömässiga 
skäl. Om två stora områden väljs ut döljs miljöproblemen eftersom den intensiva 
djurproduktionen ofta är mycket lokalt koncentrerad. 
Produktionskapacitet 
En regions produktionskapacitet kan definieras på två sätt: 
30 
a) Den kan antingen definieras indirekt, utifrån antalet hållna grisar (på grundval av befintliga 
officiella djurräkningsregister). 
I or alt undvika säsongsvariationer kan det produktionstak som skall gälla när en stödordning 
tillämpas i en region avse en referensperiod, till exempel genomsnittet av tre årliga räkningar 
i den regionen. De följande årens djurräkningar skulle sedan visa om taket har iakttagits. 
Nackdelen med denna metod är att det blir omöjligt att skilja mellan produktionsökningar 
som skett på grund av stödordningen och de som skett av andra skäl. En produktionsökning 
skulle medföra att stödordningen upphör att gälla, eftersom grundkraven i stödordningen 
därmed inte uppfylls. Möjligheten att stödordningen kan upphöra från ett år till ett annat 
skulle orsaka problem i fråga om administration och budgetutarbetning, och även för 
jordbrukare som är intresserade av att investera med hjälp av stödordningen. 
b) Den kan också definieras direkt, genom att antalet grisplatser räknas (på grundval av 
register som skall upprättas). 
En mer tillförlitlig metod skulle begränsa det investeringsstöd som en anläggning beviljas för 
att bygga ytterligare grisplatser till det antal platser som har dragits in någon annanstans. 
Detta tillvägagångssätt skulle dock kräva en enorm administration eftersom medlemsstaterna 
skulle la införa en särskild undersökning av produktionskapaciteten som skulle behöva 
kontrolleras och uppdateras regelbundet. Dock kan man inte ens med denna metod helt och 
hållet utesluta en eventuell regional produktionsökning som beror på att jordbrukare som 
utökar sin kapacitet utan offentligt stöd inte ingår i ovannämnda undersökning eller kontroll. 
4.4.2. Anläggningars rätt till stöd 
Med utgångspunkt från det ovanstående skulle jordbruksföretag som är berättigade till 
investeringsstöd vara tvungna att styrka följande: 
Sitt ekonomiska behov av strukturförbättringar, vilket är ett villkor som redan måste 
uppfyllas genom att en förbättringsplan inlämnas i -enlighet med artikel 5 i förordning 
950/97. 
Att gällande miljölagstiftning iakttas och alt det finns en gödselplan samt tillräckliga 
jordbruksarealer för att sprida all gödsel utan att detta medför föroreningsproblem 
eller en alternativ lösning som har samma effekt ur miljöskyddshänsende. 
Att man iakttar de enskilda produktionstak som fastställs av varje medlemsstat (såsom 
är fallet i Österrike och Finland enligt avsnitt 4.3 ovan). 
Att antalet nybyggda grisplatser inte är större än det antal platser som dragits in på 
andra anläggningar. 
Alt ett minsta utrymme per djur respekteras sä att god hälsostandard säkerställs i 
intensiva, men också i mindre intensiva anläggningar 
5. SAMMANFATTNING 
5.1. Marknaden 
Det förekom stora variationer inom EU:s sektor för griskött mellan 1993 och sommaren 1997. 
Till skillnad från 1993 och 1994, som kännetecknades av en svår kris inom sektorn på grund av 
en för stor ökning av antalet grisbesättningar, rådde det 1995 återigen god balans mellan utbud 
och efterfrågan, och tillämpningen från den 1 juli 1995 av WTO:s exportåtgärder har inte 
inverkat negativt på marknaden. 
I stort sett var 1996 ett bra år trots att priserna steg uppseendeväckande under våren för ätt 
sjunka successivt under hösten. Den gynnsamma situationen 1996, i synnerhet orsakat av en stor 
efterfrågan på griskött på grund av BSE-krisen, ledde till en ökning av antalet grisar. Därför 
förväntades en ökad produktion under 1997. 
Denna uppgång inträffade dock inte. I stället sjönk tillgången på griskött kraftigt på marknaden 
under första halvåret 1997, på grund av de särskilda åtgärderna till stöd för marknaden, i 
synnerhet i Nederländerna och Spanien, vilka medförde mycket höga priser.Som ett resultat 
ökade antalet grisar kraftigt under 1997, vilket beräkningarna för augusti 1997 visar. En ny 
produktionsökning, som eventuellt uppmuntras av nationella strukturstöd och /eller strukturstöd 
från gemenskapen, skulle kunna leda till en ny obalans på marknaden, med alla de skadliga 
effekter som man noterat vid tidigare kriser. 
Eftersom produktionen av griskött inom EU förväntas öka under 1998, förmodas det att den 
Gemensamma Marknadens priser under 1998 kommer att vara på en betydligt lägre nivå än 
under 1997. Minskningen kommer dock endast att innebära en återgång till en mer normal 
prisnivå. Kommissionen kan bidra till att mildra effekterna av tillfälliga produktionsökningar 
genom att vid behov antingen föreskriva stödåtgärder för privat lagring eller uppmuntra export. 
Den kan dock inte skydda sektorn mot effekterna av en permanent produktionsökning som är 
mycket större än efterfrågeökningen. Det vore oklokt att anta att det existerar några obegränsade 
yttre marknader som ständigt är redo att ta emot hela den export som krävs för att skapa balans 
på den inre marknaden. Man får inte heller glömma att kommissionen sedan den 1 juli 1995, i 
enlighet med WTO-avtalen, är förpliktigad att iaktta de kvantitativa och budgetära exporttaken. 
Ett godkännande av åtgärder som syftar till att öka kapaciteten även i regioner med låg gristäthet 
kan leda till obalans på den inre marknaden, vilket alltid är riskabelt. Mot bakgrund av att 
grisköttshandeln inom gemenskapen överstiger 3 miljoner ton, bör det vara möjligt att skapa 
balans mellan under- och överskottsregioner. 
5.2. Strukturer 
Som framgår av kapitel 3 har det genomsnittliga antalet grisar per anläggning, som är 
måttstocken för utvecklingen av anläggningsstrukturerna, ökat i alla medlemsstater utan hjälp av 
någon stödordning. En jämförelse mellan strukturen på enskilda anläggningar och utvecklingen 
för djurbesättningar visar att produktionen främst har ökat i länder och regioner med stora 
anläggningar. 
32 
Det är inte möjligt att med de statistiska uppgifter som nu finns till hands noggrant och 
uttömmande granska miljöproblemen. Det är ändå uppenbart att den mycket intensiva 
produktionen brottas med miljöproblem i samband med bortskaffande av gödsel och utsläpp från 
anläggningarna. Detta kräver i sin tur alt medlemsstaterna ser till att anläggningarna till fullo 
iakttar miljölagstiftningen. 
Dessa regioner är dessutom alltmer sårbara när det gäller sjukdomar som kan orsaka ofantliga 
förluster. Vad som behövs är inte att man ger offentligt stöd för att skapa produktionskapacitet, 
utan att man förebygger en ytterligare koncentration inom sektorn och i vissa områden också får 
en minskning av grispopulationen. 
Hälsotillståndet för gemenskapens grisar har under de senaste åren försämrats på grund av 
svårigheten att utrota sjukdomar i områden med hög gristäthet. För att övervinna dessa problem 
behövs det ytterligare forskning och förbättring av sjukdomskontroller. Vad gäller det senare 
inkluderar detta åtgärder som ökar medvetenheten om sjukdomar, förbättrad beredskap att 
bekämpa sjukdomar, bättre skyddsåtgärder på anläggningsnivån, skyddsåtgärder vid transporter 
av grisar och finansiering av sjukdomsulrotning. 
Även i regioner där grisarna hålls främst på små eller medelstora anläggningar har antalet grisar 
per anläggning ökat. 1 vissa regioner ökar till och med del totala antalet grisar, och därför 
verkar det inte lämpligt att stärka den regionala produktionsökningen med hjälp av 
gemenskapsstöd. Endast regioner som lappat marknadsandelar på grund av minskad produktion 
kan få stöd. 
I kapitel 4.4. anges de villkor och kriterier som skall fastställas vid en eventuell ändring av 
förordningen. Det är emellertid klarlagt att risken för en regional produktionsökning inte kan 
uteslutas helt. Det är svårt att förutse utvecklingen för den uppfödning som inte får stöd 
eftersom den inte omfattas av något kontrollsystem. Registrering av all regional kapacitet eller 
fullständig kontroll på alla grisanläggningar förefaller varken vara genomförbar eller motiverad. 
De befintliga möjligheterna till stöd, vilka beskrivs i kapitel 4, innebär att stor försiktighet 
måste iakttas när det skapas nya möjligheter till stöd. 
Det finns dessutom stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller utvecklingen av deras 
grisproduktion, trots att den nuvarande ramen för gemenskapsstöd innebär att alla omfattas av 
samma bestämmelser. Man kan sålunda dra slutsatsen att den inverkan som en eventuell 
stödåtgärd för förbättring av enskilda strukturer kan ha är ganska liten jämfört med effekterna 
av andra faktorer, såsom graden av organisering och vertikal integrering, bearbetningsföretagens 
struktur samt marknadsföring. 
Mot bakgrund av det ovanstående och av den bräckliga balansen på marknaden för griskött är 
det mycket tveksamt om förordning 950/97 bör ändras för att problemen inom denna sektor i 
vissa av gemenskapens regioner skall kunna lösas. 
1 linje med Agenda 2000 föreslår Kommissionen ett reviderat legalt ramverk för 
landsbygsutvecklingsåtgärder. Detta kommer au möjliggöra att nuvarande åtgärder för 
investeringsstöd blir integrerade med åtgärder för marknadsföring och bearbetning, miljöskydd och 
sä vidare. På detta sätt kommer det alt bli möjligt med mer flexibla program, som tar hänsyn till 
speciella problem inom varje sektor eller region. 
J3 
Rapport om situationen på marknaden for griskött i europeiska unionen inför 
en eventuell ändring av strukturåtgärderna inom denna sektor 
Bilaga 
sy 
BILAGA 
BILAGA I: 
1. Grisbesättningarnas utveckling i medlemsstaterna 
2. Undantag i Tyskland (Brandenburg) från klausulen om 35 % foder 
BILAGA II: Tabeller 
1 Inhemsk bruttoproduktion ( 1000 ton, slaktvikt), 1990-1995 
2 Export av griskött till tredje land (produktvikt, inkl. fett och slaktbiprodukter, ton), 
1993-1996 
3 Import av griskött från tredje land (produktvikt, inkl. fett och slaktbiprodukter, ton), 
1993-1996 
4 Importkvoter för griskött, VI/1996-XII/1997 
5 Balansräkning för griskött i EU-15 (1000 ton slaktvikt), nuvarande situation och 
prognos 
6 Totalt antal grisar (1000-tal) i medlemsstaterna och i procent av EU, 1990/1996* 
7 Totalt antal slaktsvin (1000-tal) i medlemsstaterna och i procent av EU, 1990/1996* 
8 Totalt antal suggor (1000-tal) i medlemsstaterna och i procent av EU, 1990/1996* 
9 Totalt antal grisar (1000-tal) i regionerna, 19S9-1993/94/95* 
K) Totalt antal slaktsvin (1000-tal) i regionerna, 1989-1993/94/95* 
I I Totalt antal suggor (1000-tal) i regionerna, 19S9-1993/94/95* 
12 Produktionsanläggningarnas struktur i EU pä nationell nivå, 1987-1991/93/95* 
13 Produktionsanläggningarnas regionala struktur i EU, 1989/1993* 
14 Antal djurenheter (grisar och nötkreatur) per hektar jordbruksareal, 1993/94* 
Uppgifter från EUROSTAT.s dataregister, framtagna 15.5.1997 - 30.6.1997. 
3c 
Bilaga 1 
1. Grisbesättningarnas utveckling i medlemsstaterna 
Det totala grisbeståndet 
Det råder stora skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om grisbesättningarnas 
utveckling16 under perioden 1990-1996. Medan antalet grisar minskade markant i 
Tyskland (-21,75%) och Italien (-8,45%) ökade produktionen i Frankrike (24,6%), 
Danmark (19,36%) och Belgien (+12,43%). Irland svarade för den största ökningen 
(133,3%), men då detta endast motsvarar 1,20% av gemenskapens totala produktion 
påverkar det inte gemenskapens totala grisbeslånd i någon större omfattning. I 
Nederländerna ökade antalet grisar något med 3,37 %. 
Denna utveckling har påverkat produktionen och därigenom de största producenternas 
marknadsposition: Tyskland (24,1 miljoner grisar), Spanien (18,6 miljoner grisar), 
Frankrike (15,0 miljoner grisar), Nederländerna (14,3 miljoner grisar) och Danmark (11,1 
miljoner grisar). Alla utom Tyskland ökade sin andel av EU:s totala grisbestånd. Frankrike 
ökade sin produktionsandel mest, från 2,54% till 13,50% av EU:s grisbestånd (12 
medlemsstater). Därigenom passerade Frankrike Nederländerna (12,85 %) och är nu 
gemenskapens tredje största producent. Även Danmark (+1,52 %) och Spanien (+2,20 %) 
stärkte sin ställning inom gemenskapen. 
I motsats till ovannämnda producenter gick Tyskland tillbaka med 6,37% till 21,75 %. 
Tyskland förblir den största producenten men den procentuella skillnaden jämfört med den 
näst största producenten, Spanien, har minskat till 5 %. Den stora minskningen av antalet 
tyska grisar beror huvudsakligen på utvecklingen i de nya delstaterna där grisbeståndet har 
minskat med 64,04 % sedan 1990. I de gamla delstaterna skedde det också en minskning 
mellan 1990 och 1996, främst beroende på utbrott av svinpest under 1993 och 1994. 
Slaktsvin 
Beståndet av slaktsvin17 (mer än 50 kg levande vikt) ökade med 12,18 % till totalt 41,7 
miljoner slaktsvin i Europeiska gemenskapen (12 medlemsstater). Antalet ökade med 2,46 
miljoner grisar efter anslutningen av de nya medlemsstaterna. Den största ökningen av 
slaktsvin skedde i Irland (+37,06%), Frankrike (+26,01 %), Danmark (+21,20%) och 
Spanien (+22,24 %). I Tyskland minskade antalet slaktsvin med cirka 22 %. 
Avelssuggor 
Siffrorna för avelssuggor1* ger en fingervisning om en möjlig framtida utveckling för 
grisproduktionen I EU (12 medlemsstater) ökade antalet avelssuggor med 7,42% mellan 
1990 och 1995 och uppgick 1996 till 11,7 miljoner suggor. Detta antal ökades på av de 
nya medlemsstaterna Österrike, Finland och Sverige med 828 000 suggor till totalt 12,6 
16 Se label I 6 
17 Se tabell 7 
18 Se tabell 8 
3£ 
miljoner. Enligt dessa siffror är en lätt ökning av den europeiska grisköttsproduktionen att 
vänta. 
När del gäller de fem största ovannämnda producenterna ökade antalet suggor mest i 
Frankrike (+23,86%) och Irland (+22,55%). Danmark och Nederländerna ökade sina 
bestånd av suggor med 17,29 % respektive 1,92 %. I Tyskland minskade antalet suggor 
med 20,41 %. Också här beror det främst på utvecklingen i de nya tyska delstaterna där 
antalet suggor halverades. 
En jämförelse av procenttalen för antalet avelssuggor i de tolv gamla medlemsstaterna 
visar att Frankrikes produktionsandel ökade mest. Frankrike ökade sin andel av EU.s 
avelssuggor från 10,74% 1990 till 12,39% 1996, följt av Spanien, som ökade sin andel 
med 0,46 % till 17,59 %, och Danmark, som ökade med 0,88 % till 10,41 %. Den stora 
produktionsminskningen i de nya tyska delstaterna påverkade också antalet avelssuggor 
och ledde till att hela Tyskland minskade sin produktionsandel med 7,58 %. Trots det 
förblir Tyskland med sina 21,68 % den största produeenten av avelssuggor i Europa, men 
avståndet till den näst största producenten, Spanien, har krympt ytterligare. 
2. Undantag i Tyskland (Brandenburg) frän klausulen om 35 % foder 
Kommissionen har godkänt ett undantag från klausulen om 35 % foder när det gäller ett 
regionalt direktiv i den tyska delstaten Brandenburg Följande särskilda villkor måste vara 
uppfyllda för de sökande som vill omfattas av denna ordning: 
1. Ordningen gäller investeringar som syftar till att minska gödselutsläppen och att 
eliminera gödsel på de berörda anläggningarna. 
2. Investeringen far inte leda till att anläggningens produktionskapacitet ökar. 
3. Uppfödaren skall lämna in en gödselanvändningsplan som skall innehålla följande: 
-Identifikation av de kontrakterade arealer som är tillgängliga för 
gödselspridning. 
-Beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att följa föreskrifterna i den 
tyska lagen "Diingeverordnung" (genom vilken nitratdirektivet 
EEG/91/676 införlivades med den nationella lagstiftningen) när det gäller 
val av arealer, beräkning av mängden organiskt gödsel per hektar och 
spridningstid. 
-Maximal besältningstäthel (alla djur) per hektar kontraklerad areal på 1,4 
djurenheter per hektar. 
Kommissionen har begärt att en rapport om tillämpningen av undantagsordningen skall 
lämnas in efter ett år. 
CQ 
Bilaga II 
Tabeller 
Tabell 1 
Inhemsk bruttoproduktion (1000 ton, slaktvikt) 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
EU 
U.E.B.L 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Nederländerna 
Österrike 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Förenade kungari 13.338 (1) 
747 
1.208 
3.142 
147 
1.772 
1.817 
160 
1.211 
1.904 
278 
953 14.289 (2) 
893 
1.272 
3.786 
153 
1.869 
1.860 
169 
1.224 
1.806 
263 
995 14.343 (2) 
934 
1.383 
3.467 
153 
1.902 
1.950 
189 
1.228 
1.865 
265 
.007 15.175(2) 
976 
1.524 
3.574 
147 
2.065 
2.134 
201 
1.265 
1.972 
476 
304 
.014 15.233 (2) 
992 
1.539 
3.462 
142 
2.197 
2.117 
207 
1.295 
. 1.927 
473 
301 
171 
308 
1.054 16.043 (3) 
1.029 
1.517 
3.427 
142 
2.172 
2.140 
207 
1.276 
1.885 
473 
284 
168 
311 
1.013 
(1) EU 12 förutom f.d. DDR 
(2) EU 12 med de nya delstaterna 
(3) EU 15 
39 
Tabell 2 
Export av griskött till tredje land 
(produktvikt, inkl. fett och slaktbiprodukter, 1000 kg) 
1993 
1994 
1995 
1996 UcBL 
36.604 
42 93 K 
4-1 XXX 
68.836 Dk 
401.058 
49X.XI4 
39X092 
396.484 Dcu 
73.938 
102 343 
57.694 
37.365 EU 
4.063 
4581 
5.620 
6.077 Esp 
40.335 
51.256 
51.650 
62.539 Fra 
56.764 
113.608 
104.806 
121.510 Irl 
10.387 
16.539 
12.149 
15.753 Ita 
11.2X5 
17 723 
15.0X4 
18.447 NI 
82.735 
99.337 
103.116 
119.074 öst 
20.138 
22.092 Port 
7.192 
8.187 
11.002 
10.580 SF 
7.589 
12.842 Sve 
12.257 
13.904 U.K. 
7.239 
18.375 
28.325 
35.006 EU 
731.604 
973.705 
872.410 
940.509 
Tabell 3 
Import av griskött från tredje land 
(produktvikt, inkl. fett och slaktbiprodukter, 1000 kg) 
1993 
1994 
1995 
1996 UcBL 
2.124 
2.223 
2.243 
1.005 Dk 
1.285 
2.229 
242 
60X Dcu 
16.531 
13.955 
12.386 
13.540 Eli 
1.689 
1.162 
570 
1.058 Esp 
1.274 
4.451 
2.032 
6.02X Fra 
2.810 
5.791 
3.476 
6.407 Irl 
9 
81 
42 
155 Ha 
11.5X0 
10.194 
10.X3X 
IX 162 NI 
12.316 
6.822 
6.218 
7.832 Öst 
1.606 
2.488 Port 
42 
5 
278 
219 SF 
2 
1 Sve 
1.651 
1.654 U.K. 
4.917 
5.002 
4.536 
3.X09 EU 
54.576 
51.918 
46.120 
62.966 
<fo 
Tabell 4 
Importkvoter för griskött 
1. Associeringsavtal med Central- och Östeuropeiska länder 
(Period: 1.1.1997-31.12.1997) 
Kvantitet % nedsatt 
. i ton tuH 
Ungern 41.768 80% 
Polen 26.050 80% 
Tjeckien 4.980 80% 
Slovakien 2.340 80% 
Bulgarien 230 80% 
Rumänien 17.533 80% 
Litauen * 1.050 80% 
Lettland * 1.260 80% 
Estland * 1.575 80% 
Slovenien | 150| 80% 
* (Period: 1.7.1996 - 30.12.1997) 
2.AVS-länder 
(Period: 1.1.1997-31.12.1997) 
Kvantitet % nedsatt 
i ton tull 
250 50% 
3. Inom ramen för WTO 
Kvantitet 
i ton Tull 
WTO - 1 7.000 befriad 
(Period: 1.1.1997- 31.12.1997) 
WTO-2 18 920 Slutligt belopp 
(Period: 1.7.1996 - 30.6.1997) fastst. per produkt 
<+> 
Tabell 5 
Balansräkning för griskött i EU-15 (1000 ton slaktvikt), nuvarande situation 
och prognos 
Griskott 
Produktion 
Konsumtion 
Import 
Export 
Konsumtion 
per person 1995 
15 953 
15 137 
22 
808 
40,67 1996 
16 325 
15 527 
42 
870 
41,67 1997 
16 570 
15 770 
50 
850 
42,20 1998 
16 684 
15 908 
65 
841 
42,44 1999 
16 775 
16 034 
80 
821 
42,68 2000 
16 871 
16165 
95 
801 
42.88 2001 
16998 
16317 
no 
792 
43,17 2002 
17136 
16 455 
110 
792 
43,41 2003 
17 276 
16 594 
110 
792 
43,66 2004 
17 417 
16 735 
110 
792 
43,90 2005 
17 539 
16 857 
HO 
792 
44,15 
OIM: Ur CAP 2000 - working document. I>ong term Prospects - Grains, Milk & Meat Products, KU-Kommissioncn, IXï VI. Produktionen 
ar nettoproduktion, dvs inhemsk bruttoproduktion plus netto- handel med levande djur. Import och export avser därför endast 
kotthandcl. Slaktbiproduktcr år undantagna. 
4> TABELL 6: Totalt antal grisar i riiéäierpitäterna 
Totalt antal grisar (1000-tal) 
MS 1996 +/-% 
be 
dk Belgien 
Danmark 
de Tyskland 
dw Tyskland (V)* 
Tyskland (Ö)* 
gr Grekland 
Frankrike 
Irland 
Italien 
lu Luxemburg 
ni Nederländerna 
Pt Portugal 
uk För. Kungariket 
e12 EU12 
Österrike 
Finland 
Sverige 
e15 EU15 7.225 +5,07% 
11.079 +1,92% 
24.117 -7,51% 
20.958 -5,17% 
3.159 -20,51% 
904 -20,91% 
Spanien 18.572 ••2,11% 
14.968 +4,73% 
1.665 +11,99% 
8.090 -3,09% 
77 +7,48% 
14.253 + 1,87% 
2.344 -12,08% 
7.600 -3,41% 1993 
6.876 
10.870 
26.075 
22.101 
3974 
1.143 
18.188 
14.291 
1.487 
8.348 
72 
13.991 
2.666 
7.868 
110.894 -0.88% I 111.875 +/-% 1990 +/-1990/96% 
+7,01% 
+17,11% 6426 
9282 
-15,39%; 30819 
+0,30% i 22035 
-54,76% 8784 
+0,00% i 1143 
+14.04%! 15949 
+18,97%l 12013 
+19,02%| 1249 
-5,53% i 8837 
+2,02%: 70 
+1,47%! 13788 
+0,08% i 2664 
+6,61% 7380 
+2,06% 109 620 
3.663 -4,11% 3.820 
1.413 +8.76%; 1300 
2.323 +2.02% I 2277 
118.293 -0.82% i 119.272 +3,58% 3688 
+0,74% : 7290 
+0,57% ! 2264 
+10,36%! 108.078 +12,43% 
+19,36% 
-21,75% 
-4,89% 
-64,04% 
-20,91% 
+16,45% 
+24,60% 
+33,30% 
-8,45% 
+9,66% 
+3,37% 
-12,01% 
+2,98% 
+1.16% 
-0,68% 
+9,56% 
+2,61% 
+9,45% Totalt antal grisar i procent av EU 
1996(UE-15) 
6,11% 
9,37% 
20,39% 
17,72% 
2,67% 
0.76% 
15,70% 
12,65% 
1,41% 
6,84% 
0,07% 
12,05% 
1,98% 
6,42% 1996QJE-12) 
3,30% j 
1,27% | 
2,09% 
ioo,oo%| 6,52% 
9,99% 
21,75% 
18,90% 
2,85% 
0,82% 
16,75% 
13,50% 
1,50% 
7,30% 
0,07% 
12,85% 
2,11% 
6.85% 
100,00% 1993 1990 
6,15%! 5,86% 
9,72% 8,47% +/-,90/'96(UE-12) 
23,31% 28,11% 
19,75% 20,10% 
3,55% 8,01% 
1,02%; 1,04% 
16,26%; 14,55% 
12,77% 10,96% 
1,33%! 1,14% 
7,46% 8,06% 
0,06%! 0.06% 
12,54%! 12.58% 
2,38%' 2,43% 
7,03%! 6,73% 
100,00%! 100,00% +0,65% 
+1.52% 
-6,37% 
-1.20% 
-5,16% 
-0,23% 
+2,20% 
+2,54% 
+0,36% 
-0,77% 
+0,01% 
+0.27% 
-0,32% 
+0,12% MS 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Tyskland (V)* 
Tyskland (ö)" 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Kallen 
Luxemburg 
Nederländerna 
Portugal 
För. Kungariket 
EU12 
Österrike 
Finland 
Sverige 
EU15 
(översikt för december) 
* Källa. Stat. Jahrbuch uber Ernährung, Landwirtschaft und Forsten, Landwirtschaftsverlag Munster-Hiltrup, olika utgåvor. För 1996: preliminärt, kalla: BML, Stat. Monatsbericht 1/97 
** Beräknat: Tyskland (Öst) = Tyskland - Tyskland (Vast) " 
EUROSTAT: New Cronos/Zpa1 (siffrorna på kursiv är från medlemsstaternas myndigheter). 
-o TABELL 7: Totalt antal slaktsvin pä mer än 50 kg lmédleii||iitema 
Totalt antal slaktsvin på mer än 50 kg (1000-tal) 
be 
dk 
de 
dw 
gr 
Pt 
uk 
e12 
e15 MS 1996 
Belgien 
Danmark 2.695 
3.013 
Tyskland; 9.148 
Tyskland (V)* i 8.071 
Tyskland (Ö)** 1.076 
Grekland: 288 
Spanien I 7.563 
Frankrike! 5.689 
Irland1 
Italien \ 525 
4.350 
Luxemburg 26 
Nederländerna! 
Portugal 4.965 
698 
För. Kungariket] 2.701 
EU12 41.662 +/-% 1993 +/-% 1990 
+5,24% 
+1,31% 
-5,59% 
-2,90% 
-21,92% 
-14,79% 
+3,78% 
+3.30% 
+15,68% 
-2,43% 
+15.03% 
+7,35% 
-15.50% 
+2,27% 2.561; +14,05%! 2245 
2.974 +19.63% 2486 
9.690 -17,36%, 11726 
8.312 +0,78% j 8248 
1378 -60,38% 3478 
338 +7,30% 315 
7.287 i +17.78% 6187 
5.508 +21,99% 4515 
454; +18,48%; 383 
4.459! -7,47% 4818,4 
23 • +0,40%! 23 
4.625 -0,62%: 4654 
826! -1,55%! 839 
2.641' +8,91%; 2425 
+0,67%! 41.385 +11,44%! 37.138 +/-1990/96% 
Österrike 1.262! -6,86%! 1.355 
Finland 
Sverige 
EU15 4991 
699! 
44.122i +20.03% 
+21,20% 
-21,99% 
-2,15% 
-69,06% 
-8.57% 
+22.24% 
+26.01% 
+37,06% 
-9,72% 
+15,49% 
+6,68% 
-16,81% 
+11.38% 
+12,18% Totalt antal slaktsvin på mer än 50 kg, i procent of EU 
1996(UE-15) ; 1996(UE-12) 
6,11%| 
6,83% • 
20,73%, 
18,29%: 
2.44%' 
0,65% 
17.14% 
12,89% 
1,19% 
9.86% 
0,06% 
11.25% 
1,58%! 
6.12%i 
3,03% 
1,20%! 
1,68%' 
100,00%: 6,47% 
7.23% 
21,96% 
19,37% 
2,58% 
0,69% 
18.15% 
13,66% 
1,26% 
10,44% 
0,06% 
11,92% 
1,68% 
6,48% 
100,00% 1993 
6,19% 
7,19% 
23.41% 
20,08% 
3,33% 
0,82% 
17,61% 
13,31% 
1,10% 
10,77% 
0,06% 
11,18% 
2,00% 
6,38% 
100,00% 1990 
6.05% 
6,69% 
31,57% 
22,21% 
9,37% 
0,85% 
16,66% 
12.16% 
1.03% 
12,97% 
0,06% 
12,53% 
2,26% 
6,53% 
100,00% •/-^^(UE-^) 
+0,42% 
+0,54% 
-9.62% 
-2.84% 
-6.78% 
-0,16% 
+1,49% 
•1,50% 
•0,23% 
-2,53% 
•0,00% 
-0,61% 
-0,58% 
-0,05% MS 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Tyskland (V)* 
Tyskland (Öp 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Portugal 
För. Kungariket 
EU12 
Österrike 
Finland 
Sverige 
EU1S 
(översikt för december) 
* Källa Stat Jahrbuch Uber Ernährung, Landwirtschaft und Forsten, Landwirtschaftsverlag Munster-Hiltrup, olika utgåvor. För 1996: preliminärt, kalla: BML, Stat. Monatsbericht 1/97 
** Beräknat: Tyskland (Öst) = Tyskland - Tyskland (Vast) 
EUROSTAT: New Cronos/zpa1 (siffrorna på kursiv är från medlemsstaternas myndigheter) 
TABELL 8: Totalt antal suggor;f rriedlemsstaterna (1000-tal) 
Totalt antal suggor (1000-tal) 
be 
dk 
de 
dw 
gr 
lu 
ni 
Pt 
uk 
e12 
at 
se 
e1S MS 1996 +/-% 
Belgien 7481 +0,84% 
Danmark 1.221 +5,08% 
Tyskland 2.543 -9,45% 
Tyskland (V)* 2.141 -6,95% 
Tyskland (Ö)* 402; -20,71% 
Grekland 135! -17,18% 
Spanien 2.063' -2,18% 
Frankrike 1.453 +6,00% 
Irland 182 +8,16% 
Italien 685 -2,55% 
Luxemburg -6,53% 
Nederländerna 1.483! +0,54% 
Portugal 330 i -9,84% 
För. Kungariket 875; -2,02% 
EU12 11.727 -2,03% 1993 +/-% 1990 +/-1990/96% 
742 +1.42% 731 
1.162 +11.62% 1041 
2.808 -12.10% 3195 
2.301 -3.80% 2392 
507 -36.86% 803 
163 +1,88% 160 
2.109 +12.75% 1870 
1.371 +16.85% 1173 
169 +13.31% 149 
703 -3.17% 725.9 
10 -0.50% 10 
1.475 +1,37% 1455 
366 +3.39% 354 
893 +4.32% 856 
11.970 +9.65% 10.917 
Österrike 385! +1,05% 
Finland 181 
Sverige 262! -3,86% 
EU15 12.556 i 273 +9.17% 250 
(översikt för december) +2,27% 
+17.29% 
-20,41% 
-10,49% 
-49,94% 
-15,63% 
+10,29% 
+23.86% 
+22,55% 
-5,63% 
-7,00% 
+1,92% 
-6,78% 
+2.22% 
•7,42% 
381 +7.08% 356 +8,21% 
+4.96% Totalt antal suggor, i procent av EU 
1996(UE-15) 1996(UE-12) 1993 1990 +/-W96(UE-12) MS 
5,96% 
9.72% 
20.25% 
17.05% 
3.20% 
1.08% 
16,43% 
11.57% 
1,45% 
5.46% 
0.07% 
11.81 % 
2.63% 
6.97% 
3.28% 
1.55% 
2,23% 
100.00% 6,38% 6.20% 6.70% 
10.41% 9,71% 9,54% 
21,68% 23,46% 29.27% 
18.26% 19,22% 21.91% 
3.43% 4,24% 7.36% 
1,15% 1,36% 1,47% 
17.59% 17.62% 17.13% 
12.39% 11,45% 10.74% 
1.55% 1.41% 1.36% 
5.84% 5.87% 6.65% 
0.08% 0.08% 0.09% 
12,65% 12,32% 13.33% 
2,81% 3.06% 3.24% 
7,46% 7.46% 7.84% 
100.00% 100.00% 
* Kalla: Stat. Jahrbuch uber Ernährung, Landwirtschaft und Forsten. Landwirtschaftsverlag Munster-Hiltrup, olika utgåvor. För 1996: preliminärt, kalla: BML. Stat. Monatsbericht 1/97 
** Beräknat: Tyskland (Öst) = Tyskland - Tyskland (Väst) -0,32% Belgien 
•0,88% Danmark 
-7.58% Tyskland 
-3,65% Tyskland (V)* 
-3.93% Tyskland (Ö)~ 
-0,31% Grekland 
+0.46% Spanien 
+1,64% Frankrike 
+0.19% Irland 
-0.81% Italien 
-0.01% Luxemburg 
-0,68% Nederländerna 
-0.43% Portugal 
-0,38% För. Kungariket 
EU12 
Österrike 
Finland 
Sverige 
EU1S 
EUROSTAT: New Cronos/zpal (siffrorna på kursiv är från medlemsstatemas myndigheter) 
TA 
eur 
hm 
bel 
be2 
be3 
dk 
de 
del 
de2 
de3 
de4 
de5 
de6 
de7 
de8 
de9 
dea 
deb 
dec 
ded 
dee 
def 
deg 
gr 
gn 
gr2 
gr3 
gr4 
të$m 
es1 
es11 
es12 
es13 
es2 
es21 
es22 
es23 
es24 
es3 
es4 
es41 
es42 
es43 
es5 
es51 
es52 
es53 
es6 
es61 
es62 
es63 
es7 BELL 9: Totalt antal g 
Region 
EUR 12 
BELGIQUE-8ELGIE 
REG.BRUXELLES-CAP./BRUSSE 
VLAAMS GEWEST 
REGION WALLONNE 
r 
DEUTSCHLANDgesamt 
oarrscHUNO«w 
DEUTSCHLANDoeu" 
BADEN-WUERTTEMBERG 
BAYERN 
BERLIN 
BRANDENBURG 
BREMEN 
HAMBURG 
HESSEN 
MECKLENBURG-VORPOMMERN 
NIEDERSACHSEN 
NORDRHEIN-WESTFALEN 
RHEINLAND-PFALZ 
SAARLAND 
SACHSEN 
SACHSEN-ANHALT 
SCHLESWIG-HOLSTEIN 
THUERINGEN 
ELLADA 
VOREIA ELLADA 
KENTRIKI ELLADA 
ATTIKI 
NISIA AIGAIOU. KRITI 
ESPANA 
NOROESTE 
GALICIA 
ASTURIAS 
CANTABRIA 
NORESTE 
PAIS VASCO 
NAVARRA 
RIOJA 
ARAGON 
MADRID 
CENTRO (E) 
CASTILLA-LEON 
CASTILLA-LA MANCHA 
EXTREMADURA 
ESTE 
CATALUNA 
COMUNIDAD VALENCIANA 
BALEARES 
SUR 
ANDALUCIA 
MURCIA 
CEUTAYMELILLA 
CANARIAS 
fr FRANCE 
fr1 |||_E DE FRANCE risar (1 
1995 
7.163 
0 
6.885 
268 
10.709 
23J37 
tun 
f> 3.166 
2.176 
3.437 
2 
702 
3 
3 
877 
527 
6.752 
5.633 
397 
25 
563 
712 
1.269 
660 
917 
18.125 
14.623 000-tal 
1994 
€.984 
0 
6.707 
277 
10.864 
24,698 
21,331 
3.367 
2.251 
3.722 
2 
762 
3 
3 
917 
609 
6901 
5762 
435 
27 
614 
712 
1.309 
671 
961 
18.269 
.._. I 
1993 
112.894 
€876 
0 
6.590 
286 
10.870 
26.076 
Eiot 
3.974 
2.298 
3.807 
2 
969 
3 
a4 
980 
791 
7.215 
5.916 
466 
32 
682 
817 
1.378 
715 
1.144 
434 
583 
24 
102 
i 18.234 
687 
621 
45 
22 
3277 
51 
336 
87 
2803 
57 
4.668 
2.816 
735 
1.118 
6.269 
5.237 
956 
76 
3.230 
2 086 
1 1441 
0 
46 1992 
109.830 
6.903 
0 
6.625 
278 
10.346 
26,614 
22,116 
4.400 
2.240 
3.834 
2 
1.038 
3 
4 
1.000 
970 
7.216 
5.903 
486 
31 
754 
882 
1.397 
756 
1.099 
414 
567 
24 
94 
18.260 
1.028 
961 
45 
23 
2 758 
52 
344 
100 
2.261 
58 
4.977 
2.941 
932 
1.105 
6.033 
5.083 
873 
77 
3 365 
1 972 
1 393 
0 
41 
14.593 13.6841 12.903 
I 12 14 1991 
106 233 
6.633 
0 
6.264 
269 
9.767 
26.063 
21.386 
4.679 
2.167 
3.693 
27 
1.086 
3 
5 
985 
1.153 
6920 
5675 
488 
34 
789 
932 
1.388 
719 
974 
363 
493 
24 
93 
17.110 
1.029 
955 
47 
27 
2854 
57 
370 
110 
2.317 
69 
4.461 
2.810 
677 
974 
5.546 
4.643 
794J 
108| 
3113 
1.781 
1 332 
0 
i 
381 1990 
110.000 
6426 
0 
6.148 
278 
9407 
30,819 
22,069 
8,700 
2.224 
3.716 
27 
2.049 
4 . ... 
1028 
1.971 
7.127 
5.938 
510 
36 
1.494 
1.956 
1.445 
1.291 
1.143 
419 
590 
26 
108 
16.002 
1.076 
980 
66 
30 
2.394 
56 
334 
93 
1.911 
70 
4.355 
2.547 
899 
909 
5.380 
4.465 
815 
100 
2.674 
1.689 
985 
0 
53 
12.3841 12.239 1989 
102.156 
6440 
0 
6.151 
289 
0,190 
22.166 
: "EM 
1 
2.227 
3.706 
3 
4 
5 
1.033 
7.172 
5996 
533 
35 
1.451 
1.160 
433 
583 
28 
117 
16.911 
1.386 
1.273 
60 
53 
2.443 
61 
348 
112 
1.923 
78 
4.562 
2.585 
1.015 
962 
5.641 
4.721 
824 
97 
2.740 
1.671 
1.069 
0 
61 
12.366 
17 \ 18\ 18 •/-1989-90/94% 
+7.87% 
+M«% 
+0,00% 
+9,04% 
-4,12% 
*18,22% 
•1143% 
43* 
41,86% 
+1.05% 
+0,45% 
-33,33% 
^62.83% 
-3l'~58% 
" -34,69% 
-11.27% 
-69,09% 
-3.78% 
-3.89% 
-18.38% 
-24.58% 
-58,92% 
-63,60% 
-9,79% 
-48,01% 
-18,05% 
+8.03% 
. . . .. 
--
+18,01% 
EUROSTAT: New Cronos/regio (siffrorna på kursiv är från medlemsstatemas myndigheter). 
fr2 
fr3 
fr4 
fr5 
fr6 
fr7 
fr8 
fr9 
ie 
it 
it1 
it11 
it12 
it13 
it2 
it3 
it31 
it32 
it33 
it4 
it5 
it51 
it52 
It53 
it6 
it7 
it71 
it72 
it8 
it9 
it91 
it92 
it93 
ita 
itb 
lu 
ni 
nil 
nl2 
nl3 
nl4 
pt 
pt1 
pt11 
pt12 
pt13 
pt14 
pt15 
Pt2L 
pt3 
uk 
uk1 
uk2 
uk3 
uk4 
uk5 Region 
BASSIN PARISIEN 
NORD-PAS-DE-CALAIS 
EST 
OUEST 
SUD-OUEST 
CENTRE-EST 
MEDITERRANEE 
DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER 
IRELAND 
ITALIA 
NORD OVEST 
PIEMONTE 
VALLE D'AOSTA 
LIGURIA 
LOMBARDIA 
NORD EST 
TRENTINO-ALTO ADIGE 
VENETO 
FRIULI-VENEZIA GIULIA 
EMILIA-ROMAGNA 
CENTRO (I) 
TOSCANA 
UMBRIA 
MARCHE 
LAZIO 
ABRUZZO-MOLISE 
ABRUZZO 
MOLISE 
CAMPANIA 
SUD 
PUGLIA 
BASILICATA 
CALABRIA 
SICILIA 
SARDEGNA 
LUXEMBOURG (ORAND-DUCHE) 
NEDERLAND 
NOORD-NEDERLAND 
OOST-NEDERLAND 
WEST-NEDERLAND 
ZUID-NEDERLAND 
PORTUGAL 
CONTINENTE 
NORTE 
CENTRO (P) 
LISBOA E VALE DO TEJO 
ALENTEJO 
ALGARVE 
ACORES 
MADEIRA 
UNITED KINGDOM 
NORTH 
YORKSHIRE AND HUMBERSIDE 
EAST MIDLANDS 
EASTANGLIA 
SOUTH EAST (UK) 1995 
1542 
8.061 
. . 
68 
14.397 
564 
4.845 
778 
8.211 
2.402 
7.351 
179 
1.875 
548 
1 507 
681 1994 
646 
9.862 
749 
1498 
8.023 
750 
749 
0 
1 
3.059 
774 
26 
560 
189 
1.675 
709 
234 
269 
207 
175 
158 
109 
49 
156 
224 
31 
80 
113 
92 
252 
76 
14.565 
565 
4.909 
809 
8.282 
2.416 
2.359 
196 
536 
1.156 
396 
75 
40 
17 
7.879 
181 
1.799 
653 
1.422 
802 1993 
1527 
601 
306 
9.148 
1.252 
679 
160 
1487 
8.348 
768 
766 
1 
1 
2.992 
862 
24 
636 
202 
1.797 
829 
269 
321 
238 
160 
184 
127 
57 
162 
240 
33 
77 
130 
98 
257 
72 
14.964 
585 
5 128 
879 
8.373 
2.664 
2.606 
227 
581 
1.279 
445 
74 
40 
18 
7.869 
210 
1 945 
623 
1 534 
736 1992 
1.416 
624 
305 
8.391 
1.290 
700 
165 
1423 
8.244 
752 
750 
0 
2 
2909 
851 
26 
619 
206 
1.782 
827 
280 
306 
241 
179 
L 189 
130 
59 
r 167 
231 
35 
78 
118 
99 
258 
66 
14.161 
558 
4.888 
825 
7.890 
2.546 
2.488 
227 
618 
1.178 
391 
74 
40 
18 
7.704 
190 
1 769 
614 
1 449 
755 1991 
1365 
613 
294 
7.983 
1.261 
686 
165 
1,346 
8.549 
741 
738 
1 
3 
2.876 
860 
35 
643 
183 
1.970 
944 
363 
341 
240 
177 
161 
95 
65 
170 
284 
38 
98 
147 
107 
260 
64 
13.217 
558 
4.570 
791 
7.298 
2.554 
2494 
211 
597 
1.202 
398 
86 
40 
20 
7.519 
183 
1.651 
607 
1 396 
852 1990 
1329 
639 
302 
7.775 
1.298 
697 
183 
1.249 
8.837 
745 
741 
1 
3 
2.917 
688 
39 
676 
173 
2.088 
997 
396 
354 
247 
189 
157 
95 
62 
187 
290 
44 
97 
149 
114 
265 
70 
13.915 
559 
4 818 
826 
7.712 
• 2,660 
2.585 
220 
618 
1.295 
361 
91 
42 
23 
7.379 
181 
1 710 
607 
1.276 
815 1989 
1341 
646 
321 
7.738 
1.389 
702 
210 
• 
m M64 
755 
751 
1 
4 
2.970 
884 
38 
673 
173 
2.241 
1.089 
426 
388 
275 
199 
167 
97 
70 
216 
335 
48 
126 
160 
120 
280 
71 
13.729 
549 
4.819 
'"" 826 
7.535 
2.683 
2.516 
221 
548 
1.243 
403 
101 
39 
28 
7;3B3 
171 
1.588 
576 
1.208 
793 +/-1989-90/94% 
+0,02% 
+27,44% 
+6,67% 
. >8MH>% 
•13,30% 
-0,68% 
-0,25% 
-57,14% 
-80,00% 
+3.01% 
-12.46% 
-32,81% 
-16,88% 
+9,27% 
-25,26% 
-34,87% 
-45,24% 
-30,73% 
-24,62% 
-11,99% 
-5,44% 
+12,24% 
-29,91% 
-27,66% 
-33.15% 
-35,89% 
-36,48% 
-29.76% 
-23.16% 
-10.04% 
•8,09% 
+6.09% 
+2.99% 
' +T,88% 
-2.13% 
+9,91% 
•647% 
-6,24% 
-11.31% 
-2,19% 
-7,00% 
-1.74% 
-25,74% 
+2.56% 
-39.29% 
+6,72% 
+5.85% 
+13.29% 
+13,37% 
+17.72% 
+ 1.13% 
EUROSTAT: New Cronos/regio (siffrorna på kursiv är från medlemsstaternas myndigheter). 
bl 
Uk6 
ukY 
uk8 
uk9 
uka 
ukb 
mi 
at1 
at11 
at12 
at13 
at2 
at21 
at22 
at3 
at31 
ai"32 
at33 
at34 
fl 
fi11_ 
fiÏ3 " 
ni4 
ms 
'sim 
se01 
se02 
se03 
se04 
se05 
se06 
se07 
se08 Region 
SOUTH WEST (UK) 
WEST MIDLANDS 
NORTH WEST (UK) 
WALES 
SCOTLAND 
NORTHERN IRELAND 
EUR 15 
OÈSIERRIICH 
OSTOESTERREICH 
BURGENLAND 
NIEDERÖESTERREICH 
WIEN 
SUEDOESTERREICH 
KAERNTEN 
STEIERMARK 
WESTOESTERREICH 
OBEROESTERREICH 
SALZBURG 
TIRÖL " 
VORARLBERG 
SUOMI/FINLAND 
UUSIMAA. E-SUOMI. AALAND 
ITÄ-SUOMI 
VÄLI-SUOMI 
POHJOIS-SUOMI 
SVERIGE*** 
STOCKHOLM 
ÖSTRA MELLANSVERIGE 
SMALAND MED ÖARNA 
SYDSVERIGE 
VÄSTSVERIGE 
NORRA MELLANSVERIGE 
MELLERSTA NORRLAND 
ÖVRE NORRLAND 1995 
786 
365 
238 
89 
548 
534 
3,706 
1.218 
126 
1.091 
1 
1.221 
198 
1.023 
1.270 
1.180 
27 
19 
1.394 
844 
93 
413 
44 
2,331 1994 
978 
515 
285 
96 
579 
569 
3,729 
1.240 
126 
1.113 
1 
1.212 
195 
1.017 
1.277 
1.181 
29 
48 
19 
1.287 
774 
108 
363 
42 
2.329 
29 
372 
225 
857 
708 
80 
19 
39 1993 
880 
403 
309 
94 
537 
597 
120.290 
3.820 
1.297 
134 
1161 
1 
1.226 
203 
1.022 
1.297 
1.188 
33 
57 
20 
1.300 
771 
9fT 
390 
48 
2.277 
29 
339 
225 
855 
697 
71 
17 
43 1992 
886 
444 
395 
109 
498 
597 
117.137 
3.720 
1.283 
132 
1.150 
2 
1.179 
200 
979 
1.257 
1.149 
33 
56 
20 
1.309 
791 
9<T 
378 
45 
2.279 
24 
326 
231 
891 
678 
70 
17 
41 1991 
L 839 
429 
364 
92 
506 
601 
113.429 
3.638 
1.271 
134 
1.135 
1 
1.145 
190 
955 
1.222 
1.116 
32 
55 
19 
1.357 
838 
103 
369 
46 
2*01 
18 
302 
224 
887 
642 
70 
17 
41 1990 
880 
410 
339 
106 
461 
595 
117.242 
3.688 
1.293 
140 
1.151 
2 
1 161 
200 
961 
1.233 
1.124 
33 
58 
19 
1.290 
790 
103 
350 
47 
^mwm. 
19 
318 
231 
907_ 
666 
68 
16 
39 1989 
869 
689 
334 
124 
431 
602 
109.540 
3.773 
1.348 
142 
1.204 
2 
1.174 
202 
973 
1.251 
1.132 
35 
63 
21 
1.348 
833 
104 
367 
43 
mmm 
23 
302 
233 
911 
673 
64 
16 
41 +/-1989-90/94% 
+12,54% 
-25,25% 
-14.67% 
-22,58% 
+34,34% 
-5,48% 
+7,31% 
^, **;*&% 
-7,99% 
-11,19% 
-7,55% 
-48729% 
+3,22% 
-3,28% 
+4,57% 
+2,09% 
+4,32% 
-16,78% 
-23,91% 
-8,79% 
>4.49% 
-7,06% 
+3.16% 
-1,03% 
-2,78% 
^•Hl 
+25,50% 
+23,06% 
-3,21% 
-5.85% 
+5,14% 
+23.31% 
+16,76% 
-5^48% 
' Källa för 1994/95. Slat. Jahrbuch Ober Ernährung, Landwidschaft und Försten, Landwiilschaflsverlag Miinslor-Hiltrup 
** 1994/95 är beräknat: Tyskland (nou) = Tyskland (gesamt) - Tyskland (all) 
*"De svenska siffrorna har beräknats av GDVI/FII.1 (eftersom den svenska statistiken inte är anpassad till EUROSTAT-definitionerna) 
EUROSTAT: New Cronos/regio (siffrorna på kursiv är från medlemsstaternas myndigheter). 
TABELL10: Totalt antat staktsvin pa mer an 60 kg (1000-tal) , 
eur 
Wm 
be1 
be2 
be3 
dk 
de 
del 
de2 
de3 
de4 
de5 
de6 
de7 
de8 
de9 
dea 
deb 
dec 
ded 
dee 
def 
deg 
flr 
gn 
gr2 
gr3 
gr4 
es 
es1 
es11 
es12 
es13 
es2 
es21 
es22 
es23 
es24 
es3 
es4 
es41 
es42 
es43 
es5 
es51 
es52 
es53 
es6 
es61 
es62 
es63 
es7 
(r 
fr1 Region 
EUR 12 
éiisiiMillisiiiiiiiiiii 
REG.BRUXELLES-CAP./BRUSSE 
VLAAMS GEWEST 
REGION WALLONNE 
DANMARK 
DEUTSCHLAND gCMrrrt 
D&ftsCHUflDW 
DEUTSCHLANDJieq" 
BADEN-WUERTTEMBERG 
BAYERN 
BERLIN 
BRANDENBURG 
BREMEN 
HAMBURG 
HESSEN 
MECKLENBURG-VORPOMMERN 
NIEDERSACHSEN 
NORDRHEIN-WESTFALEN 
RHEINLAND-PFALZ 
SAARLAND 
SACHSEN 
SACHSEN-ANHALT 
SCHLESWIG-HOLSTEIN 
THUERINGEN 
ELUDA 
VOREIA ELLADA 
KENTRIKI ELLADA 
ATTIKI 
NISIA AIGAIOU, KRITI 
ESPANA 
NOROESTE 
GALICIA 
ASTURIAS 
CANTABRIA 
NORESTE 
PAIS VASCO 
NAVARRA 
RIOJA 
ARAGON 
MADRID 
CENTRO (E) 
CASTILLA-LEON 
CASTILLA-LA MANCHA 
EXTREMADURA 
ESTE 
CATALUNA 
COMUNIDAD VALENCIANA 
BALEARES 
SUR 
ANDALUCIA 
MURCIA 
CEUTA Y MELILLA 
CANARIAS 
FRANCE 
ILE DE FRANCE 1995 
III» 
2.646 
98 
2.937 
8,144 
*M9 
*' *dMS 
614 
1.246 
1 
226 
0 
1 
357 
182 
2.837 
2.327 
149 
10 
184 
283 
508 
219 
28a 1994 
•m i -
2.593 
103 
3.046 
9MB 
9MÏ 
*W 
624 
1.336 
1 
252 
0 
1 
364 
215 
2.933 
2.358 
165 
11 
210 
277 
518 
233 
282 
5.380 1993 
40.957 
I1I3« 
0 
2.458 
103 
2.874 
8.690 
Mtt 
1,379 
631 
1.321 
1 
324 
1 
1 
386 
267 
2.928 
2.334 
175 
12 
241 
313 
523 
234 
s 33$ 
131 
178 
4 
24 
7.296 
247 
208 
31 
8 
1.366 
10 
114 
24 
1.219 
17 
1.967 
963 
242 
762 
2.305 
1.924 
370 
11 
1 385 
987 
398 
0 
9 
S.128 
8 1992 
39.734 
mmm: 
0 
2.409 
98 
2.845 
8.821 
8.301 
t.S*tt 
629 
1.363 
1 
349 
1 
1 
388 
324 
2.869 
2.323 
177 
12 
258 
329 
538 
259 
323 
117 
181 
3 
21 
7.244 
448 
409 
30 
9 
1.107 
11 
93 
25 
977 
19 
1.983 
1.101 
362 
521 
2 169 
1 840 
319 
10 
1 509 
896 
614 
0 
9 
4.869 
6 1991 
38.361 
mm®! 0 
2.229 
89 
2.616 
9434 
TM2 
im 600 
1.284 
19 
369 
1 
2 
383 
384 
2.667 
2.186 
182 
13 
289 
377 
515 
262 
284 
112 
142 
4 
24 
6.693 
419 
376 
31 
12 
1.015 
15 
121 
31 
849 
25 
1.847 
1.122 
241 
485 
2.017 
1.683 
307 
27 
1 262 
842 
420 
0 
8 
4.642 
! 7 1990 
39.782 
am 0 
2.140 
106 
... 2426 
....**ji*i 
im : ...*» 
635 
1.324 
19 
801 
1 
2 
397 
776 
2.806 
2.332 
189 
13 
575 
783 
548 
527 
$1$ 
120 
173 
5 
17 
6.200 
411 
354 
43 
15 
857 
16 
89 
21 
731 
27 
1.701 
882 
315 
504 
2.043 
1.754 
270 
19 
1.149 
801 
349 
0 
13 
4.6S4 
8 1989 
36.315 
0 
2.192 
93 
2.322 
8*16* 
* t.1W 
s 
621 
1.273 
2 
1 
2 
395 
2.801 
2.305 
204 
14 
549 
364 
154 
172 
4 
24 
6330 
600 
538 
32 
30 
767 
16 
106 
28 
617 
25 
1.710 
831 
326 
553 
2.095 
1.773 
311 
11 
1.118 
766 
352 
0 
15 
4.681 
7 */-1989-90/94% 
mmmmm +0,00% 
+18,30% 
+10,10% 
*$M6% 
>»*&yffm 
v *J&M9rJfc 
+0,60% 
+4,97% 
-43,75% 
-68,49% 
-69,23% 
-37,50% 
-7,82% 
-72,34% 
+4,72% 
+2,28% 
-19,28% 
-19,26% 
-63,49% 
-64,65% 
-5,59% 
-55,80% 
. 
: ;. .::ym&m-yM 
+14,92% 
EUROSTAT: New Cronos/regio (siffrorna på kursiv är från medlemstaternas myndigheter) 
1 Region 
fr2 
fr3 
fr4 
fr5 
fr6 
fr7 
fr8 
fr9 
lÄiSii 
It 
it1 
it11 
it12 
it 13 
it2 
it3 
it31 
It32 BASSIN PARISIEN 
NORD-PAS-DE-CALAIS 
EST 
OUEST 
SUD-OUEST 
CENTRE-EST 
MEDITERRANEE 
DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER 
IRELAND 
ITALIA 
NORD OVEST 
PIEMONTE 
VALLE D'AOSTA 
LIGURIA 
LOMBARDIA 
NORD EST 
TRENTINO-ALTO ADIGE 
VENETO 
It33 FRIULI-VENEZIA GIULIA 
it4 ! EMILIA-ROMAGNA 
it5 icENTRO(l) 
it51 ITOSCANA 
it52 
it53 
it6 
it7 UMBRIA 
MARCHE 
LLAZIO 
ABRUZZO-MOLISE 
it71 ÎABRUZZO 
it72 I MOUSE 
it8 ! CAMPANIA 
it9 |SUD 
«91 jPUGLIA 
it92 'BASILICATA 
it93 ! CALABRIA 
ita jsiCILIA 
itb iSARDEGNA 
lu 
ni LUXEMBOURG (GRAND-DUCHE) 
NEDERLAND 
nil NOORD-NEDERLAND 
nl2 OOST-NEDERLAND 
nl3 WEST-NEDERLAND 
nl4 ZUID-NEDERLAND 
pt IPORTUOAL 
pt1 CONTINENTE 
pt11 NORTE 
pt12 CENTRO (P) 
pt13 LISBOA E VALE DO TEJO 
pt14 ALENTEJO 
pt15 ÄLGAR VE 
pt2 ACORES 
pt3 MADEIRA 
uk (UNITED KINGDOM 
uk1 NORTH 
uk2 YORKSHIRE AND HUMBERSIDE 
uk3 EAST MIDLANDS 
uk4 EASTANGLIA 
uk5 SOUTH EAST (UK) 1995 
486 
4.340 
- - -
21 
4.010 
146 
1.400 
243 
2.221 
2.586 
73 
691 
188 
522 
204 1994 
220 
3.541 
342 
469 
4.316 
415 
414 
0 
1 
1.647 
412 
18 
305 
89 
908 
397 
128 
154 
115 
138 
102 
64 
37 
94 
136 
15 
51 
70 
34 
34 
23 
4.096 
146 
1.436 
244 
2.271 
745 
727 
62 
150 
369 
122 
24 
13 
5 
2.665 
64 
590 
220 
482 
262 1993 
564 
204 
133 
3.282 
540 
319 
79 
464 
4.459 
404 
402 
1 
1 
1.567 
453 
14 
353 
86 
976 
499 
150 
213 
137 
114 
112 
72 
41 
105 
152 
15 
57 
80 
35 
43 
23 
4.189 
151 
1 484 
269 
2 284 
824 
805 
74 
176 
391 
142 
22 
13 
6 
2.642 
70 
759 
200 
474 
202 1992 
525 
206 
131 
3.041 
547 
332 
81 
424 
4.410 
403 
401 
0 
1 
1.518 
483 
17 
362 
104 
947 
470 
144 
186 
140 
133 
125 
82 
43 
116 
132 
16 
56 
59 
35 
49 
20 
4.001 
146 
1.438 
247 
2 170 
795 
776 
75 
172 
395 
113 1991 
500 
184 
124 
2.903^ 
533 
315 
76 
411 
4.677 
387 
385 
1 
2 
1.488 
491 
26 
375 
90 
1.053 
552 
177 
231 
144 
109 
113 
66 
47 
135 
167 
15 
74 
78 
36 
46 
20 
3.986 
141 
1.395 
249 
2.201 
805 
782 
83 
152 
415 
112 
211 20 
13 
6 
2.594 
59 
584 
230 
530 
211 14 
9 
2.558 
56 
517 
226 
512 
258 1990 
482 
192 
133 
2.869 
553 
328 
90 
393 
4.818 
369 
366 
1 
2 
1.544 
520 
28 
409 
83 
1.135 
601 
221 
239 
141 
121 
120 
69 
52 
147 
173 
23 
78 
73 
48 
42 
23 
3.883 
138 
1.373 
238 
2 134 
826 
801 
100 
170 
417 
88 
26 
14 
10 
2.425 
54 
545 
215 
409 
248 1989 
521 
202 
139 
2.772 
595 
327 
118 
to$ 
4.809 
351 
348 
1 
3 
1.542 
502 
24 
394 
84 
1.126 
566 
198 
225 
143 
138 
128 
76 
51 
158 
210 
26 
86 
98 
43 
44 
22 
3.857 
140 
1.372 
242 
2.103 
784 
754 
66 
145 
410 
106 
27 
16 
14 
2.445 
56 
496 
183 
400 
224 +/-1989-90794% 
+9,12% 
+27,76% 
+4,55% 
.\*wm .. •10,26% 
+18,20% 
+19,06% 
-66,67% 
-76,92% 
+6,76% 
-17,95% 
-26.67% 
-22.60% 
+6.45% 
-19,43% 
-29.80% 
-35.33% 
-31,31% 
-19,76% 
-0,43% 
-20,24% 
-15,62% 
-27,10% 
-40,53% 
-35,31% 
-44,23% 
-40,30% 
-28,59% 
-21.36% 
-22.50% 
•3,65% 
+6,20% 
+4.00% 
+4.66% 
+0,99% 
•7~94% 
•4.97% 
-3.58% 
-6.06% 
+3,45% 
-10,00% 
+15,09% 
-11.11% 
-18.75% 
-64.29% 
+9,00% 
+14.29% 
+18.95% 
+20.22% 
+20,50% 
+16,96% 
EUROSTAT: New Cronos/regio (siffrorna på kursiv är från medlemstaternas myndigheter) 
Uk6 
uk7 
uk8 
Uk9 
uka 
ukb 
m&-
at1 
at11 
at12 
at13 
at2 
at21 
at22 
at3 
at31 
at32 
at33 
at34 
fl 
fi11_ 
flÎ3~ 
fil 4" 
fi15 
ses: 
se01 
se02 
se03 
se04 
se05 
se06 
se07 
se08 Region 
SOUTH WEST (UK) 
WEST MIDLANDS 
NORTH WEST (UK) 
WALES 
SCOTLAND 
NORTHERN IRELAND 
EUR 15 
OESTERREICH 
OSTOESTERREICH 
BURGENLAND 
NIEDEROESTERREICH 
WIEN 
SUEDOESTERREICH 
KAERNTEN 
STEIERMARK 
WESTOESTERREICH 
OBEROESTERREICH 
SALZBURG 
TIROL 
VORÀRLBERG 
SUOMI/FINLAND 
UUSIMAA. E-SUOMI. AALAND 
ITÄ-SUOMF ~ 
VÄLI-SUOMI 
POHJOiS-SUOMÏ" 
SVERIGE"* 
STOCKHOLM 
ÖSTRA MELLANSVERIGE 
SMALAND MED ÖARNA 
SYDSVERIGE 
VÄSTSVERIGE 
NORRA MELLANSVERIGE 
MELLERSTA NORRLAND 
ÖVRE NORRLAND 1995 
300 
138 
80 
30 
Y62 
199 
un 
411 
46 
365 
-
464 
79 
385 
437 
403 
12 
1.5 
608 
303 
35 
153 
17 
-1994 
267 
255 
104 
26 
182 
" 215 
1,323 
419 
46 
373 
458 
76 
382 
446 
410 __. 
15 
7 
461 
648 
10 
102 
55 
250 
190 
23 
5 
14 1993 
266 
132 
112 
27 
168 
231 
1366 
439 
50 
389 
-
463 
80 
' 383 
453 
410 
16 
20 
7 
691 
11 
80 
54 
236 
174 
20 
4 
12 1992 
285 
125 
159 
31 
168 
213 
... 
642 
10 
89 
61 
258 
186 
22 
4 
12 1991 
267 
152 
144 
27 
164 
235 
_ 
627 
7 
80 
56 
269 
175 
22 
4 
13 1990 
272 
137 
127 
34 
155 
229 
648 
9 
90 
267 
183 
22 
4 
12 1989 
163 
307 
120 
33 
136 
226 
617 
9 
83 
57 
262 
171 
19 
4 
13 +/-1989-90/94% 
+63,80% 
-16,94% 
-13,33% 
-21,21% 
+33,82% 
-4,87% 
•«,12% 
+8,75% 
+22.47% 
-3,43% 
-4.53% 
•11.43% 
+22,52% 
+29,65% 
+7,55% 
• Källa för 1994/95: Stat. Jahrbuch ilber Ernährung. Landwirtschaft und Forsten. Landwirtschaftsverlag Munster-Hiltrup 
" 1994/95 är beräknat: Tyskland (neu) = Tyskland (gesamt) - Tyskland (alt) 
*"De svenska siffrorna har beräknats av GDVI/FII.1 (eftersom den svenska statistiken inte ar anpassad till EUROSTAT-definitionerna) 
EUROSTAT New Cronos/regio (siffrorna på kursiv är frän medlemstaternas myndigheter) 
m 
be 
bel 
be2 
be3 
dk 
de 
del 
de2 
de3 
de4 
de5 
de6~ 
de7 
de8 
de9 
dea 
deb 
dec 
ded 
dee 
def 
deg 
g«-
gn 
gr2 
gr3 
gr4 
es 
es1 
es11 
es12 
es13 
es2 
es21 
es22 
es23 
es24 
es3 
es4 
es41 
es42 
es43 
es5 
es51 
es52 
es53 
es6 
es61 
es62 
es63 
es7 
fr 
fr1 3ELL 11: Totalt antal s 
Region 
EUR 12 
BELGIQUE-8ELGIE 
REG.BRUXELLES-CAP./BRUSSE 
VLAAMS GEWEST 
REGION WALLONNE 
DANMARK 
DEUTSCHLAND gesarttt 
DEUTSCHUNDalt* 
DEUTSCHLAND tléu" 
BADEN-WUERTTEMBERG 
BAYERN 
BERLIN 
BRANDENBURG 
BREMEN 
HAMBURG 
HESSEN 
MECKLENBURG-VORPOMMERN 
NIEDERSACHSEN 
NORDRHEIN-WESTFALEN 
RHEINLAND-PFALZ 
SAARLAND 
SACHSEN 
SACHSEN-ANHALT 
SCHLESWIG-HOLSTEIN 
THUERINGEN 
ELUDA 
VOREIA ELLADA 
KENTRIKI ELLADA 
ATTIKI 
NISIA AIGAIOU. KRITI 
ESPANA 
NOROESTE 
GALICIA 
ASTURIAS 
CANTABRIA 
NORESTE 
PAIS VASCO 
NAVARRA 
RIOJA 
ARAGON 
MADRID 
CENTRO (E) 
CASTILLA-LEON 
CASTILLA-LA MANCHA 
EXTREMADURA 
ESTE 
CATALUNA 
COMUNIDAD VALENCIANA 
BALEARES 
SUR 
ANDALUCIA 
MURCIA 
CEUTA Y MELILLA 
CANARIAS 
FRANCE 
ILE DE FRANCE uggor 
1995 
736 
-
705 
30 
1147 
2,62» 
2.124 
* 406 
307 
415 
0 
101 
0 
0 
88 
68 
632 
518 
42 
3 
73 
79 
118 
85 
-- -
-
----(100<M 
1994 
732 
-
700 
32 
1131 
2.613 
&197 
416 
315 
440 
0 
104 
0 
0 
92 
72 
645 
529 
46 
3 
75 
81 
125 
86 
1.435 al) 
1993 
12.071 
742 
0 
707 
35 
1162 
2.809 
2.301 
607 
323 
450 
0 
" - 138 
1 
1 
99 
100 
687 
557 
51 
4 
82 
92 
130 
95 
163 
59 
82 
7 
16 
2.117 
82 
77 
3 
2 
429 
14 
53 
17 
345 
9 
674 
440 
102 
132 
570 
450 
101 
19 
345 
207 
138 
0 
8 
1.347 1992 
12.085 
762 
0 
726 
36 
1149 
2.98» 
2407 
683 
321 
462 
0 
149 
1 
1 
105 
133 
718 
599 
57 
4 
91 
111 
140 
99 
160 
56 
72 
6 
14 
2.108 
114 
109 
3 
2 
342 
13 
60 
18 
250 
9 
712 
458 
119 
136 
560 
446 
95 
19 
363 
208 
155 
0 
8 
1.310 
• . 
1 I 1 1991 
11.624 
730 
0 
694 
36 
1077 
2.917 
2*333 
684 
310 
442 
0 
144 
1 
1 
104 
152 
700 
579 
56 
4 
94 
105 
138 
90 
137 
54 
66 
4 
12 
1919 
109 
104 
3 
2 
329 
13 
59 
18 
239 
9 
619 
404 
103 
112 
516 
404 
89 
23 
330 
192 
138 
0 
7 
1.241 
1 1990 
11.774 
731 
0 
695 
37 
1044 
3.196 
1392 
604 
309 
443 
0 
197 
1 
1 
106 
178 
715 
610 
59 
4 
138 
170 
144 
121 
160 
64 
75 
6 
15 
:;•;•;:; ::;.1B79 
117 
111 
3 
3 
282 
14 
55 
19 
195 
8 
622 
402 
136 
84 
545 
432 
91 
22 
296 
171 
125 
0 
8 
1.207 
1 1989 
10.956 
717 
0 
677 
40 
1006 
2412 
2.412 
309 
441 
0 
1 
1 
108 
730 
615 
60 
4 
144 
167 
62 
77 
5 
23 
1839 
138 
129 
5 
4 
282 
14 
56 
21 
191 
10 
621 
391 
139 
91 
545 
424 
100 
21 
334 
165 
169 
0 
9 
1.219 
2 +/-1989-90/94% 
42,09% 
+0,00% 
+3,40% 
-19,55% 
412,43% 
+8,35% 
-5,91% 
•48.23% 
+1,81% 
-0,23% 
+0,00% 
-47,38% 
-33,33% 
-33,33% 
-14.66% 
-59,49% 
-11,56% 
-13,89% 
-24,17% 
-30.95% 
-45,90% 
-52,76% 
-12.73% 
-28,64% 
:.":': 
+17,70% 
EUROSTAT: New Cronos/regio (siffrorna på kursiv är från medlemsstaternas myndigheter) 
£2, 
fr2 
fr3 
fr4 
fr5 
(r6 
fr7 
fr8 
fr9 
ie 
it 
it1 
it11 
it12 
it13 
it2 
it3 
it31 
it32 
it33 
it4 
its 
it51 
it52 
it53 
it6 
it7 
it71 
«72 
it8 
it9 
it91 
it92 
it93 
ita 
itb 
lu 
ni 
nil 
nl2 
nl3 
nl4 
pt 
pt1 
pt11 
pt12 
pt13 
pt14 
pt15 
pt2 
pt3 
uk 
uk1 
uk2 
uk3 
uk4 
uk5 Region 
BASSIN PARISIEN 
NORD-PAS-DE-CALAIS 
EST 
OUEST 
SUD-OUEST 
CENTRE-EST 
MEDITERRANEE 
DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER 
IRELAND 
ITALIA 
NORD OVEST 
PIEMONTE , 
VALLE D'AOSTA 
LIGURIA 
LOMBARDIA 
NORD EST 
TRENTINO-ALTO ADIGE 
VENETO 
FRIULI-VENEZIA GIULIA 
EMILIA-ROMAGNA 
CENTRO (1) 
TOSCANA 
UMBRIA 
MARCHE 
LAZIO 
ABRUZZO-MOLISE 
ABRUZZO 
MOUSE 
CAMPANIA 
SUD 
PUGLIA 
BASILICATA 
CALABRIA 
SICILIA 
SARDEGNA 
LUXEMBOURG (GRAND-DUCHE) 
NEDERLAND 
NOORD-NEDERLAND 
OOST-NEDERLAND 
WEST-NEDERLAND 
ZUID-NEDERLAND 
PORTUGAL 
CONTINENTE 
NORTE 
CENTRO (P) 
LISBOA E VALE DO TEJO 
ALENTEJO 
ALGARVE 
ACORES 
MADEIRA 
UNITED KINGDOM 
NORTH 
YORKSHIRE AND HUMBERSIDE 
EAST MIDLANDS 
EAST ANGLIA 
SOUTH EAST (UK) 1995 
— 
176 
— 
9 
1.502 
64 
482 
71 
886 
838 
20 
201 
~ ~ 69 
152 
94 1994 
76 
963 
58 
162 
678 
57 
57 
0 
0 
247 
64 
1 
44 
20 
122 
54 
20 
18 
15 
8 
12 
9 
3 
13 
15 
3 
5 
7 
10 
77 
9 
1.515 
63 
487 
77 
888 
330 
323 
24 
91 
135 
62 
11 
5 
2 
868 
21 
208 
" 70 
146 
95 1993 
163 
70 
27 
891 
122 
57 
16 
169 
703 
59 
59 
0 
0 
248 
72 
1 
47 
24 
126 
54 
21 
17 
16 
9 
13 
10 
3 
12 
15 
3 
3 
8 
12 
83 
10 
1.570 
68 
508 
85 
908 
363 
356 
28 
94 
154 
70 
10 
5 
2 
893 
22 
203 
7~4 
166 
99 1992 
152 
79 
29 
844 
129 
60 
17 
172 
691 
57 
57 
0 
0 
245 
67 
1 
43 
23 
133 
55 
22 
17 
16 
7 
11 
9 
2 
9 
17 
4 
4 
9 
13 
78 
10 
1.546 
67 
506 
84 
888 
354 
347 
28 
107 
137 
63 
12 1991 
146 
79 
28 
785 
128 
57 
17 
160 
712 
60 
60 
0 
0 
232 
70 
1 
,47 
22 
154 
68 
29 
22 
17 
12 
8 
5 
3 
8 
22 
5 
4 
13 
14 
63 
9 
1.506 
66 
497 
83 
860 
360 
343 
28 
105 
138 
60 
12 
5 5 
2 
888 
21 
207 
65 
155 
97 2 
869 
21 
206 
64 
"Ï51 
1ÖÖ 1990 
138 
82 
29 
757 
127 
56 
17 
149 
726 
67 
67 
0 
0 
228 
62 
2 
42 
18 
149 
68 
34 
18 
17 
12 
7 
5 
2 
5 
27 
6 
4 
17 
14 
87 
10 
1.498 
67 
494 
86 
" 851 
354 
346 
18 
100 
152 
65 
11 
6 
2 
855 
21 
201 
67 
139 
108 1989 
140 
83 
29 
754 
137 
56 
18 
116 
760 
64 
64 
0 
0 
225 
65 
2 
46 
16 
181 
75 
38 
17 
20 
13 
8 
4 
4 
11 
13 
5 
21 
6 
14 
91 
10 
1.465' 
65 
490 
84 
827 
347 
341 
28 
85 
144 
70 
14 
4 
2 
838 
20 
Ï90 
67 
124 
103 +/-1989-90/94% 
-7,52% 
+27,64% 
+3,26% 
«4W** 
."; 30,76* 
-10,97% 
-10,71% 
-66,67% 
+9,60% 
-0,16% 
-63,16% 
-5,62% 
+22,70% 
-32,49% 
-28,95% 
-47,00% 
+8,98% 
-26,11% 
-37,80% 
+41,98% 
+102,27% 
-29,73% 
+10,53% 
+19.84% 
-43.48% 
+140,91% 
+24,14% 
-25,90% 
-15,65% 
•7,07% 
+3.38% 
-1,86% 
-0,57% 
-9.25% 
+7.40% 
-190% 
-5.28% 
-14.29% 
+7.06% 
-6.25% 
-11.43% 
-21,43% 
+25.00% 
+0.00% 
+3,58% 
+5,00% 
+9^47% 
+4.48% 
+17.74% 
-7.77% 
EUROSTAT: New Cronos/regio (siffrorna på kursiv är från medlemsstaternas myndigheter) 
22 
uk6 
uk7 
uk8 
uk9 
uka 
ukb 
at 
at1 
at11 
at 12 
at 13 
at2 
at21 
at22 
at3 
at31 
at32 
at33 
at34 
fi 
fill 
fi13 
fi14 
rus 
Be:::: 
se01 
se02 
se03 
se04 
se05 
se06 
se07 
se08 Region 
SOUTH WEST (UK) 
WEST MIDLANDS 
NORTH WEST (UK) 1 
WALES 
SCOTLAND 
NORTHERN rRELAND 
EUR 15 
OESTERREICH 
OSTOESTERREICH 
BURGENLAND 
NIEDEROESTERREICH 
WIEN 
SUEDOESTERREICH 
KAERNTEN 
STEIERMARK 
WESTOESTERREICH 
OBEROESTERREICH 
SALZBURG 
TIROL 
VORARLBERG 
SUOMI/FINLAND 
UUSIMAA, E-SUOMI. AALAND 
ITAE-SUOMI 
VAELI-SUOMI 
POHJOIS-SUOMI 
SVERIGE**" 
STOCKHOLM 
ÖSTRA MELLANSVERIGE 
SMALAND MED ÖARNA 
SYDSVERIGE 
VÄSTSVERIGE 
NORRA MELLANSVERIGE 
MELLERSTA NORRLAND 
ÖVRE NORRLAND 1995 
97 
42 
28 
12 
64 
61 
388 
132 
12 
120 
119 
~~ 19 
100 
138 
129 
2 
5 
2 
179 
109 
12 
53 
5 1994 
116 
45 
28 
13 
66 
60 
381 
132 
12 
"120 
114 
19 
95 
134 
125 
2 
5 
2 
171 
241 
2 
39 
24 
87 
75 
8 
2 
4 1993 
106 
52 
31 
12 
64 
63" 
381 
134 
12 
122 
113 
19 
94 
134 
124 
2 
6 
2 
273 
3 
43 
29 
98 
84 
8 
2 
5 1992 
106 
56 
50 
15 
55 
64 
360 
130 
12 
118 
104 
17 1991 
108 
47 
34 
13 
64 
62 
349 
' 87] 
126| 
117 
... 
2 
6 
2 
254| 247 
1 1 
39 
29 
94 
77 
7 
2 
5 36 
28 
93 
74 
7 
2 
5 1990 
110 
49 
33 
14 
53 
61 
260 
1 
36 
28 
95 
76 
7 
2 
5 1989 
107 
56 
34 
16 
56 
66 
260 
2 
36 
29 
99 
81 
7 
2 
5 +/-1989-90794% 
•8,41% 
-19,64% 
-17,65% 
-18,75% 
•17,86% 
-9,09% 
•7,29% 
•57,46% 
+9,49% 
-15,63% 
-12,42% 
-7,75% 
+12.07% 
-2,24% 
-21.83% 
* Källa för 1994/95: Stat. Jahrbuch Uber Ernährung; Landwirtschaft und Forsten, Landwirtschaftsverlag Miinster-Hiltrup 
** 1994/95 är beräknat: Tyskland (neu) = Tyskland (gesamt) - Tyskland (alt) 
"'De svenska siffrorna har beräknats av GDVI/FII.1 (eftersom den svenska statistiken inte är anpassad till EUROSTAT-definitionerna) 
EUROSTAT: New Cronos/regio (siffrorna på kursiv är frän medlemsstaternas myndigheter) 
^ ^ TABELL 12: Produktionsanläggningarnas struktur i EU 
Belgien 
Storleksklass 
1-9 grisar 
10-49 grisar 
50-99 grisar 
100-199 grisar 
200-399 grisar 
400-999 grisar 
> 1000 grisar 
Totalt antal 1987 
Antal Stortoks- Antal Stortaks- Öjurt 
anläggningar Mass i % djur Mass t fc anläggning 
5.927 
5.524 
3.416 
3.797 
3.574 
3.228 
1.047 
26.513 22,36% 20.150; 0,34% 
20,84% 145.015| 2,47% 
12,88% 244.661; 4,17% 
14,32% 540.173; 9,22% 
13,48% 1.015.194! 17,32% 
12,18% 1.991.2861 33,97% 
3,95% 1.904.991 32,50% 
100,00% 5.861.470 100,00% 3 
26 
72 
142 
284 
617 
1819 
221 1996 
Antal Stortaks- Anat Stortaks- ÛJutf 
antäggnlngar klass î S djur ktast!$ atfÄgflntftg: 
1.211 9,29% 
1.340 10,27% 
1.042 7,99% 
1.697 13.01% 
2.0871 16.00% 
3.369, 25.83% 
2.296 j 17.60% 
13.042! 100,00% 4.191 
35.687 
76.425 
249.890 
604.710 
2.251.030 
4.046.550 
7.268.483 0,06% 
0,49% 
1,05% 
3,44% 
8,32% 
30,97% 
55,67% 
100,00% 3 
27 
73 
147 
290 
668 
1762 
557 1987/95 
+1,80% 
+1.45% 
•2,40% 
+3,51% 
•2,01% 
+8,31% 
-3,14% 
•152.09% 
1-9 slaktsvin 
10-49 slaktsvin 
50-99 slaktsvin 
100-199 slaktsvin 
200-399 slaktsvin 
400-999 slaktsvin 
> 1000 slaktsvin 
Totalt antal 4.323 
2.407 
1.541 
1.845 
1.597 
990 
279 
12.982 33,30% 13.707; 0,70% 
18,54% 59.267 3,01% 
11.87% 108.513! 5,51% 
14,21% 257.560 j 13,08% 
12,30% 438.058 
7.63% 569.358 22,24% 
28,91% 
2,15% 522.838! 26,55% 
100,00% 1.969.301! 100,00% 31 1.Q75 13,11% 
25 
70 
140 
274 
575 
1874 
152 852; 10.39% 
685' 8,35% 
1.287 15.69% 
1.947 j 23,74% 
1.936; 23,61% 
4191 5,11% 
8.2011 100,00% 3.500 
21.521 
49.375 
188.778 
559.536 
1.171.170 
688.224 
2.682.104 0,13% 
0,80% 
1,84% 
7,04% 
20,86% 
43,67% 
25,66% 
100,00% 3 
25 
72 
147 
287 
605 
1643 
327 •2,68% 
•2,59% 
•2,36% 
•5,07% 
+4,77% 
+5,19% 
-12,35% 
+115,59% 
1-9 suggor 
10-49 suggor 
50-99 suggor 
> 100 suggor 
Totalt antal 5.343 
7.889 
3.199 
1.541 
17.972 29,73% 23.199 
43,90% 195.555 
17,80% 222.125 
8.57% 243.077 
100,00% 683.956 3,39% 
28,59% 
32,48% 
35,54% 
100,00% 4 
25 
69 
158 
38 1.254 
2.700 13,88% 
29,88% 
2.234| 24,73% 
2.847 
9.035 31,51% 
100,00% 5.608 
73.132 
163.385 
500.681 
742.806 0,75% 
9,85% 
22,00% 
67,40% 
100,00% 4 
27 
73 
176 
82 +3,00% 
+9,27% 
•5,33% 
' +11,49% 
•116,03% 
• 
EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU 
Danmark 
Storleksklass 
1-9 grisar 
10-49 grisar 
50-99 grisar 
100-199 grisar 
200-399 grisar 
400-999 grisar 1987 
Anta) Storieks- Antar Stortaks- Djurf 
anläggningar Mass i % cflur Mas* t* aftlåggnmg 
3.417 9,07% 16.306 
9.707 25,75% 260.387 
6.084 16.14% 436.031 
5.843 15,50% 832.675 
5.458 14,48% 1.566.045 
5.475 14,53% 3.383.903 
> 1000 grisar 1.706 4,53% 2.771.071 
Totalt antal | 37.690 100.00% 9.266.418 1996 
Antal Stortaks- Antat Stortaks- öjurt 
anläggningar klass t S djur ktasa}* »niSmMtiw» 
0.18% 5 1.523 
2,81 %j • 27 4.016 
4,71% | 72 2.393 
8,99% 
16,90% 
36,52% 
29,90% 
100,00% 143 2.750 
287 2.927 
618; 4.398 
16241 3.410 
246! 21.417 7.11% 
18,75% 
11,17% 
12,84% 
13,67% 
20.54% 
15,92% 
100,00% 6.777 
105.810 
170.070 
394.860 
842.320 
2.851.651 
6.712.424 
11.083.912 0,06% 
0,95% 
1,53% 
3,56% 4 
J_ 26 
71 
144 
7,60% j 288 1987/95 
+r-öjtm* 
-6,75% 
-1,78% 
-0,84% 
+0,76% 
! +0.30% 
25,73% I 6481 +4.91% 
60,56% 
100,00% 19681 +21.19% 
518 
1-9 slaktsvin 
10-49 slaktsvin 
50-99 slaktsvin 
100-199 slaktsvin 
200-399 slaktsvin 
400-999 slaktsvin 
> 1000 slaktsvin 
Totalt antal 5.548 20,83%; 23.353 
9.824 36,88% 237.873 
4.337; 16,28%; 300.022 
3.636! 13,65%! 501.940 
2.4201 9,08%; 648.589 
813 j 3.05%| 442.869 
62; 0,23%! 85.074 
26.640! 100,00%: 2.239.720 1,04% 
10,62% 
13,40% 
22,41% 
28,96% 
19,77% 
3,80% 
100,00% 41 2.283 
24 
69 
138 
268 
545 
1372 4.537 
2.324 
2.569 
2.775 
1.851 
332 
84 i 16.671 13,69% 
27,21% 
13,94% 
15,41% 
16,65% 
11,10% 
1,99% 
100,00% 10.164 
110.191 
162.925 
362.888 
765.724 
1.081.387 
490.696 
2.983.975 0,34% 
3.69% 
5,46% 
12,16% 
25,66% 
36.24% 
16,44% 
100,00% 4 
24 
70 
141 
276 
584 
1478 
179 +110,50% 
+5,77% 
+0,30% 
+1,34% 
•2,32% 
+2,96% 
•7,25% 
+7,71% 
+112.90% 
1-9 suggor 
10-49 suggor 
50-99 suggor 
> 100 suggor 
Totalt antal 10.973 41,55% 44.916 
9.059; 34,30%! 212.006 
3.346! 12,67%! 238.773 
3.034 11,49% 550.658 
26.4121 100,00%! 1.046.353 4,29% 
20.26% 
22.82% 
52,63% 
100,00% 41 4.496 
23 
71 3.267 
1.850 
181 j 4.008 
40! 13.621 33,01% 
23,99% 
13,58% 
29,43% 
100,00% 17.251 
78.070 
134.654 
944.942 
1.174.917 1,47% 
6,64% 
11,46% 
80,43% 
100,00% 4 
24 
73 
236 
86 -6,26% 
+2,11% 
•2,00% 
- +29,90% 
+117.73% 
' — 
EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU 
3 Tyskland 1997-1991* 
Storleksktass 1987 
Antal Stortoks- Antat Storleks- Djurt 
anläggningar Mass JK <flur Mass t % «nlîggnttifl 
1-9 grisar 187.058 47,67% 
10-49 grisar 105.383 
50-99 grisar 37.987 
100-199 grisar 28.226 
200-399 grisar 19.668 
400-999 grisar 13.094 
> 1000 grisar 948 
Totalt antal 392.364 26,86% 
9,68% 
7,19% 
5,01% 
3,34% 
0,24% 
100,00% 1991 
' Antal Stortaks- Anta* Stortaks- Ojurf 
amiggningar ktasstï apt Mas»t* ". »nffigantng 
669.702! 2,74% I 4j 138.488 
2.515.918 10,28% | 241 68.752 
2.682.893 10,96%j 71 
3.963.612! 16,20% 
5.545.863 
7.718.453 
1.373.305 
24.469.746 22,66% 
31,54% 
5,61% 
100,00% 140 
282 
589 
1449 
62 26.345 
21.731 
17.337 
13.900 
1.233 
287.786 48,12% 480.904! 2,19% 
23,89% 1.642.590 [ 7,47% 
9,15%; 1.867.0511 8,49% 
7,55%! 3.066.631 [ 13,95% 
6,02% 4.938.3011 22,46% 
4,83%; 8.285.270 
0,43%; 1.707.963 
100,00%, 21.988.710 37,68% 
7,77% 
100,00% 1987/91 
•/-ÔJurT 
antfggmng 
3 i -3.01% 
241 +0,07% 
71 
141 
285 
596 
1385 
76 •0,34% 
•0,49% 
•1,02% 
+1,12% 
-4,38% 
•22,52% 
1-9 slaktsvin 192.067 
10-49 slaktsvin 61.432 
50-99 slaktsvin 14.451 
100-199 slaktsvin 10.871 
200-399 slaktsvin 8.212 
400-999 slaktsvin 3.071 
> 1000 slaktsvin 163 
Totalt antal 290.267 66,17% 
21,16% 
4,98% 
3,75% 
2,83% 
1,06% 
0,06% 
100,00% 636.586 J 7,38% 
1.294.4441 15,00% 
999.672 
1.520.857 
2.261.308 
1.660.512 
258.238 
8.631.617 11,58% 
17,62% 
26,20% 
19,24% 
2,99% 
100,00% 3 
21 
69 
140 
275 
541 
1584 
30 138.304 
44.377 
11.967 
9.852 
8.639 
3.522 
175 
216.836 63,78%| 453.766 
20,47%; 954.666 
5,52% 
4,54% 
3,98% 
1,62% 
0,08% 
100,00% 831.131 
1.392.283 
2.408.281 
n 1.905.700 
266.011 
8.211.838 5,53% 
11,63% 
10,12% 
16,95% 
L_ 29,33% 
23,21% 
3,24% 
100,00% 3 
22 
69 
141 
279 
541 
1520 
38 -1,01% 
•2,10% 
+0,40% 
•1,01% 
•1,24% 
•0,07% 
-4,05% 
•27,35% 
1-9 suggor 77.565 
10-49 suggor 57.526 
50-99 suggor 12.594 
> 100 suggor 2.888 
Totalt antal 150.573 51,51% 
38,20% 
8,36% 
1,92% 
100,00% 285.048) 10,00% 
1.301.244 
857.571 
407.333 
2.851.196 45,64% 
30,08% 
14,29% 
100,00% 4 
23 
68 
141 
19 47.800 
41.244 
11.558 
3.090 
103.692 46,10% 
39,78% 
11,15% 
2,98% 
100,00% 178.634 
963.517 
797.603 
450.419 
2.390.173 7,47% 
40,31% 
33,37% 
18,84% 
100.00% 4 
23 
69 
146 
23 •1,69% 
•3,28% 
•1,34% 
•3,35% 
•21,73% 
|* Västtyskland 
EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU 
Tyskland 
Storleksklass 1993 
Antat Storleks- Antat storleks- Djuri 
anläggningar Mas*t% «Qur Mass t V «ntîggntng 
1-9 grisar 150.513j^ 51,24% 
10-49 grisar 63.692! 21,68% 
50-99 grisar 24.497 
100-199 grisar 20.633 
200-399 grisar 16.925 
400-999 grisar 14.858 8,34% 
7,02% 
5,76% 
5,06% 
> 1000 grisar 2.646 j 0,90% 
Totalt antal 293.764! 100,00% 501.662 
1.499.000 
1.736.778 
2.919.764 
4.823.016 
8.982.897 
6.023.346 
26.486.463 1,89% 
5,66% 
6,56% 
11,02% 3 
24 
71 
142 
18,21% j 285 
33,92% j 605 
22,74% I 2276 
100,00%! 90 1995 
Antat stortak*- Antat Stortaks- Ojurf 
antäggntog** ktâsftî» 4JW ktass-t* anttggtitft? 
119.902 
49.384 
19.619 
17.379 
15.298 
14.913 
2.821 
239.316 50,10% 
20,64% 
8,20% 
7,26% 
6,39% 
6,23% 
1,18% 
100,00% 397.000 
1.174.000 
1.397.000 
2.463.000 
4.379.000 
9.146.000 
5.718.000 
24.674.000 1,61% 
4,76% 
5,66% 
9,98% 
17,75% 
37,07% 
23,17% 
100,00% 3 
24 
71 
142 
286 
613 
2027 
103 1993/9S 
•^Ojttrf 
antäflgntng 
-0,66% 
+1,01% 
+0,44% 
+0,15% 
+0,45% 
+1,44% 
-10,96% 
+14,35% 
1-9 slaktsvin 148.2351 65,79% 
10-49 slaktsvin 41.898 ! 18,59% 
50-99 slaktsvin 11.437! 5,08% 
100-199 slaktsvin ' 9.886! 4,39% 
200-399 slaktsvin 8.943; 3,97% 
400-999 slaktsvin 4.294} 1,91% 
> 1000 slaktsvin 636 ! 0,28% 
Totalt antal 225.3291 100.00% 463.741 
905.346 
797.054 
1.400.306 
2.499.249 
2.385.870 
1.354.255 
9.805.821 4,73% 3 
9,23% 22 
8,13% | 70 
14,28% I 142 
25,49% j 279 
24,33% 
13,81% 
100,00% 556 
2129 
44 118.509 
35.751 
10.238 
9.073 
8.637 
4.664 
603 
187.475 63,21% 
19,07% 
5,46% 
4,84% 
4,61% 
2,49% 
0,32% 
100,00% 378.000 
776.000 
716.000 
1.283.000 
2.436.000 
2.621.000 
1.277.000 
9.487.000 3,98% 
8,18% 
7,55% 
13,52% 
25,68% 
27,63% 
13,46% 
100,00% 3 
22 
70 
141 
282 
562 
2118 
•51 +1,96% 
•0,45% 
+0,35% 
-0,17% 
+0,92% 
+1,14% 
-0,54% 
•16,28% 
1-9 suggor 43.934 
10-49 suggor 37.621 
50-99 suggor \ 11.664 
> 100 suggor ! 4.830 44,81% 
38,37% 
11,90% 
4,93% 
Totalt antal i 98.0491 100,00% 158.706 
890.421 
809.849 
1.128.516 
2.987.492 5,31% 
29.80% 
27,11% 
37,77% 
100,00% 4 
24 
69 
234 
30 32.118 
29.281 
10.559 
5.110 
77.068 41,67% 
37,99% 
13,70% 
6,63% 
100,00% 117.000 
701.000 
738.000 
1.054.000 
2.610.000 4,48% 
26,86% 
28,28% 
40,38% 
100,00% 4 
24 
70 
206 
34 •0,84% 
•1,15% 
•0,66% 
-11,72% 
•11,15% 
• 
EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU 
$ Spanien 
Storleksklass 
1-9 grisar 
10-49 grisar 
50-99 grisar 
100-199 grisar 
200-399 grisar 
400-999 grisar 
> 1000 grisar 
Totalt antal 1987 
Antat stortoks- Antat Stortoks- DJuri 
anläggningar Mass i % «Que H*s*i\ sfttSggntng 
234.817 
85.414 
12.740 
10.232 
7.516 
8.065 
2.916 
361.700 64,92% 618.164 
23,61% 1.678.308 
3,52% 874.676 
2,83% 1.450.814 
2,08% 2.134.922 
2,23% 4.860.262 
0,81% 5.610.699 
100,00% 17.227.845 3,59% 
9,74% 
5,08% 
8,42% 
12,39% 
28,21% 
32,57% 
100,00% 1996 
Antal Stortaks- Antat Stortaks- Ojurf 
antäggninaar ktas*t% 4fl*r ktu*t% fttiiiggntag 
31 250.000J 83,06% 
20 
69 
142 
284 
603 
1924 
48 19.000; 6,31% 
9.000; 2,99% 
6.000 ! 1,99% 
6.000; 1.99% 
7.000 ' 2,33% 
4.000; 1,33% 
301.000! 100,00% 451.000 
563.000 
602.000 
818.000 
1.786.000 
4.714.000 
9.192.000 
18.126.000 2,49% 
3,11% 
3,32% 
4,51% 
9,85% 
26,01% 
50,71% 
100,00% 1987/95 
•^Ojwf 
antåggring 
2 i -31,47% 
30! +50,80% 
67; -2,57% 
136 
298 
673 
2298 
60 •3,85% 
+4,79% 
•11,75% 
+19,43% 
+26,43% 
1-9 slaktsvin 
10-49 slaktsvin 
50-99 slaktsvin 
100-199 slaktsvin 
200-399 slaktsvin 
400-999 slaktsvin 
> 1000 slaktsvin 
Totalt antal 288.898 
15.124 
5.417 
4.904 
3.697 
3.526 
799 
322.365 89,62% 647.222 
4,69% 349.770 
1,68%; 378.708 
1,52%! 660.929 
1,15% 1.000.156 
1,09%i 3.033.826 
0,25% 1.202.680 
100,00% 7.273.291 8,90% 
4,81% 
5,21% 
9,09% 
13,75% 
41,71% 
16,54% 
100,00% 2 
23 
70 
135 
271 
860 
1505, 
23 72.000! 72,00% 
8.000 
5.000 
4.000 8,00% 
5,00% 
4,00% 
5.000! 5,00% 
.. i . 4.000 
2.000 
100.000 4,00% 
2,00% 
100,00% 196.000 
187.000 
325.000 
469.000 
1.190.000 
2.178.000 
2.923.000 
7.468.000 2,62% 
2,50% 
4,35% 
6,28% 
15,93% 
29,16% 
39,14% 
100,00% 3 
23 
65 
117 
238 
545 
1462 
75 •21,51% 
•1,07% 
-7,02% 
-13,00% 
-12,03% 
-36,72% 
-2,91% 
•230,99% 
1-9 suggor 
10-49 suggor 
50-99 suggor 
> 100 suggor 
Totalt antal 123.093 
26.125 
4.591 
3.788 
157.597 78,11% 324.145 
16,58%; 552.032 
2,91%! 312.459 
2,40%, 824.611 
100,00%! 2.013.247 16,10% 
27,42% 
15,52% 
40,96% 
100,00% 3 
21 
68 
218 
13 36.000 j 56,25% 
19.000 i 29,69% 
4.0001 6,25% 
5.0001 7,81% 
64.0001 100,00% 123.000 
395.000 
284.000 
788.000 
1.590.000 7,74% 
24,84% 
17,86% 
49,56% 
100,00% 3 i +29,75% 
21 j -1,61% 
7l] +4,32% 
158} -27,60% 
25 i +94,48% 
• - -
EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU 
Frankrike 
Storleksklass 1987 
Antal Storleks- Antat stortoks- fljurt 
anläggningar Mas*t% <$ur Mass** «nlaggrttftfl 
1-9 grisar 144.5001 77,48% 
10-49 grisar 15.100 8,10% 
50-99 grisar 5.200 
100-199 grisar 5.700 
200-399 grisar 6.600 
400-999 grisar 7.200 
> 1000 grisar 2.200 
Totalt antal 186.500 2,79% 
3,06% 
3,54% 
3,86% 
1,18% 
100,00% 318.900 2,68%! 2 
355.400 2.98%; 24 
378.400 3,18%! 73 
828.600' 6,95% 
1.927.500 16,18% 
4.482.199; 37,62% 
3.623.200 30,41% 145 
292 
623 
1647 
11.914.199! 100,00% 64 1995 
Antat Stortaks- Antat Stortaks- ÖjUrT . 
anläggningar ktassîS «ur ktas»t% anläggning: 
64.395 
5.407 
2.236 
2.945 
3.927 
6.745 
4.305 
89.960 71,58% 137.8001 0,95% 
6,01% 134.500! 0,93% 
2,49% : 162.600 
3,27% 442.300 
4,37%! 1.168.200 
7,50%; 4.474.600 
4,79%' 8.010.500 
100,00%! 14.530.500 1,12% 
3,04% 
8,04% 
30,79% 
55,13% 
100^00% 2 
25 
73 
150 
297 
663 
1861 
162 1987/95 
•r-Ojwf 
antåggeing 
-3.04% 
•5,69% 
-0,07% 
+3,31% 
•1,86% 
+6,56% 
+12,98% 
+152,84% 
1-9 slaktsvin 153.600 
10-49 slaktsvin 5.400 
50-99 slaktsvin 2.700 
100-199 slaktsvin 4.800 
200-399 slaktsvin 5.500 
400-999 slaktsvin 2.200 
> 1000 slaktsvin 300 
Totalt antal 174.500 88,02% 
3,09% 
1.55% 
2,75% 
3,15% 
1,26% 
0,17% 
100,00% 321.600! 7,22% 2 
118.100; 2,65% i 22 
160.8001 3,61%! 6° 
716.000; 16,07%! 149 
1.527.700 34,28% ; 278 
1.209.300 27.14%! 550 
402.600 9.03%! 1342 
4.456.100 100,00%! 26 44.646 
1.959 
668 
1.240 
3.306 
4.280 
1.173 
57.272 77,95%' 89.200 
3,42%; 38.100 
1,17%; 46.600 
2,17% 173.700 1,63% 
0,70% 
0,85% 
3,18% 
5,77% 924.400! 16,94% 
7.47% 2.481.5001 45,46% 
2,05% 1.704.900! 31,23% 
100,00% 5.458.400 i 100,00% 2 
19 
70 
140 
280 
580 
1453 
95 -4,58% 
-11,07% 
+17,14% 
-6,09% 
+0,67% 
+5,48% 
+8,30% 
+273.22% 
1-9 suggor 18.700 
10-49 suggor 11.700 
50-99 suggor 5.800 
> 100 suggor 2.200 
Totalt antal 38.400 48,70% 
30,47% 
15,10% 
5,73% 
100,00% 63.500; 5.56% j 3 
302.200!, 26,47% | 26 
394.200; 34,52%! 68 
381.900 
1.141.800 33,45%; 174 
100.00%! 30 7.752 
5.116 
4.415 
4.938 
22.221 34,89% 24.600 j 1,72% 
23,02% 146.2001 10,22% 
19,87% 323.600! 22,62% 
22,22% 936.200! 65,44% 
100,00%! 1.430.6001 100,00% 3 
29 
73 
190 
64 -6.55% 
+10.64% 
+7,84% 
•9,22% 
+116,52% 
EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU 
C\ X Grekland 
Storieksktass 1987 
Antat Stortoks- Antat Stortoka- &}ufl 
anläggningar Mas» i* «for Mass t % anllggning 
1-9 grisar 48.529 
10-49 grisar 4.320 
50-99 grisar 1.456 
100-199 grisar 518 
200-399 grisar 324 
400-999 grisar 348 
> 1000 grisar 185 
Totalt antal 55.680 87,16% 
7,76% 
2,61% 
0,93% 
0,58% 
0,63% 
0,33% 
100,00% 85.293 7,50%; 2 
102.299 8,99% 24 
97.908 8,60%; 67 
72.337 6,36%; 140 
84.247 7,40%; 260 
226.735 19,92%j 652 
469.142 41,23% i 2536 
1.137.961 100,00%| 20 1995 
Antat Stortaks- Antat Stortaks- ÛJutf 
anläggningar ktasaiï «pr ktasfcî* aatfggttfog: 
20.1611 85,98% 39.193 
1.981 i 8,45% 42.710 
3681 1,57% 25.749 
277 i 1,18% 40.728 
230 
218 
214 
23.449 0,98% 67.169 
0,93% 136.941 
0,91% 563.647 
100.00% 916.137 4,28% 
4,66% 
2,81% 
4,45% 
7,33% 
14,95% 
61,52% 
100^00% 2 
22 
70 
147 
292 
628 
2634 
39 1987/95 
•t-öjurt 
anläggning 
•10,61% 
-8,95% 
•4,05% 
•5,29% 
•12,31% 
-3,59% 
+3,86% 
+91,16% 
1-9 slaktsvin 36.043 
10-49 slaktsvin 1.107 
50-99 slaktsvin 226 
100-199 slaktsvin ! 175 
200-399 slaktsvin 241 
400-999 slaktsvin ! 88 
> 1000 slaktsvin 34 
Totalt antal i 37.914 95,07% 
2,92% 
0,60% 
0,46% 
0,64% 
0,23% 
0,09% 
100,00% 53.6921 17,16% 
22.250 7,11% 
14.223; 4,55% 
23.309! 7,45% 
62.993! 20,13% 
48.909! 15,63% 
87.478! 27,96% 
312.854; 100,00% 1 
20 
63 
133 
261 
556 
2573 
8 13.259 
562 
134 
192 
120 
112 
54 
14.433 91,87% 20.127 
3,89% 13.295 
0,93% 8.750 
1,33% 25.148 
0,83% 32.936 
0,78% 65.215 
0,37% 116.774 
100,00% 282.245 7,13% 
4,71% 
3,10% 
8,91% 
11,67% 
23,11% 
L 41,37% 
100,00% 2 
24 
65 
131 
274 
582 
2162 
20 •1,90% 
+17,70% 
+3,76% 
-1,66% 
•5,01% 
•4,77% 
-15.95% 
•136,99% 
1-9 suggor 11.276 
10-49 suggor 1.620 
50-99 suggor 371 
> 100 suggor 320 
Totalt antal 13.587 82,99% 
11,92% 
2,73% 
2.36% 
100,00% 30.388; 18,80% i 3 
31.043: 19,20%j 19 
24.913: 15,41% | 67 
75.316 46,59%! 235 
161.660! 100,00%' 12 5.270 
746 
244 
290 
6.550 80,46% 12.349 
11,39% 17.292 
3,73% 16.496 
4,43% 82.773 
100,00% 128.910 9,58% 
13,41% 
12,80% 
64,21% 
100,00% 2 
23 
68 
285 
20 -13,05% 
•20,96% 
•0,68% 
•21,27% 
•65,41% 
-
EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU 
Irland 
Storleksklass 1987 j 1995 
Anta) Stortoks- Antat Stortoks- Djuri j Antat Stortaks- Antal Stortaks- Öjtrtf 
anläggningar Mast t % <&ur Mass t * anläggning j anläggningar ktas*J* 40* ktassl* ftntfggntng: 
1-9 grisar j 2.700! 57,45%| 7.100| 0.74% 
10-49 grisar 1.200 25,53% '< 27.400; 2,85% 
50-99 grisar 200 4,26% ; 16.400; 1,71% 
100-199 grisar 100! 2,13%; 16.300; 1,70% 
200-399 grisar 100 2,13% 35.800 
400-999 grisar 200 4,26%; 109.500 
> 1000 grisar 200 4,26% \ 747.700 
Totalt antal 4.700 100,00%; 960.200 3,73% 
11,40% 
77,87% 
100,00% 3| 1.500 
23[ 700 
82i 100 
163! 100 
358 
548 
3739 
204 100 
100 
400 
3.000 50,00% 
23,33% 3.200 
15.900 
3,33% L 7.700 
3,33%| 11.800 
3,33% 
3,33% 
13,33% 
100,00% 30.900 
100.600 
1.372.200 
1.542.300 0,21% 
1,03% 
0,50% 
0,77% 
2,00% 
6,52% 
88,97% 
100,-00% 2 
23 
77 
118 
309 
1006 
3431 
514 1987/95 
•f-Ojttff 
antåflgnlnfl 
-18,87% 
-0,52% 
-6,10% 
-27,61% 
-13,69% 
+83,74% 
-8,24% 
+151,64% 
1-9 slaktsvin 1.500! 62.50%; 3.600 
10-49 slaktsvin , 400 16,67%: 9.100 
50-99 slaktsvin 100. 4,17% 
100-199 slaktsvin ' 100 i 4,17% 
200-399 slaktsvin 100! 4,17% 
400-999 slaktsvin | 1001 4,17% 
> 1000 slaktsvin ' 100' 4,17% 7.100 
11.600 
23.000 
53.600 
227.300 
Totalt antal 2.400 ! 100,00%! 335.300 1,07% 
2,71% 
2,12% 
3,46% 
6,86% 
15,99% 
67,79% 
100.00% 2 
23 
71 
116 
230 
536 
2273 
140 800 
400 
100 
100 
200 
200 
100 
1.900 42,11% 
21,05% 
5,26% 
5,26% 
10,53% 
10,53% 
5,26% 
100,00% 2.000 
7.200 
10.000 
15.900 
59.300 
109.000 
282.800 
486.200 0,41% 
1,48% 
2,06% 
3,27% 
12,20% 
22,42% 
58,17% 
100,00% 3 
18 
100 
159 
297 
545 
2828 
256 •4,17% 
-20,88% 
+40,85% 
+37,07% 
•28,91% 
•1,68% 
•24,42% 
•83,16% 
1-9 suggor 2.000; 74,07% 
10-49 suggor 300; 11,11% 5.600 
7.500 
50-99 suggor 100, 3,70%! 9.700 
> 100 suggor 300 11,11%! 85.100 5,19% 
6,95% 
8,99% 
78,87% 
Totalt antal 2.700 100,00%! 107.9001 100,00% 3 
25 
97 1.400 
100 
284( 400 
401 1.900 73,68% 
5,26% 1.600 
5.700 
; 
21,05%) 168.500 
100,00%! 175.800 0,91% 
3,24% 
95,85% 
100,00% 1 
57 
421 
93 -59,18% 
+128,00% 
+48,50% 
•131,53% 
EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU 
& Italien 
Storleksklass 1987 
Antat Stortoks- Antat Stortoks- £>}uri 
anläggningar Mass t % ojur Masa t K anÄggnWfi 
1-9 grisar 444.041 
10-49 grisar 31.200 
50-99 grisar 3.709 
100-199 grisar ' 1.550 
200-399 grisar 2.119 
400-999 grisar 2.637 
> 1000 grisar 1.798 
Totalt antal 487.054 91,17% 
6,41% 
0,76% 
0,32% 
0,44% 
0,54% 
0,37% 
100,00% 975.400; 10,40% 
558.600 5,95% 
266.500 2,84% 
218.200 2,33% 
622.000 6,63% 
1.692.500 18,04% 
5.049.797 53,82% 
9.382.997 100,00% 2 
18 
72 
141 
294 
642 
2809 
19 1995 
Antat Stortaks- Antat Stotteks- t%Wt 
arrtäggntogar kfestlg «jw kta**J* anttggninft 
252.731 
17.597 
2.422 
1.568 
1.733 
1.773 
1.727 
279.551 90,41% 
6,29% 
0,87% 
0,56% 523.812 
346.555 
168.116 
222.217 
0,62% | 481.174 
0,63% I 1.079.013 
0,62% j 5.242.190 
100.00%! 8.063.077 6,50% 
4,30% 
2,09% 
2,76% 
5,97% 
13,38% 
65,01% 
100,00% 1987/95 
•J-t»|ön* 
21 -5,65% 
201 +10,00% 
691 -3.40% 
142 j +0,67% 
278! -5,41% 
609| -5,18% 
3035 +8,08% 
291 +49,72% 
1-9 slaktsvin 434.846 
10-49 slaktsvin 10.788 
50-99 slaktsvin 1.484 
100-199 slaktsvin 1.235 
200-399 slaktsvin 1.370 
400-999 slaktsvin 1.670 
> 1000 slaktsvin 914 
Totalt antal 452.307 96,14%! 851.300 17,69% 
2,39% 
0,33% 
0,27% 186.800 3,88% 
100.100 2,08% 
175.400 3,65% 
0.30%| 368.800 7,66% 
0,37% I 1.048.100 21,78% 
0,20% 
100,00% 2.081.500 43,26% 
4.812.000 100,00% 2 
L 17 
67 
142 
•- 269 
628 
2277 
11 241.968 
8.420 
1.488 
1.166 
1.151 
1.222 
997 
256.412 94,37% 
3,28% 
0,58% 
L_ 0,45% 468.316 
147.172 
100.903 
165.662 
0,45%! 311.139 
0,48% j 746.928 
0,39%| 2.402.171 
100,00%| 4.342.291 10,78% 
3,39% 
2,32% 
3,82% 
7,17% 
17,20% 
55,32% 
100,00% 2! -1,14% 
17; +0,94% 
68 j +0,53% 
142! +0,04% 
i . 270 
611 
2409 
17 +0,42% 
-2.61% 
•5.80% 
•59.18% 
1-9 suggor 65.186 
10-49 suggor 4.000 
50-99 suggor 973 
> 100 suggor 1.700 
Totalt antal 71.859 90,71% 
5,57% 
1,35% 
2,37% 
100,00% 133.190 17,24% 
83.700 10,84% 
67.400 8,73% 
488.100 63,19% 
772.390 100,00% 2 
21 
69 
287 
11 28.567 
3.698 
833 
1.339 
34.437 82,95% 
10,74% 
2,42% 78.421 
71.769 
55.294 
3,89%; 484.362 
100,00%! 689.846 11,37% 
10,40% 
8,02% 
70,21% 
100,00% 3 +34,35% 
19 -7,25% 
66 
362 
20 -4,17% 
+25,99% 
+86.37% 
EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU 
Luxemburg 
Storleksklass 1987 
Antat Stortoks- Antal Stortoks- Djur; 
anläggningar klass t % djur Mass i % anläggning 
1-9 grisar 771 53,99% j 2.663 
10-49 grisar \ 332 23,25% 8.427 
50-99 grisar 
100-199 grisar 
200-399 grisar 
400-999 grisar 
> 1000 grisar 
Totalt antal 138 9,66% 9.508 
90 ! 6,30% 12.324 
57 3,99%! 15.126 
32; 2,24% 19.311 
. 8 0,56%, 9.463 
1.428; 100,00%! 76.822 1995 
Antat Stortaks- Antat Stortaks- OJutf 
anläggningar kiasattt djur Mass i* anläggning 
3,47%! 3 232 
10,97%! 25 122 
12,38%[ 69 56 
16,04%! 137! 50 
19,69% 
25,14% 
12,32% 
100,00% 265; 48 
603; 41 
1183' 11 
54; 560 41,43% 
21,79% 
10,00% 
8,93% 
8,57% 
7,32% 
1,96% 
100,00% 879! 1,29% 
3.703 J 5,43% 
4.270 
7.576 
13.665 
26.716 
11.379 
68.188 6,26% 
11,11% 
20,04% 
39,18% 
16,69% 
100,00% 4 
30 
76 
152 
285 
652 
1034 
122 1987/95 
*r-t>)utf 
anläggning 
+9,69% 
•19,58% 
+10,67% 
+10,65% 
+7,28% 
+7,98% 
-12,55% 
+126,34% 
1-9 slaktsvin ! 929 78.20%! 3.049 
10-49 slaktsvin 97 8,16% 1.836 
50-99 slaktsvin j 20 1,68%! 1.423 
100-199 slaktsvin | 24 2,02%; 3.521 
200-399 slaktsvin 
400-999 slaktsvin 
> 1000 slaktsvin 
Totalt antal 17 1,43% 4.693 
100 8,42%; 5.985 
1 0,08% 1.150 
1.188 100,00% 21.657 14,08% 3 261 
8,48% 19 52 
6,57%! 71 19 
16,26%! 147 16 
21,67%; 276 14 
27,64% i 60 20 
5,31%; 1150 1 68,15% 
13,58% 
4,96% 
4,18% 
3,66% 
5,22% 
0,26% 
100,00%) 18 383| 100,00% 866; 4,17% 
1.332; 6,42% 
1.095 5,28% 
2.4441 11,78% 
4.765! 22,97% 
9.178j 44,24% 
1.067) 5,14% 
20.7471 • 100,00% 3 
26 
58 
153 
340 
459 
1067 
54 +1,10% 
+35,33% 
-19,00% 
+4.12% 
+23.29% 
•666.75% 
-7,22% 
•197,15% 
1-9 suggor 
10-49 suggor 
50-99 suggor 
> 100 suggor 
Totalt antal 311 48,22% i 1.227 
284; 44,03%; 6-179 
41; 6,36%! 2.806 
9 1,40%; 1.077 
645l 100,00%! 11.289 10,87% 
54,73% 
24,86% 
9,54% 
100,00% 4 81 
22 143 
68 47 
120 17 
181 288 28.13% 
49,65% 
16,32% 
5,90% 
100,00% 279 
3.012 
2.835 
2.501 
8.627 3,23% 
34,91% 
32,86% 
28,99% 
100,00% 3 
21 
60 
147 
30 -12,70% 
-3,19% 
-11,86% 
•22,94% 
•71,15% 
EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU 
r* ^ Nederländerna 
Storleksklass 1987 
Anta) stortoks- Antat Stortoks- Djur? 
anläggningar Massif djur Mass t \ anläggning 
1-9 grisar 1.889: 5,34% 
10-49 grisar 3.866 10,94% 
50-99 grisar 4.562 12,90% 
100-199 grisar 6.728; 19,03% 
200-399 grisar 6.896! 19,51% 
400-999 grisar 7.837; 22,17% 
>1000grisar 3.574, 10,11% 
Totalt antal 35.352' 100,00% 7.408 
108.941 
335.809 
969.489 
1.971.554 
5.005.660 
5.949.879 
14.348.740 1995 
Antat Stortaks- Antat Stortaks- Ojurf 
anläggningar Masat* djör klass t S anläggning 
0.05% 4] 6871 3,07% 
0,76% 28_j_ 1-284 
2,34% 741, 2.035 
6,76% 144L 3.670 
13,74% 286 4.290 
34,89%. 639 
41,47% 1665 
100,00% 406 5.755 
4.667 
22.388 5,74% 
9,09% 
16,39% 
19,16% 
25,71% 
20,85% 
100,00% 2.573; 0,02% 
38.120; 0,26% 
150.628; 1,05% 
533.460 3,71% 
1.226.705 j 8,52% 
3.718.196} 25,83% 
8.727.831 J 60,62% 
14.397.5131 100,00% 1987/95 
•r-Cjotr 
an täggnirtg 
4 -4,50% 
30 +5,36% 
74 i +0,56% 
145; +0,87% 
286, +0,02% 
646] +1,15% 
1870! +12,33% 
643! +58,44% 
1-9 slaktsvin 2.7041 12,67% 
10-49 slaktsvin 4.193! 19.65% 
50-99 slaktsvin 3.427 16,06% 
100-199 slaktsvin 4.297; 20,13% 
200-399 slaktsvin 3.967 18,59% 
400-999 slaktsvin 2.393 11,21 % 
> 1000 slaktsvin 361! 1,69% 
Totalt antal 21.342; 100,00% 11.570 
113.730 
247.346 
610.175 
1.099.355 
1.371.749 
561.741 
4.015.666 0,29% 4 
L 2,83% 27 
6,16% 72 
15,19%! 142 
27,38% 277 
34,16% 573 
13,99% 1556 
100,00% 188 1.567 
2.229 
2.070 
3.226 
3.605 
2.586 
501 
15.784 9,93% 
14,12% 
13,11% 
20,44% 
22,84% 
16,38% 
3,17% 
100,00% 7.082 
57.378 
152.054 
463.537 
1.014.037 
1.506.035 
810.294 
4.010.417 0,18% 
1,43% 
3,79% 
11,56% 
25,29% 
37,55% 
20,20% 
100,00% 5j +5,62% 
26! -5,10% 
73J +1,77% 
144{ 4-1,19% 
281 j +1,50% 
582 +1,60% 
1617| +3,94% 
254! +35,04% 
1-9 suggor 2.644: 15,27% 
10-49 suggor 5.042; 29,12% 
50-99 suggor 3.466; 20,02% 
> 100 suggor 6.161 ; 35,59% 
Totalt antal 17.313! 100,00% 11.376 
134.534 
252.482 
1.221.314 
1.619.706 0,70% 4 
8,31% 27 
15,59% 73 
75,40% ! 198 
100,00%! 94 748 
1.526 
1.633 
5.716 
9.623 7,77% 
15,86% 
16,97% 
59,40% 
100,00% 1.026 
41.719 
121.947 
1.335.586 
1.500.278 0,07% 
2,78% 
8,13% 
89,02% 
100,00% 1, -68,12% 
27! +2,46% 
751 +2,51% 
234J +17,87% 
1561 +66,65% 
EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU 
Portugal 
Storleksklass 1987 
Antal stortoks- Antal Stortoks- Djutf 
anläggningar Mass t % djur Mass * % anläggning 
1-9 grisar ! 238.240 
10-49 grisar 19.191 
50-99 grisar 2.105 
100-199 grisar i 1.789 
200-399 grisar 701 
400-999 grisar 480 
> 1000 grisar 328 
Totalt antal 262.834 90,64% 511.182 20,81%| 2 
7,30%; 349.285 14.22%; 18 
0,80% 145.307 5,92% i 69 
0,68%i 246.337 10.03%) 138 
0,27%! 193.341 7,87%; 276 
0,18%! 295.906 12,05%, 616 
0,12% 714 626 29,10%! 2179 
100,00%! 2.455.984 100.00% | 9 1995 
Antat Stortaks- Antat Stortaks- Ojurf 
anläggningar klass i s djor ktasst$ . anläggning 
121.600 
13.100 
1.100 
1.900 
600 
500 
500 
139.300 87,29% 277.500 
9,40% 286.200 
0,79% 103.300 
1.36% 257.900 11,55% 
11,92% 
4,30% 
10,74% 
0,43% 225.300! 9,38% 
0,36% 221.500 
0,36% 1.030.100 
100,00% 2.401.800 9,22% 
42,89% 
100,00% 1987/95 
•f-Cjun* 
anläggning 
2; +6,36% 
22 +20,04% 
94, +36,04% 
136; -1,42% 
376 +36,15% 
443; -28,14% 
2060; -5,44% 
17: +84,52% 
1-9 slaktsvin I 154.591 
10-49 slaktsvin ! 3.362 
50-99 slaktsvin ' 859 
100-199 slaktsvin | 430 
200-399 slaktsvin ! 281 
400-999 slaktsvin 
> 1000 slaktsvin 
Totalt antal 200 
64 
159.787 96,75% 
2,10% 
0,54% 
0,27% 
0,18% 
0,13% 
0,04% 
100,00% 236.590 31,60% 
74.822 9,99% 
61.941 8,27% 
56.153 7,50% 
76.499 10,22% 
123.235 16,46% 
119.427 15,95% 
748.667 100,00% 2 
22 
72 
131 
^_ 272 
616 
1866 
5 75.000 
2.800 
700 
600 
400 
200 
200 
79.900 93.87%; 118.800 
3,50% 62.400 
0,88%; 38.600 
0,75%l 76.500 
0,50%j 82.500 
0,25%] 122.400 
0,25%! 229.700 
100,00%: 730.900 16,25% 
8,54% 
5,28% 
10,47% 
11,29% 
16,75% 
31,43% 
100,00% 2j +3,50% 
22l +0,14% 
55 
128 
206 
612 
1149 
9 -23,53% 
-2,36% 
-24,24% 
-0,68% 
-38,45% 
+95,24% 
1-9 suggor 67.727 
10-49 suggor 3.100 
50-99 suggor 402 
> 100 suggor 539 
Totalt antal 71.768 94,37% 
4,32% 
0,56% 
0,75% 126.886 39.68% 
55.655 17,40% 
27.285 8,53% 
109.986 34,39% 
t : 
100,00% 319.812 100,00% 2 
18 
68 
204 
4 41.200 
3.200 
. 500 
700 
45.600 90,35%; 101.300 
7,02%; 59.700 
1,10%! 27.200 
1,54% "144.700 
100,00%: 332.900 30,43% 
17,93% 
8,17% 
43,47% 
100,00% 2 
19 
54 
207 
7 •31,24% 
•3,92% 
-19,85% 
•1,30% 
+63,83% 
• 
EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU 
5 Förenade kungariket 
Storleksktass 1987 
Antal Stortoks- Antat Stortoks- Djtttf 
anläggningar Mass i V 4fur MasstX anläggning 
1-9 grisar 5.150| 24,91% 
10-49 grisar 5.266 j 25,47% 
50-99 grisar 1.988 9,62% 
100-199 grisar 1.7261 8,35% 
200-399 grisar 2.067 
400-999 grisar 2.321 
> 1000 grisar 2.154 
Totalt antal 20.672 10,00% 
11,23% 
10,42% 
100,00% 18.553! 0,23% 4 
127.225 1.61% 24 
138.618; 1,75% 70 
248.849! 3,14% 144 
587.488] 7,42% 284 
1.527.789 j 19,30%. 658 
5.266.020 j 66,54% 2445 
7.914.542) 100,00% 383 1996 
Antat Stortaks- Antat Stortaks- Ojtm* 
anläggningar ktasat* djar kta**** anifg-gntng. 
4.540 
2.122 
706 
870 
1.057 
1.966 
2.194 
13.455 33,74% 
15,77% 
5,25% 
6,47% 
7,86% 
14,61% 
16,31% 
100,00% 14.292 
47.977 
51.977 
120.991 
290.180 
1.207.029 
5.602.071 
7.334.517 0,19% 
0,65% 
0,71% 
1,65% 
3,96% 
16,46% 
76,38% 
100,00% 3 
23 
74 
139 
275 
614 
2553 
545 1987/95 
anläggning 
-12,62% 
-6,42% 
•5,59% 
-3,54% 
-3,41% 
-6,73% 
+4,44% 
•42,38% 
1-9 slaktsvin 2.621 24,72% 
10-49 slaktsvin 2.707J 25,53% 
50-99 slaktsvin 1.128 j 10,64% 
100-199 slaktsvin 1.2291 11,59% 
200-399 slaktsvin 1.256 ; 11,85% 
400-999 slaktsvin 1.116 
> 1000 slaktsvin 545 
Totalt antal 10.602 10,53% 
5,14% 
100,00% 10.407! 0,41% 4 
62.633 2,49% 23 
80.336 3,19% 71 
172.846; 6,87% 141 
356.136! 14,15% 284 
704.687! 28,01% 631 
1.128.966| 44,87% 2071 
2.516.0111 100.00% 237 2.595 
1.221 
560 
695 
1.044 
1.373 
698 
8.186 31,70% 
14,92% 
6,84% 
8,49% 
12,75% 
16,77% 
8,53% 
100,00% 8.525 
30.229 
36.225 
92.162 
315.724 
810.304 
1.288.415 
2.581.584 0,33% 
1,17% 
1,40% 
3,57% 
12,23% 
31,39% 
49,91% 
100,00% 3 
25 
65 
133 
302 
590 
1846 
315 -17,26% 
•7,00% 
-9,17% 
-5,71% 
•6,65% 
-6,54% 
-10,89% 
+32,89% 
1-9 suggor 7.505 
10-49 suggor 4.013 
50-99 suggor 1 674 
> 100 suggor 2.623 
Totalt antal 15.815 47,45% 
25,37% 
10,58% 
16,59% 
100,00% 26.304 
96.123 
121.070 
657.429 
900.926 2,92% 4 
10,67% 24 
13,44% 72 
72,97% 251 
100,00%' 57 4.528 
1.793 
872 
2.318 
9.511 47,61% 
18,85% 
9,17% 
24,37% 
100,00% 15.877 
45.336 
64.038 
709.697 
834.948 1,90% 
5,43% 
7,67% 
85,00% 
100,00% 4 
25 
73 
306 
88 •0,04% 
•5,56% 
+1,54% 
•22,15% 
•54,10% 
-
EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU 
Finland* 
Storleksklass 33025 
Antat Stortoks- Antat Stortoks- Djuri 
anläggningar Mass t % djur Mass t K -anläggning 
1-9 grisar 2.302 
10-49 grisar 1.725 
50-99 grisar 1.667 
100-199 grisar 2.560 
200-399 grisar 2.111 
400-999 grisar 424 
> 1000 grisar 28 
Totalt antal 10.817 21,28%! 5.798! 0,42% 
15,95%! 46.412 3,36% 
15.41% 
23,67% 
19,52%j 
3,92% 
0,26% 
100,00% 122.203 8,85% 
372.683| 26,98% 
568.479! 41,15% 
230.638! 16,70% 
35.229 2,55% 
1.381.442; 100,00% 3 
27 
73 
146 
269 
544 
1258 
128 34820 
Antat Stortaks- Antat Stortaks- Ojurr 
anläggningar klass î s djar ktasatï anläggning 
508 
966 
1.051 
1.970 
2.237 
595 
41 
7.368 6,89% 1.858 
13,11% 26.860 
14,26%| 78.010 
26,74%; 293.594 
30,36%; 617.629 
8,08% 
0,56% 
100,00% 322.998 
59.563 
1.400.512 0,13% 
1,92% 
5,57% 
20,96% 
44,10% 
23,06% 
4,25% 
100,00% 4 
28 
74 
149 
276j 
543 
1453 
190 1990/95 
•r-Qjurr 
artläggnioö 
•45,21% 
+3,34% 
+1,25% 
+2,37% 
•2,53% 
-0,20% 
•15,47% 
+48,84% 
1-9 slaktsvin | 
10-49 slaktsvin ! 
50-99 slaktsvin 
100-199 slaktsvin j 
200-399 slaktsvin 
400-999 slaktsvin 
> 1000 slaktsvin 
Totalt antal ! 
| 
! 
; 
i : 1.718 
1.703 
907 
706 
536 
149 
8 
5.727 30,00% 7.049 
29,74%! 41.561 
15,84% | 64.802 
12,33%J 98.695 
9,36% | 146.772 
2.60%| 82.367 
0,14%! 9.594 
100,00%! 450.840 1,56% 
9,22% 
14,37% 
21,89% 
32,56% 
18,27% 
2,13% 
100,00% 4 
24 
71 
140 
274 
553 
1199 
79 
1-9 suggor 
10-49 suggor 
50-99 suggor 
> 100 suggor 
Totalt antal 1 1 
I 
I 
! 935 
3.473 
738 
91 
5.237 17,85%,! 4.410 
66,32%j 94.602j 
14,09% 47.274 
! i 1,74%: 14.827 
100,00%i 161.113 2,74% 
58,72% 
29,34% 
9,20% 
100,00% 5 
27 
64 
163 
31 
* Uppgifter från den nationella myndigheten; annan tidsperiod!!; inga uppgifter om slaktsvin och suggor för 1990 
EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU 
Sverige* 
Storleksktass 
1-9 grisar" 
10-24 grisar" 
25-99 grisar** 
100-249 grisar** 
250-499 grisar" 
> 499 grisar" 
Total! antal 
1-9 slaktsvin 
10-49 slaktsvin 
50-99 slaktsvin 
100-199 slaktsvin 
200-399 slaktsvin 
400-999 slaktsvin 
> 1000 slaktsvin 
Totalt antal 
1-9 suggor 
10-49 suggor 
50-99 suggor 
> 100 suggor 
Totalt antal 
* UpDgifter fran den nationella mync 
** Definition av storleksklasser ej far 1987 
Antal Stofteks- Arttat 
antåggningar Masst* 4[ut 
4.151: 24.83% I 13.930 
2.573 15,39%! 41.266 
4.842 28,96%! 262.222 
2.773; 16,59% i 439.576 
1.339: 8,01% 461.215 
1.039 6,22% 1.016.172 
16.717 100.00% 2.234.381 
i j 
; \ 
i i , i 
! | 
; I 
; ; 
iighetern, inga uppgifter om slaktsvin och suggo 
enlig med EUROSTAT-uppgifter Stoftékft-
ltta**t\ 
0,62% 
1,85% 
11,74% 
19,67% 
20,64% 
45,48% 
100,00% 
r (1987) tillgänglig ttMiggtttftg 
3 
16 
54 
159 
344 
978 
—j 
134 
< 1 
a Artat 
*n»g$n1ng« 
2.670 
1.755 
3.241 
2.094 
1.386 
1.195 
12.341 
7.301 
3.681 
1.002 
357 j 
12.341 Stortek*-
21,64% 
14,22% 
26,26% 
16,97% 
11,23% 
9,68% 
100,00% 
59,16% 
29,83% 
8,12% 
2,89% 
100,00% 1995 
4JUI 
9.438 
28.073 
174.744 
339.788 
484.264 
1.240.240 
2.276.547 
"> 
15.614 
84.728 
65.602 
75.428 
241.372 Stettak*. 
kt***l* 
0,41% 
1,23% 
7,68% 
14,93% 
21,27% 
54,48% 
100,00% 
6,47% 
35,10% 
27,18% 
31,25% 
100,00% Ojutf 
aftjfggntag: 
4 
16 
54 
162 
349 
1038 
184 
2 
23 
65 
211 
20 1987/93 
4»fl0S«tftg 
•5,33% 
-0,26% 
-0,44% 
•2,36% 
+1,44% 
•6,12% 
+38,02% 
EUROSTAT: Produktionsanläggingarnas struktur i EU 
Österrike* 
Storleksklass 1987 
Antat Stortoks- Antat Stortoks- Djurt 
anläggningar Mass t K <*jur Mäss t % anläggning 
1-10 grisar" 122.975 
11-50 grisar" 23.299 
51-100 grisar" 6.016 
101-200 grisar" ! 4.665 
201-400 grisar" 2.132 
401-600 grisar" 137 
> 600 grisar" 73 
Totalt antal 159.297 77,20% | 398.573 14,53% 
14,63% 
3,78% 
2,93% 
1,34% 
0,09% 537.895 19,61% 
432.043 15,75% 
666.332! 24,29% 
567.141; 20,67% 
64.240 2,34% 
0,05%! 77.371 2,82% 
100,00%! 2.743.595 100,00% 3 
23 
72 
143 
266 
469 
1060 
17 1993 
.Antat Storteks- Antat Stottaks- . UJlttf 
anläggningar ktasaîS <fr* kWt* Mtfaftjnlnft 
94.557 
16.087 
5.667 
5.236 
2.959 
239 
66 
124.811 75,76% 289.238 
12,89% 386.831 
4,54%! 409.437 
4,20%! 756.377 
2,37%: 797.212 
0,19%; 110.787 
0,05% 71.971 
100,00% 2.821.853 10,25% 
13,71% 
14,51% 
26,80% 
28,25% 
3,93% 
2,55% 
100,00% 3 
24 
72 
144 
269 
464 
1090 
23 1987/93 
-5,62% 
•4,16% 
•0,60% 
+1,13% 
+1,28% 
-1,14% 
•2,89% 
•31.27% 
1-9 slaktsvin 
10-49 slaktsvin 
50-99 slaktsvin 
100-199 slaktsvin 
200-399 slaktsvin 
400-999 slaktsvin 
> 1000 slaktsvin 
Totalt antal 1 1 
! i 
i i 
i 
! | 
1-10 suggor" 33.120 
11-50 suggor" 11.361 
51-100 suggor" 347 
> 100 suggor" 23 
Totalt antal 44.851 73,84%! 105.379 27,31% 
25,33% 
0,77% 
0,05% 
100,00% 258.538 67,00% 
21.975; 5,69% 
4.336 1,12% 
385.892 101,12% 3 
23 
63 
189 
9 19.725 
10.928 
625 
66 
31.344 62,93% 68.127 
34,86%! 263.228 
1,99% | 39.112 
0,21%! 10.727 
100,00%! 381.194 17,87% 
69,05% 
10,26% 
2,81% 
100,00% 3 
24 
63 
163 
12 +8,55% 
•5,85% 
-1,18% 
-13,79% 
•41,35% 
* Uppgifter från den nationella myndighetern; inga uppgifter om slaktsvin tillgängliga; siffrorna inbegriper ej smågrisar! 
" Definition av storleksklasser ej förenlig med EUROSTAT-uppgifter 
EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU 
TABELL 13: Produktionsanläggningarnas regionala struktur i EU 
Antal anläggningar <10D04al) 
BE1 
BE3 
OK 
DE1 
DE2 
DE4 
DE3 
DE7 
DE8 
DE9 
DEA 
DEB 
DEC 
DED 
DEE 
DEF 
DEG 
GR1 
GR3 
GR2 
GR1 
GR2 
GR1 
GR4 
GR2 
GR4 
GR2 
GR2 
GR1 
GR4 
ES61 
ES24 
ES12 
ES53 
ES7 
ES13 
ES42 
ES41 
ES51 
ES52 
ES43 
ES11 
ES23 
ES3 
ES62 
ES22 
ES21 REGION 
VLAAMS GEWEST • BXL 
REG. WALONNE 
B 
DK 
BADEN WURTEMBERG 
BAYERN 
BRANDENBURG 
HAMBURG, BREMEN, BERLIN 
HESSEN 
MECKLENBURG-VORPOMME 
NIEDERSACHSEN 
NORDRHEIN-WESTFALEN 
RHEINLAND-PFALZ 
SAARLAND 
SACHSEN 
SACHSEN-ANHALT 
SCHLESWIG-HOLSTEIN 
THURINGEN 
DEU 
ANATONIKI MACEDONIA & T 
ATTIKI 
DYTIKI ELUDA 
DYTIKI MAKEDONIA 
IPEIROS 
KENTRIKI MAKEDONIA 
KRITI 
NISIA IONIOU 
NOTIO AIGALO 
PELOPONNESOS 
STEREA ELLADA 
THESSALIA 
VOREIO AIGALO 
GR 
ANDALUCIA 
ARAGON 
ASTURIAS 
BALEARES 
CANARIAS 
CANTABRIA 
CASTILLA-LA-MANCHA 
CASTILLA-LEON 
CATALUNA 
COM VALENCIANA 
EXTREMADURA 
GALICIA 
LARIOJA 
MADRID 
MURCIA 
NAVARRA 
PAIS VASCO 
ESP 1980 
16 
4 
20 
31 
49 
87 
•' 2 
0 
29 
2 
47 
37 
12 
1 
2 
2 
6 
2 
278 
2 
0 
6 
3 
1 
3 
2 
0 
2 
2 
3 
5 
2 
32 
23 
11 
19 
7 
2 
4 
11 
58 
14 
3 
24 
120 
2 
0 
4 
4 
6 
311 1893 
13 
2 
15 
27 
42 
79 
2 
0 
25 
1 
41 
33 
10 
1 
3 
1 
5 
2 
246 
4 
0 
10 
6 
1 
5 
5 
0 
3 
3 
6 
9 
1 
55 
16 
7 
17 
6 
1 
2 
5 
45 
12 
2 
15 
95 
1 
0 
2 
3 
4 
235 +/-1989/93% 
-20,37% 
-42.31% 
-24,65% 
-14,46% 
-14,24% 
-9,56% 
-10,00% 
-50,00% 
-13,98% 
-12,67% 
-13,04% 
•10,08% 
-15,88% 
-30.00% 
+47,14% 
-28,00% 
-14,83% 
+12,38% 
•11,54% 
+121,00% 
+55,00% 
+67,97% 
+88.53% 
+4.44% 
+79.29% 
+110.91% 
-12.50% 
+36.09% 
+20.00% 
+81.21% 
+88.20% 
-22,78% 
+68,36% 
-29,83% 
-30,19% 
-10,88% 
-11,54% 
-28,89% 
-31,94% 
-57,72% 
-23.63% 
-13,96% 
-33,46% 
-37,50% 
-20,40% 
-18,13% 
-40,00% 
-40.00% 
-20,48% 
-25,08% 
-24,29% Antal grisar (1WÖ4alj 
1989 
6354 
304 
6667 
9198 
2204 
3669 
1310 
25 
999 
1273 
7069 
5834 
500 
35 
988 
1192 
1437 
821 
27356 
54 
21 
82 
22 
122 
110 
60 
7 
24 
50 
212 
125 
40 
934 
1049 
1512 
52 
70 
33 
13 
475 
1787 
3825 
60S 
621 
632 
87 
38 
693 
299 
50 
11843 1993 
6831 
291 
7122 
11568 
2280 
3809 
923 
8 
971 
907 
7186 
5812 
461 
30 
705 
849 
1368 
732 
26041 
64 
7 
63 
38 
43 
118 
49 
4 
31 
84 
126 
172 
9 
808 
1103 
1928 
54 
73 
19 
11 
437 
1963 
4469 
691 
682 
584 
77 
51 
547 
344 
31 
13064 •/. 1989/93% 
+7,51% 
-4,10% 
+6,98% 
•25,76% 
+3,45% 
+3,81% 
-29,56% 
-67,59% 
-2,84% 
-28,73% 
+1,67% 
-0,39% 
-7,74% 
-15,37% 
-28,59% 
-28,81% 
-4.77% 
-10,91% 
-4,81% 
+19,05% 
-65,50% 
-22,37% 
+67,46% 
-65,06% 
+7,81% 
-18,34% 
-43,00% 
+30,21% 
•45,37% 
-40,33% 
+37,96% 
-76,48% 
•13,55% 
+5,11% 
+27,48% 
+2,90% 
+4,28% 
-41,92% 
-15,04% 
-8,00% 
+9,80% 
+16.83% 
+14.24% 
+9.86% 
-7.53% 
-11,65% 
+33.98% 
-21,08% 
+14,97% 
-37,23% 
•10,31% mi AnWorl^rtanlaganino 
1089 
395 
78 
333 
293 
45 
42 
596 
125 
34 
849 
151 
159 
42 
39 
470 
596 
239 
391 
99 
27 
105 
14 
7 
136 
39 
27 
18 
10 
26 
64 
25 
22 
29 
45 
141 
3 
11 
19 
4 
42 
31 
275 
233 
26 
5 
55 
126 
187 
71 
8 
38 189$ 
533 
129 
473 
431 
54 
48 
466 
81 
38 
693 
177 
176 
46 
48 
228 
589 
268 
310 
106 
14 
23 
6 
6 
45 
24 
10 
11 
10 
32 
21 
18 
7 
15 
68 
258 
3 
13 
15 
5 
91 
44 
374 
400 
45 
6 
59 
281 
246 
103 
7 
55 •M989/03 % 
+35,02% 
+66,22% 
+41,98% 
•47,02% 
+20,63% 
+14,79% 
-21,73% 
-35,18% 
+12,95% 
-18,39% 
+16,91% 
+10,78% 
+9,68% 
+20,90% 
-51,47% 
-1,13% 
+11,82% 
-20,72% 
+7,62% 
-46,13% 
-77,74% 
-53,78% 
-11,18% 
-66,54% 
-39,87% 
-61.28% 
-34,86% 
-4,32% 
+21,14% 
-67,07% 
-26,69% 
-69,55% 
-48,65% 
+49,79% 
+82,61% 
+15,46% 
+17,89% 
-18,33% 
+24,84% 
+117,60% 
+43.78% 
+35.78% 
+71.69% 
+75.78% 
+16.17% 
+7,91% 
+123,30% 
+31.53% 
+44.58% 
-16,22% 
+45,71% 
Källa : EUROFARM 
^ 
Antal anläggnings (10004*1) 
FR42 
FR61 
FR72 
FR25 
FR26 
FR52 
FR24 
FR21 
FR83 
FR43 
FR23 
FR1 
FR81 
FR63 
FR41 
FR62 
FR3 
FR51 
FR22 
FR53 
FR82 
FR71 
IE 
IT71 
IT92 
IT31 
IT93 
IT8 
IT4 
IT33 
IT6 
IT13 
IT2 
IT53 
IT72 
IT11 
IT91 
ITB 
ITA 
IT51 
IT31 
IT52 
IT12 
IT32 
LU 
NL1 
NL2 
NL3 
NL4 REGION 
ALSACE 
AQUITAINE 
AUVERGNE 
BASSE-NORMANDIE 
BOURGOGNE 
BRETAGNE 
CENTRE 
CHAMPAGNE-ARDENNE 
CORSE 
FRANCHE-COMTE 
HAUTE-NORMANDIE 
ILE-DE-FRANCE 
LANGUEDOC-ROUSILLON 
LIMOUSIN 
LORRAINE 
MIDI-PYRENEES 
NORD-PAS-DE-CALAIS 
PAYS-DE-LA-LOIRE 
PICARDIE 
POITOU-CHARENTES 
PAC 
RHONE-ALPES 
F 
IRL 
ABRUZ2I 
BASILICATA 
BOLZANO-BOZEN 
CALABRIA 
CAMPANIA 
EMILIA ROMAGNA 
FRIULI-VENEZIA GIULIA 
LAZIO 
LIGURIA 
LOMBARDIA 
MARCHE 
MOLISE 
PIEMONTE 
PUGLIA 
SARDEGNA 
SICILIA 
TOSCANA 
TRENTO 
UMBRIA 
VALLE D7VOSTA 
VENETO 
IT 
LUX 
NOORDNL 
OOSTNL 
WESTNL 
ZUIDNL 
NL 1989 
4 
19 
10 
4 
4 
22 
4 
,2 
1 
2 
1 
0 
2 
9 
5 
22 
5 
11 
2 
8 
1 
12 
149 
3 
27 
18 
8 
37 
56 
11 
7 
37 
1 
15 
29 
13 
9 
3 
20 
5 
12 
1 
14 
0 
22 
346 
1 
1 
14 
4 
10 
29 ,1993 
3 
14 
8 
2 
3 
15 
3 
1 
1 
1 
1 
0 
1 
6 
3 
17 
4 
8 
1 
5 
1 
8 
106 
3 
22 
16 
8 
34 
59 
5 
3 
27 
0 
10 
25 
7 
5 
3 
18 
6 
7 
1 
14 
0 
15 
286 
1 
1 
13 
3 
10 
27 +M989/93* 
-28,50% 
-24,29% 
-21,96% 
-43,41% 
-36,14% 
-30,00% 
-20,26% 
-40,00% 
-27,50% 
-26,67% 
-24,44% 
+0,00% 
-21,58% 
-33,76% 
-30,85% 
-23,78% 
-25,38% 
-30,56% 
-35,00% 
-35,36% 
-25,56% 
-34,92% 
-28,89% 
-10,69% 
-19,15% 
-12,66% 
-8,21% 
-6,29% 
+5,32% 
-53,24% 
-62,08% 
-25,92% 
-48,75% 
-35,78% 
-14,19% 
-40,48% 
-38,86% 
+4.69% 
-8,87% 
+3,33% 
-38,38% 
-14,44% 
-3,94% 
-20,00% 
-34,37% 
-17,40% 
-5,66% 
-14.29% 
-9,08% 
-6,94% 
-6,76% 
-8,26% Antal oriw'10ÖCM«() 
1089 
72 
472 
243 
351 
198 
6612 
290 
101 
33 
107 
148 
16 
59 
158 
74 
610 
681 
1025 
174 
332 
38 
408 
12204 
1302 
133 
75 
25 
141 
162 
1896 
207 
178 
4 
2880 
248 
58 
756 
38 
258 
100 
293 
8 
352 
1 
581 
8393 
77 
576 
4819 
824 
7630 
13849 1993 
67 
457 
280 
410 
214 
7740 
402 
86 
24 
103 
188 
14 
52 
171 
85 
629 
635 
1474 
159 
339 
32 
366 
13929 
1570 
122 
71 
25 
135 
150 
1896 
197 
154 
1 
2940 
234 
53 
810 
31 
255 
94 
265 
4 
322 
0 
637 
8396 
72 
585 
5128 
879 
8373 
14964 •M989/93* 
-7,90% 
-3,28% 
+15,18% 
+16,66% 
•7,97% 
•17,05% 
+38,91% 
-14,89% 
-26,67% 
-3,37% 
+27,03% 
-13,58% 
-11.09% 
+8,64% 
+14.25% 
+3,01% 
-6,68% 
•43,77% 
-8,37% 
•2,31% 
-17,21% 
-10,11% 
+14,14% 
+20,67% 
-8,56% 
-4,24% 
-0,28% 
-4,72% 
-7,30% 
+0,01% 
-5.12% 
-13.06% 
-82.50% 
+2.09% 
-5.93% 
-7.75% 
+7.15% 
-17.59% 
-1.07% 
-6,39% 
-9,33% 
-45,06% 
-8,57% 
-54.00% 
+9.55% 
+0,04% 
-6,57% 
+1,60% 
+6,40% 
+6,65% 
+9,74% 
+8,06% Ant*!örtMtf*nlitoflrUrKi 
1989 
18 
25 
24 
80 
45 
305 
76 
44 
42 
71 
165 
162 
31 
19 
16 
28 
131 
95 
109 
39 
43 
34 
82 
449 
5 
4 
3 
4 
3 
171 
29 
5 
5 
187 
9 
5 
86 
12 
13 
19 
25 
9 
25 
3 
26 
24 
145 
411 
342 
229 
748 
473 1993: 
23 
32 
35 
165 
76 
510 
133 
62 
42 
94 
277 
140 
35 
30 
26 
38 
164 
197 
153 
62 
47 
47 
132 
606 
6 
4 
3 
4 
3 
365 
72 
6 
2 
297 
9 
7 
151 
9 
14 
17 
37 
5 
24 
1 
44 
29 
144 
488 
400 
262 
880 
557 •/-1989/93% 
+28,81% 
+27,76% 
+47,60% 
+106,14% 
+69,06% 
+67,22% 
+74,21% 
+41,86% 
+1.15% 
+31,77% 
+68,13% 
-13,58% 
+13,37% 
+64,03% 
+65,23% 
+35,15% 
+25.07% 
+107,03% 
+40,97% 
+58,27% 
+11,21% 
+38,11% 
+60,51% 
+35,00% 
+13,10% 
+9,65% 
+8,65% 
+1,68% 
-11,99% 
+113,89% 
+150,24% 
+17,37% 
-65.85% 
+58.96% 
+9.63% 
+55.00% 
+75.26% 
-21.28% 
+8.56% 
-9.41% 
+47.13% 
-35,79% 
-4,82% 
-42,50% 
+66,91% 
+21,12% 
-0,97% 
+18,54% 
+17,03% 
+ 14,61% 
+17,70% 
+17,78% 
Källa LUROFARM QäL 
Antal anläggningar (10004*1) 
PT2 
PT14 
PT15 
PT12 
PT13 
PT3 
PT11 
UK4 
UK3 
UK1 
UK8 
UKB 
UKA 
UK5 
UK6 
UK9 
UK7 
UK2 REGION 
ÖS 
ACORES 
ALENTEJO 
ALGARVE 
CENTRO 
LISBOA & VALE DO TEJO 
MADEIRA 
NORTE 
PORT 
FIN 
SWE 
EAST-ANGLIA 
EAST MIDLANDS 
NORTH 
NORTH WEST 
NORTHERN IRELAND 
SCOTLAND 
SOUTH EAST 
SOUTH WEST 
WALES 
WEST MIDLANDS 
YORKSHIRE & HUMBERSIDE 
UK 1080 
10 
13 
8 
102 
26 
6 
74 
239 
2 
1 
0 
1 
3 
1 
2 
3 
1 
1 
3 
17 1893 
122 
9 
8 
5 
76 
18 
5 
52 
173 
11 
12 
2 
1 
1 
1 
2 
1 
2 
3 
1 
1 
2 
16 +M989/93* 
-10,00% 
-39,02% 
-32,63% 
-25,16% 
-32,24% 
-17,81% 
-29,84% 
•27,54% 
-3,13% 
-7,27% 
+32,50% 
-26,00% 
-18.52% 
-8.89% 
+ 11.88% 
-2.86% 
+0.00% 
+2.73% 
-0.80% 
-4,26% AnUlQrtW(1000*UI) 
1989 
41 
345 
74 
589 
1146 
18 
227 
2439 
1437 
601 
172 
315 
626 
459 
799 
861 
101 
416 
1766 
7552 1993 
3781 
47 
401 
56 
553 
1344 
26 
190 
2618 
1381 
2777 
1438 
628 
186 
293 
613 
547 
804 
849 
106 
422 
1877 
7763 •M989/93% 
+16,09% 
+16,19% 
-23,69% 
-6,02% 
+17,32% 
+39,45% 
-16,14% 
+7,32% 
+0,08% 
•4,64% 
+8,05% 
-7,12% 
-2,13% 
+19,04% 
+0,58% 
-1,34% 
+4,83% 
+1,48% 
+6,33% 
+2,79% Antal QrtMtfanlatofuno 
1989 
4 
26 
10 
6 
44 
3 
3 
10 
898 
546 
430 
315 
232 
510 
500 
307 
84 
378 
706 
447 1993 
31 
__ 5 
49 
11 
7 
77 
5 
4 
15 
128 
226 
928 
616 
351 
395 
278 
667 
449 
_312 
88 
373 
757 
480 +M989/93* 
+28,99% 
+90,54% 
•13,28% 
+25,58% 
+73,14% 
+69,68% 
+19,52% 
+48,12% 
+3,31% 
+12,85% 
-18,45% 
•25.51% 
•20,11% 
•30,66% 
-10.10% 
+1.56% 
•4,83% 
-1,21% 
+7.19% 
+7,36% 
Källa EUROFARM 1-2 
EUROSTAT: New Cronos/regio. (Siffrorna på kursiv: från 1993 års utredning av produktionsanläggningarnas 
struktur i EU, DE Irland har uppskattats.) ^-^ . TABELL 14: Antal djurenheter (grisar och nötkreatur) per hektar utnyttjad jordbruksareal 
be 
be1 
be2 
be3 
dk 
de 
del 
de2 
de3 
de4 
de5 
de6 
de7 
de8 
de9 
dea 
deb 
dec 
ded 
dee 
def 
deg 
gV 
gri 
gr2 
gr3 
gr4 
es 
es1 
es11 
es12 
es13 
es2 
es21 
es22 
es23 
es24 
es3 
es4 
es41 
es42 
es43 
es5 
es51 
es52 
es52 
es6 
es61 
es62 
es6C Region 
BELGIQUE-BELGIE 1994 
REG.BRUXELLES-CAP./BRUSSELSHFDST.GEW. 
VLAAMS GEWEST 
REGION WALLONNE 
DANMARK 1994 
DEUTSCHIAND 1994 
BADEN-WUERTTEMBERG 
BAYERN 
BERLIN 
BRANDENBURG 
BREMEN 
HAMBURG 
HESSEN 
MECKLENBURG-VORPOMMERN 
NIEDERSACHSEN 
NORDRHEIN-WESTFALEN 
RHEINLAND-PFALZ 
SAARLAND 
SACHSEN 
SACHSEN-ANHALT 
SCHLESWIG-HOLSTEIN 
THUERINGEN 
ELUDA 1993 
VOREIA ELLADA 
KENTRIKI ELLADA 
ATTIKI 
NISIA AIGAIOU. KRITI 
ESPANA 1993 
NOROESTE 
GALICIA 
ASTURIAS 
CANTABRIA 
NORESTE 
PAIS VASCO 
NAVARRA 
RIOJA 
ARAGON 
MADRID 
CENTRO (E) 
CASTILLA-LEON 
CASTILLA-LA MANCHA 
EXTRF.MADURA 
ESTE 
CATALUNA 
COMUNIDAD VALENCIANA 
BALEARES 
SUR 
ANDALUCIA 
> MURCIA 
(JCEUTA YMELILLA DEnttt 
perhaUJA 
M4 
0,60 
1,91 
1,42 
0,64 
0,66 
0,69 
0,91 
0,56 
0.39 
0,99 
0,41 
0,55 
0,35 
0.75 
0,77 
0,08 
0,60 
0,54 
0,29 
0,92 
0,44 
&;;:i;:-:-:^:-:-"0,11 
0,17 
0.06 
0.07 
0,06 
0,16 
1,06 
1.21 
0,82 
1,08 
0,10 
0,60 
0,12 
0,15 
0,04 
0,11 
0,10 
0.15 
0,03 
0.10 
0,17 
0,26 
0.04 
0.12 
0.08 
0,09 
0.04 
0.00 OEgrtfiar 
perbaUJA 
%W 
0,00 
2,12 
0,07 
.1:1-fcW 
! 0,28 
0,26 
0.21 
0.22 
0.11 
0,04 
0,04 
0,23 
0,09 
0,52 
0,72 
0,11 
0,07 
0,13 
0,13 
0.24 
0.17 
0,06 
0,04 
0.08 
0.05 
0.04 
0,14 
0.11 
0,18 
0,03 
0,02 
0.19 
0,04 
0,11 
0,09 
i 0,23 
! 0.03 
: 0,08 
i 0,10 
I 0.03 
! 0.11 
! 0.56 
0.83 
0.26 
0.06 
0.13 
0.09 
0.44 
0,00 Jtetotalt 
perhatJJA 
£ft 
0,60 
4,03 
1,49 
:.;;#pi$ 
•MM9M: 
0.95 
1,12 
0.78 
0,50 
f,03 
0,46 
0,77 
0,44 
1,27 
1,49 
0,19 
0,68 
0,67 
0,42 
1,16 
0,60 
0,17 
0.21 
0,14 
0.12 
0.10 
0,29 
1.16 
1,39 
0.85 
1,10 
0,29 
0,64 
0,24 
0.23 
0,27 
0.14 
0,17 
0,25 
0,06 
0.21 
0.73 
1.10 
0.30 
0.18 
0.21 
0.18 
0.48 
I 0.00 FtirMrKiringgTtjdttitfttntogar 
me«arv1997:Ocb 93/94 ' 
*fc?,93% 
+23,25% 
-8,96% 
mMM:^m^-'9mmmm^m 
-3,85% 
-4,69% 
-42,86% 
-50,00% 
-50,00% 
-21,00% 
-4,45% 
-7,39% 
-27,03% 
-32,10% 
-16,27% 
;M:.-;: :;;&#i* 
+5.38% 
-61.81% 
-62,97% 
-41,36% 
-66,10% 
+22,11% 
-49,73% 
-13,24% 
-25,23% 
+33,76% 
-47,50% 
+6,82% 
-5,13% 
-2.03% 
+46,26% 
+10,77% 
+10.97% 
+23,63% 
-56.72% 
+21,69% 
•44,43% 
-8,27% 
DE nöt DE grisar DEtotaM Förändring grlRbeftJittnlngar 
R«fl»on perhaUJA per ha uJA per ha UJA mellan 1987 ocb 1*3/94 
es7 CANARIAS 0,21 0,12 0,33 -44.20% 
fr FRANCE 1993 0,49 0,09 0.68 . +25 21% 
fri 
fr2 
fr3 
fr4 
fr5 
fr6 
fr7 
fr8 
fr9 ILE DE FRANCE 
BASSIN PARISIEN 
NORD-PAS-DE-CALAIS 
EST 
OUEST 
SUD-OUEST 
CENTRE-EST 
MEDITERRANEE 
DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER 0,05 
0.44 
0.65 
0,62 
0,78 
0,50 
0,60 
0,11 0,01 
0,04 
0,15 
0,03 
0,34 
0,06 
0,05 
0,02 0,05 
0,48 
0,80 
0,65 
1,11 
0,56 
0,65 
0,13 -4,15% 
+33,10% 
+7,70% 
le IRELAND 1993 „ it06 0,06 1,11 +44,76% 
it ITALIA 1993 0,36 0,13 0,49 *,23% 
it1 
it11 
it12 
it13 
it2 
it3 
it31 
it32 
it33 
it4 
it5 
«51 
it52 
it53 
It6 
it7 
it71 
it72 
«8 
it9 
it91 
it92 
it93 
ita 
itb NORD OVEST 
PIEMONTE 
VALLE D'AOSTA 
LIGURIA 
LOMBARDIA 
NORD EST 
TRENTINO-ALTO ADIGE 
VENETO 
FRIULI-VENEZIA GIULIA 
EMILIA-ROMAGNA 
CENTRO (1) 
TOSCANA 
UMBRIA 
MARCHE 
LAZIO 
ABRUZZO-MOLISE 
ABRUZZO 
MOLISE 
CAMPANIA 
SUD 
PUGLIA 
BASILICATA 
CALABRIA 
SICILIA 
SARDEGNA 0.58 
0,63 
0,29 0,13 
0,15 
0,00 
0,18 0,00 
1.26' 0.61 
0.63 0,12 
1,06 
0,81 
0,38 
0,52 0,04 
0,16 
0,17 
0.33 
0,13j 0,10 
0.11 i 0.06 
0.16Î 0,20 
r~ 0.14 
0.30 0.10 
0.05 
0.17J 0.06 
0,15i 0,06 
0.201 0.06 
0.351 0.06 
0.11! 0.02 
0.09 
0.11 
0,17 0.01 
0.03 
0.05 
0.21 ; 0,01 
0,15, 0.05 0,77 
0,78 
0,30 
0,19 
1,88 
0,75 
1.10 
0,98 
0,55 
0,85 
0,23 
0,17 
0,36 
0.24 
0.35 
0.23 
0,21 
0.26 
0.41 
0.14 
0.10 
0,14 
0.22 
0,22 
0.20 •10,35% 
+10,97% 
-33,33% 
-70,00% 
+2,90% 
-3,18% 
-29,73% 
-5,64% 
+11,81% 
-20,48% 
-18,22% 
-33,01% 
-6,38% 
-12.42% 
-14.58% 
+10.08% 
+20.66% 
-5.84% 
-24.38% 
-39,42% 
-44,36% 
-45,65% 
-32,97% 
-5,69% 
+5,59% 
lu, LUXEMBOURG (GRAND-DUCHE) 1994 1,16 0,11 : : : : ^ : ::;:; ; ;;^;i::;::1i27' : I liDiU^I •l;::::li:;:';::;::; : : -ÖJl^llliill^^»1» 
nr;;;'i;:NEDERLÀND 1994 .... ' 1,69 ^-i^äs;^;;:!!!^^ 
nl1 
nl2 
nl3 
nl4 NOORD-NEDERLAND 
OOST-NEDERLAND 
WEST-NEDERLAND 
ZUID-NEDERLAND 1,41 0,16 
2.221 1.40 
1,12! 0.27 
2,03J 3,39 1,57 
__3,62 
1,39 
5.42 -8,36% 
-5,97% 
-16,74% 
+6,27% 
pt PORTUGAL 1994 0,24 0,11 0,36 +0,11% 
pH 
pt11 
pt12 
pt13 
pt14 
pt15 
pt2 
pt3 CONTINENTE 
NORTE 
CENTRO (P) 
LISBOA E VALE DO TEJO 
ALENTEJO 
ALGARVE 
ACORES 
MADEIRA 0,21 
0.44 
0,31 
0.21 
0.10 
0.07 
1.19 
0.82 0,12 
0,05 
0,17 
0,42 
0.04 
0.10 
0.06 
0.32 0,33 
0,49 
0,47 
0,63 
0,14 
0,18 
1,25 
1.14 +1,06% 
-32,90% 
+5,67% 
+7.24% 
+6,01% 
-12.05% 
-19.57% 
-45.28% 
EUROSTAT. New Cronos/regio. (Siffrorna på kursiv: från 1993 års utredning av produktionsanläggningarnas 
struktur i EU, DE Irland har uppskattats.) 
1C 
UK 
uk1 
uk2 
uk3 
uk4 
uk5 
uk6 
uk7 
uk8 
uk9 
uka 
ukb 
af 
at1 
at11 
at12 
at 13 
at2 
at21 
at22 
at3 
at31 
at32 
at33 
at34 
n 
se 
se01 
se02 
se03 
se04 
se05 
se06 
se07 
se08 Region 
UNITED KINGDOM 1994 
NORTH 
YORKSHIRE AND HUMBERSIDE 
EAST MIDLANDS 
EAST ANGLIA 
SOUTH EAST (UK) 
SOUTH WEST (UK) 
WEST MIDLANDS 
NORTH WEST (UK) 
WALES 
SCOTLAND . 
NORTHERN IRELAND 
OESTERREICH 1994 
OSTOESTERREICH 
BURGENLAND 
NIEDEROESTERREICH 
WIEN 
SUEDOESTERREICH 
KAERNTEN 
STEIERMARK 
WESTOESTERREICH 
OBEROESTERREICH 
SALZBURG 
TIROL 
VORARLBERG 
SUOMI/FINLAND 1994 
SVERIGE 1993 
STOCKHOLM 
ÖSTRA MELLANSVERIGE 
SMALAND MED ÖARNA 
SYDSVERIGE 
VÄSTSVERIGE 
NORRA MELLANSVERIGE 
MELLERSTA NORRLAND 
ÖVRE NORRLAND DEn6t 
perhaUJA 
0,60 
0.63 
0.47 
0,41 
0,16 
0,41 
0,98 
0,78 
1,12 
0.68 
0,25 
1.03 
0,49 
0.35 
0.13 
0.40 
^ 0.00 
0.51 
0.43 
0,57 
0.59 
0,89 
0.44 
0.34 
0.41 
0,32 
0,28 
0.15 
0.22 
0,40 
0,27 
0.32 
0,23 
0,27 
0,27 DEgrisar 
perhaUJA -
0,09 
0,04 
0,34 
0,11 
0,31 
0,11 
0,10 
0,13 
0,13 
0,01 
0,02 
0,10 
0,20 
0,20 
0,12 
0,21 
0,00 
0,27 
0,11 
0,38 
0,17 
0,38 
0,02 
0,02 
0,03 
0,10 
0,08 
0,03 
0,05 
0.05 
0.17 
0,11 
0.03 
0.01 
0.03 wiom 
;\ >-">$#> 
0,67 
0,81 
0,52 
0,48 
0,51 
1,08 
0,91 
1,24 
0;69 
0,27 
1.13 
<w» 
0,55 
0,25 
0,62 
0,00 
0,78 
0,54 
0,95 
0,75 
1,27 
0,46 
0,36 
0,44 
0,42 
0*3* 
0,18 
0,27 
0,45 
0,44 
0,43 
0,26 
0,28 
0,30 v ^- w s^* ^ . +1,91% 
-5,54% 
+9,13% 
-4,21% 
+4,42% 
-16,37% 
+2,85% 
+23,80% 
-24,09% 
-26,56% 
+35,86% 
-2,88% 
H 
EUROSTAT: New Cronos/regio. (Siffrorna på kursiv: från 1993 års utredning av produktionsanläggningarnas 
struktur i EU, DE Irland har uppskattats.) 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 434 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 08 09 10 
Katalognummer : CB-CO-98-446-SV-C 
ISBN 92-78-38040-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
0&