[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 30.5.2008

KOM(2008) 328 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

om slutrapporten om gemenskapens sysselsättningsfrämjande åtgärder (EIM-programmet 2002–2006) {SEC(2008)1939}

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

om slutrapporten om gemenskapens sysselsättningsfrämjande åtgärder (EIM-programmet 2002–2006)

ORDLISTA

EES | Europeiska ekonomiska samarbetsområdet |

EIM | Gemenskapsprogram för att främja stödåtgärder inom sysselsättningsområdet (Community incentive measures in the field of employment) |

ESF | Europeiska socialfonden |

Idele | Program för spridning av god praxis (Identification, Dissemination and Exchange of good practice in the field of LED and promoting better governance) |

LEED | OECD-program för lokal sysselsättningsutveckling och ekonomisk utveckling (Local Employment and Economic Development programme) |

Misep | Nätverk för tjänstemän vid arbetsmarknadsministerier och offentliga arbetsförmedlingar (Mutual Information System on Employment Policies in Europe) |

Sysdem | Nätverk för oberoende arbetsmarknadsexperter (Community System of Documentation on Employment) |

1. INLEDNING

Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1145/2002/EG av den 10 juni[1] inrättades ett gemenskapsprogram för perioden 2002–2006 för att främja stödåtgärder inom sysselsättningsområdet , som också kallas sysselsättningsfrämjande åtgärder (EIM-programmet).

Enligt artikel 13 i det beslutet överlämnades en interimsrapport om programmets verksamhet under perioden 2002–2004[2] till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén den 19 maj 2005[3]. Enligt samma artikel skulle en slutrapport läggas fram om resultaten av verksamheten med ”uppgifter om gemenskapsfinansiering inom ramen för verksamheten och om överensstämmelse och komplementaritet med andra relevanta program, åtgärder och initiativ samt de relevanta utvärderingsresultaten” .

Syftet med EIM-programmet var att skapa kontinuitet i och vidareutveckla de insatser som tidigare inletts inom programmet för analys, forskning och samarbete mellan medlemsstaterna på sysselsättnings- och arbetsmarknadsområdet (aktionsforskningsprogrammet 1998–2000), som inrättades genom rådets beslut 98/171/EG av den 23 februari 1998[4]. Programmet fungerade också som föregångare till sysselsättningsdelen av Progress-programmet[5], som löper under perioden 2007–2013. Det övergripande syftet med dessa tre program/programdelar är eller har varit att stödja utarbetandet av den europeiska sysselsättningsstrategin[6] och dess genomförande. Insatserna inom programmet skulle också bidra till uppnåendet av det strategiska mål som ställts upp av Europeiska rådet vid dess möte i Lissabon för att ge EU möjlighet att återigen skapa förutsättningar för full sysselsättning.

2. INSATSERNA

Under hela perioden finansierades över 150 projekt. De totala utgifterna varierar beroende på hur redovisningen gjorts när flera projekt ingått i en ansökningsomgång och för insatser inom t.ex. programmet för ömsesidigt lärande och Idele-programmet[7] för spridning av god praxis i fråga om lokal sysselsättningsutveckling, där flera ömsesidiga granskningar och tematiska seminarier anordnats varje år.

Insatserna kan grupperas under rubriker som i de flesta fall avspeglar de mål som fastställs i beslutet om EIM-programmet:

1. Statistiskt arbete och stöd till utveckling av indikatorer

2. Analys och forskning

2.1 Analys av tendenser och utmaningar, även framtidsinriktade frågor

2.2 Politiska bedömningar och utvärderingar

3. Utbyte av bästa praxis och samarbete mellan medlemsstaterna på alla nivåer samt informationsinsatser3.1 Utbyte av bästa praxis och samarbete mellan medlemsstaterna3.2 Informationsinsatser

4. Europeiska året för arbetstagares rörlighet 2006

5. Insatser för att främja lokal sysselsättningsutveckling

6. Utvärdering av EIM-programmet

Kommissionen har vid genomförandet av dessa insatser sett till att

- jämställdhetsintegrering ingår,

- internationella organisationers arbete beaktas,

- särskild uppmärksamhet ägnas människor som har svårt att hävda sig på arbetsmarknaden.

Insatserna utgick från målet att sprida goda kunskaper om den europeiska sysselsättningsstrategin på alla nivåer. När man ser till de centrala inslagen i sysselsättningsstrategin tillhandahöll programmet gott stöd till denna strategi genom relevanta och väl genomtänkta åtgärder med tanke på den politiska agendan. Detta skedde via de allmänna riktlinjerna för programmet, med grundläggande flerårig vägledning, vilka uppdaterades i ljuset av översynen av sysselsättningsriktlinjerna 2003[8] och 2005[9]. Programmet bidrog också till utvärderingen av den europeiska sysselsättningsstrategin och de årliga översynerna av sysselsättningsriktlinjerna.

Sedan 2004 har insatserna främst omfattat ömsesidigt lärande och andra projekt som främjar samarbete och utbyte av god praxis mellan medlemsstaterna. Dessa insatser strukturerades till ett program för ömsesidigt lärande[10] för att man bättre skulle kunna uppnå målen för EIM-programmet. Det övergripande intrycket av diskussionerna med sysselsättningskommittén är att programmet för ömsesidigt lärande har främjat en effektiv överföring av god praxis och att de nya medlemsstaternas och kandidatländernas deltagande särskilt bör framhållas. Insatserna för att stödja lokala strategier för sysselsättningsutveckling och de innovativa åtgärderna för att modernisera de offentliga arbetsförmedlingarna bidrog också till att sprida god praxis i fråga om arbetsmarknaden bland medlemsstaterna. Generellt kan sägas att utvidgningen har lyfts fram mer inom EIM-programmet under de senaste åren.

Politiska frågor som finns på rådets dagordning avspeglas också i de teman som valts för undersökningarna. Att de undersökningar som gjorts inom programmet har direkt politisk relevans visas bl.a. genom att det ofta hänvisas till dem i analysdokument och politiska dokument som de nationella handlingsplanerna (som nu ingår i de nationella reformprogrammen för Lissabonprocessen). Särskilt i de nya medlemsstaterna har flera av dessa undersökningar visat sig kunna påverka det politiska reformarbetet.

Programmet har också lett till ett fördjupat samarbete mellan de offentliga arbetsförmedlingarna när det gäller gemensamma utmaningar och verktyg, t.ex. när det gäller övervakning av lediga platser. Detta exempel visar dock inte i sig omfattningen av samarbetet mellan arbetsförmedlingarna, som också har gynnats genom de undersökningar som gjorts t.ex. om förmåner och aktiva arbetsmarknadsåtgärder (dvs. deras kärnverksamhet) och genom sitt deltagande i Europeiska observationsorganet för sysselsättning.

Möjligheten till kontakt och samverkan mellan experter från medlemsstaterna, inte bara inom ramen för programmet för ömsesidigt lärande utan även i sammanhang som ordförandeskapets konferenser, Europeiska observationsorganet för sysselsättning, Misep[11] och de offentliga arbetsförmedlingarna, är en annan form av samarbete som EIM-programmet möjliggör.

Vid genomförandet av programmet har kommissionen genomfört en rad olika insatser[12], som granskas i kommissionens arbetsdokument[13] som åtföljer detta meddelande och som ger en översikt över de huvudsakliga insatserna inom EIM-programmet.

2.1 Statistiskt arbete och utveckling av indikatorer

Statistiska instrument för den europeiska sysselsättningsstrategin utvecklades under hela programperioden. Detta bidrog särskilt till övervakningen av sysselsättningsstrategin inom ramen för Lissabonprocessen, där kvantitativa mål fastställts. Arbetet med arbetsmarknadsstatistiken utfördes till största delen av Eurostat. Ekonomiskt stöd gavs till de nationella statistikmyndigheterna och andra statliga institutioner i EU och de deltagande Efta-/EES-länderna samt anslutningsländerna och kandidatländerna.

Detta gjorde det möjligt att uppnå två viktiga mål: att förbättra kvaliteten på arbetsmarknadsstatistiken genom utveckling av befintliga databaser och undersökningar och att ta fram uppgifter på områden där de inte funnits tillgängliga tidigare. Ny arbetsmarknadsstatistik utvecklades, t.ex. statistiken över lediga platser för övervakning av förändringar i efterfrågan på arbetskraft och mått på skattesatserna på arbetskraft[14].

Det bör också noteras att EU i ett längre tidsperspektiv har blivit en ledande uppgiftslämnare.

2.2 Analys och forskning

2. 2.1 Analys av tendenser och utmaningar, även framtidsinriktade frågor

Analysen inriktades på hur man kan skapa fler och bättre jobb och bedömningen av den sysselsättningspotential som finns i EU. Framåtsyftande analyser och undersökningar gjordes för att fördjupa kunskaperna om den europeiska arbetsmarknadens funktionssätt och för att stödja den europeiska sysselsättningsstrategins utveckling på lång sikt genom att tillhandahålla prognoser för potentiella nya frågor och utmaningar. Följande frågor behandlades: aktiva arbetsmarknadsåtgärder och åtgärder för att göra arbete lönsamt, hälsa och kvalitet i arbetet, kompetens och humankapital, grupper som har svårt att hävda sig på arbetsmarknaden, utvidgningen, omstruktureringar, migration samt företagsdynamik och sysselsättningsstatistik.

Rapporten Employment in Europe – ett grundläggande dokument som utarbetas internt varje år av kommissionen – ger en kvantitativ analys av tendenser på arbetsmarknaden och arbetsmarknadspolitiken i EU. Rapporten innehåller också viktiga uppgifter som ligger till grund för den årliga gemensamma sysselsättningsrapporten och interimsöversyner av den europeiska sysselsättningsstrategin, och utgör grunden för insatser som rör analytiska frågor och utveckling av indikatorer[15].

2.2.2 Politiska bedömningar och utvärderingar

Sedan 2002 har flera projekt startats som bidrar till utvärderingen av den europeiska sysselsättningsstrategin, översynen och, sedan 2005, halvtidsutvärderingen av sysselsättningsriktlinjerna och de nationella reformprogrammen. Projekten valdes ut efter publicering av ansökan att lämna förslag om konsekvenserna av den sysselsättningspolitik som främjas genom den europeiska sysselsättningsstrategin och om utvecklingen av nationella utvärderingsmetoder i medlemsstaterna. Under denna period har t.ex. Belgien, Frankrike och Portugal genomfört fullskaliga utvärderingar av den nationella sysselsättningspolitiken. Många av projekten utfördes i ett transnationellt sammanhang, vilket visar att EIM-programmet har uppfyllt målet att främja en samordnad sysselsättningspolitik på EU-nivå.

De två nätverk som inrättats av Europeiska observationsorganet för sysselsättning[16], Misep och Sysdem[17], bidrog också till att utveckla den europeiska sysselsättningsstrategin genom att tillhandahålla information och jämförande forskning om sysselsättningspolitiken och tendenser på arbetsmarknaden i de länder som deltar i Europeiska observationsorganet för sysselsättning, dvs. EU-medlemsstaterna, kandidatländerna och Efta-/EES-länderna. Sådana insatser har också utvärderats av observationsorganet, och i den översyn som görs två gånger om året behandlas fortlöpande prioriterade frågor som äldre arbetstagare, invandrare, kvalitet i arbetet, odeklarerat arbete, ungdomsarbetslöshet och ”flexicurity”. Sysdem bidrog också i betydande utsträckning till den årliga bedömningen av de nationella handlingsplanerna (nu de nationella reformprogrammen, se ovan).

2.3 Utbyte av bästa praxis och samarbete mellan medlemsstaterna på alla nivåer samt informationsinsatser

2.3.Utbyte av bästa praxis och samarbete mellan medlemsstaterna

Programmet för ömsesidigt lärande, som inleddes 2004 för att bättre utnyttja erfarenheter av god praxis, bygger vidare på programmet för ömsesidig granskning från 1999 genom att man inriktar sig på prioriterade områden och utformar organisationen och deltagandet på ett sätt som bidrar till effektivare och större spridning. Här ingår ett närmare samarbete med arbetsmarknadens parter och det civila samhället i lärandeprocessen. Programmet ger berörda parter i medlemsstaterna, kandidatländerna och Efta-/EES-länderna möjlighet att lägga fram nationella exempel på god praxis på EU-nivå.

2.3.1.1 Projekt som rör de offentliga arbetsförmedlingarna[18]

Inom EIM-programmet har man också främjat, kartlagt och utbytt bästa praxis mellan de offentliga arbetsförmedlingarna i EES-länderna och kandidatländerna, vilket lett till bättre kvalitet på tjänsterna för både arbetssökande och arbetsgivare och till nya insatser för att lösa problemet med kompetensbrist på de europeiska arbetsmarknaderna. Flera ansökningsomgångar anordnades för att modernisera de offentliga arbetsförmedlingarna så att de kan fullgöra sin roll i den europeiska sysselsättningsstrategin på ett adekvat sätt. Det faktum att offentliga arbetsförmedlingar från de nya medlemsstaterna deltog öppnade också möjligheter att starta ömsesidiga projekt med synergieffekter, och inbjudan att lämna förslag för att stödja innovativa och transnationella initiativ publicerades sedan under 2004, 2005 och 2006.

Sedan tio år tillbaka anordnas möten för cheferna för de offentliga arbetsförmedlingarna (ordförandeskapets evenemang samt två möten per år) i syfte att samordna verksamheten och moderniseringen av arbetsförmedlingarna. Mötena anordnades för att diskutera och genomföra viktiga åtgärder inom de offentliga arbetsförmedlingarna, t.ex. de tjänstemodeller som utarbetats för att förebygga långtidsarbetslöshet och för att lösa särskilda problem på efterfrågesidan av arbetsmarknaden.

Flera utbildningsseminarier anordnades för att behandla förvaltningen av de offentliga arbetsförmedlingarna i de kandidatländer som blev de tio nya medlemsstaterna 2004 (under 2002 och 2003) samt i Rumänien, Bulgarien, Kroatien och Turkiet under 2006.

2.3.2 Informationsinsatser

I jämförelse med aktionsforskningsprogrammet har tonvikten legat mer på behovet av en aktiv och öppen informationspolitik för att informera medborgarna i hela EU om den europeiska sysselsättningsstrategin och hur den kan påverka deras liv. Det råder enighet om att det krävs öppenhet och information till allmänheten för att skapa ett engagemang för den europeiska sysselsättningsstrategin på alla nivåer och bland alla berörda parter (arbetsmarknadens parter, det civila samhället).

De initiativ som finansierades via EIM-programmet fick allt större uppmärksamhet under programperiodens gång. De metoder som användes för att sprida resultaten varierade, t.ex. publikationer på papper och/eller i elektronisk format på GD Sysselsättnings webbplats på Europa-servern, seminarier, konferenser, medierna, osv. Centrala politiska slutsatser dras i viktiga politiska dokument som den gemensamma sysselsättningsrapporten och sammanfattningsrapporten.

Sedan 2003 har inbjudan att lämna förslag publicerats årligen för att främja gemensamma informationsinsatser till stöd för spridning av information om den europeiska sysselsättningsstrategin och initiativ för att öka människors medvetenhet. Dessa initiativ syftade till att tillhandahålla allmän information om den europeiska sysselsättningsstrategin (mål och motivering, uppnådda resultat, genomförande och övervakning samt de olika institutionernas roller), samtidigt som de visade samspelet mellan den europeiska nivån och sysselsättningspolitiken på nationell, regional och lokal nivå. Särskilda målgrupper (t.ex. regionala och lokala församlingar, arbetsmarknadens parter, det civila samhället) eller särskilda teman (t.ex. lika möjligheter, förebyggande och aktivering av långtidsarbetslösa, rörlighet, livslångt lärande, kvalitet i arbetet, aktivt åldrande, arbetsmarknader för alla, invandring, deltagande på arbetsmarknaden samt att göra arbete lönsamt) behandlades för att öka kunskaperna och underlätta deltagandet för berörda parter. Initiativen bidrog också till att öka kunskaperna om den europeiska sysselsättningsstrategins centrala mål och politiska prioriteringar och om de fördelar som samordning av sysselsättningspolitiken på EU-nivå ger.

De viktigaste resultaten av analysarbetet lades fram i rapporten Employment in Europe , som sedan 2006 presenteras vid en årlig konferens, samt i observationsorganets publikationer. Dessa publikationer får stor spridning både inom och utanför EU.

Flera seminarier, konferenser och andra större evenemang anordnades för att sprida resultaten av de sysselsättningsfrämjande insatserna. Ett exempel är de undersökningar som gjordes på prioriterade områden.

Informationsinsatserna nådde ut till ledamöterna i Europaparlamentet, medlemmar och observatörer i EIM-kommittén och i sysselsättningskommittén och dess arbetsgrupper samt andra berörda parter som arbetsmarknadens parter, sakkunniga och dem som arbetar med genomförandet av andra gemenskapsprogram. De bidrog därigenom till att skapa samstämmighet och komplementaritet med andra relevanta program, åtgärder och initiativ.

2.4 Europeiska året för arbetstagares rörlighet 2006

En rad olika insatser inleddes i samband med Europeiska året för arbetstagares rörlighet 2006 och bidrog till att de huvudsakliga syftena med året uppnåddes:

- Att informera om arbetstagarnas rättigheter (fri rörlighet för arbetstagare) och vilka möjligheter som finns och de verktyg som införts för att underlätta rörlighet, särskilt Eures och de offentliga arbetsförmedlingarnas roll.

- Att utbyta erfarenheter och god praxis om frågor som rör arbetstagares rörlighet.

- Att befästa EU:s kunskapsbas när det gäller både yrkesmässig och geografisk rörlighet och tillhandahålla statistiska uppgifter om rörlighetsflöden såväl inom som utanför EU.

Hela 2000 informationsevenemang med alla berörda aktörer anordnades. Några av de mest lyckade var de första europeiska rekryteringsmässorna som hölls i 230 europeiska städer och som fungerade som träffpunkt för arbetsgivare, arbetstagare och arbetssökande; totalt deltog ca 200 000 personer.

2.5 Lokal sysselsättningsutveckling

Potentialen för skapande av sysselsättning på lokal nivå, även inom den sociala ekonomin, stöddes och partnerskap mellan alla berörda aktörer främjades. En analys gjordes av den lokala sysselsättningsutvecklingen för att öka kunskaperna om lyckade lokala sysselsättningsinitiativ och främja innovation samt för att utveckla analys- och metodverktyg i syfte att stärka den lokala dimensionen i EU:s och medlemsstaternas sysselsättningspolitik.

2.6 Utvärdering av EIM-programmet

En oberoende utvärdering gjordes enligt artikel 13 i beslutet om EIM-programmet. Den anlitade firman lade i maj 2005 fram en rapport efter halva tiden, som inriktades på projektnivån av de EIM-finansierade projekten. I december 2005 gjordes en uppdatering av rapporten, där man granskade programmet och den politiska nivån och diskuterade de konsekvenser som den reviderade Lissabonprocessen kan ha fått för EIM-programmet. I slutrapporten görs en bedömning av de övergripande resultaten av programmet och ges rekommendationer för framtida gemenskapsprogram. I utvärderingsrapporten sammanfattas slutligen de slutsatser som dragits i de tidigare rapporterna.

Huvudsyftet med utvärderingen var att bedöma

- hur EIM-programmet bidragit till att utveckla och genomföra den europeiska sysselsättningsstrategin,

- hur konsekvent och verkningsfullt programmet varit, och

- i vilken utsträckning målen har uppnåtts och vilka hinder som man stött på i samband med genomförandet.

I utvärderingsgruppens rekommendationer anges att de övergripande resultaten i dessa avseenden i stort sett var positiva, men man framhåller också behovet av att förenkla den finansiella förvaltningen och förfarandena för genomförande av projektet och efterlyser en mer tillförlitlig IT-baserad projektövervakning, t.ex. genom databaser. Utvärderingsgruppen konstaterade också att det behövs en mer aktiv informationspolitik med bättre spridning av projektresultaten och uppföljning av undersökningar och forskningsinsatser. Det kan t.ex. ske genom att man höjer ambitionsnivån inom projekten och låter de projektansvariga ta över ansvaret för att främja samarbetet mellan medlemsstaterna, spridning av resultat och uppföljning. I rekommendationerna anges också att det krävs ett mer aktivt engagemang från programkommitténs sida.

3. DELTAGANDE AV LÄNDER UTANFÖR EU

Enligt artikel 7 i beslutet om EIM-programmet öppnades programmet och dess verksamhet för Efta-/EES-länderna (Island, Norge och Liechtenstein) och de anslutningsländer som i maj 2004 blev de tio nya medlemsstaterna i unionen. De dåvarande kandidatländerna Bulgarien och Rumänien samt Turkiet anslöt sig också till programmet 2003, och Kroatien 2006.

För att underlätta anslutningen har kommissionen gjort en samlad insats för att hjälpa kandidatländerna att anpassa sin politik till Lissabonstrategin. Tendenser på arbetsmarknaden i kandidatländerna har analyserats regelbundet i rapporten Employment in Europe , en politisk dialog har inrättats och gemensamma utvärderingar av politiken har utarbetats på grundval av gemensamt beslutade standarder. Kandidatländernas deltagande i EIM-programmets verksamhet har ökat successivt sedan 2003, bl.a. möten i EIM-kommittén och informationsmöten, seminarier och konferenser. Deras deltagande i programmet gjorde det lättare för dem att lära av genomförandet och utvärderingen av den europeiska sysselsättningsstrategin i medlemsstaterna och stödde genomförandet av sysselsättningsstrategin inom ramen för Lissabonprocessen. Detta möjliggjorde en snabbare integration av de nya medlemsstaterna i den europeiska sysselsättningsstrategin.

4. EIM-KOMMITTÉNS ROLL, KOPPLINGAR TILL ANDRA KOMMITTÉER, PROGRAM OCH ORGANISATIONER

EIM -programkommittén, som hade både förvaltningsuppgifter och en rådgivande funktion, sammanträdde två gånger om året. Kommittén fattade beslut om allmänna riktlinjer för genomförandet av verksamheten, årliga arbetsprogram, fördelningen av medel mellan åtgärderna och urvalskriterier för att få ekonomiskt stöd.

Samarbete och samordning inleddes med andra relevanta kommittéer, främst sysselsättningskommittén, för att skapa samstämmighet och komplementaritet mellan de sysselsättningsfrämjande åtgärderna och andra gemenskapsprogram och initiativ. EIM-programmets verksamhet har bredare räckvidd, men bidrog på ett positivt sätt till sysselsättningskommitténs arbete. Sysselsättningskommittén fick också regelbundet information om projektresultaten, t.ex. genom konferenser och seminarier. Vid genomförandet av EIM-programmet beaktades även det arbete som utförts av kommittén för ekonomisk politik och dess arbetsmarknadsgrupp.

Här är det också värt att notera att gemenskapens ramprogram för forskning stöder kompletterande forskningsprojekt och nätverk på många av de områden som behandlas under punkt 2 (om insatserna), och därigenom bidrar i betydande utsträckning till EU:s mål för tillväxt, sysselsättning och social sammanhållning.

Samarbetet med OECD, ILO och Världsbanken fortsatte bl.a. genom gemensamma undersökningar, utbyte av information och expertis samt gemensamma konferenser och seminarier på en rad olika teman som humankapital, migration och lokal sysselsättningsutveckling. Samarbetet kring det samfinansierade OECD-programmet för lokal sysselsättningsutveckling och ekonomisk utveckling[19] fortsatte. Kommissionen såg också till att förbindelser upprättades med decentraliserade organ, särskilt Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor i Dublin.

5. SLUTSATSER

EIM-programmet bidrog under hela programperioden (2002–2006) till uppnåendet av det strategiska mål som ställts upp av Europeiska rådet vid dess möte i Lissabon och som anges i beslutet, dvs. att ge EU möjlighet att återigen skapa förutsättningar för full sysselsättning.

Programmet genomfördes i enlighet med de huvudsakliga mål som fastställts. Samtliga mål ägnades betydande uppmärksamhet genom tillämpning av de gemenskapsåtgärder som avses i artikel 4 i beslutet. De sysselsättningsfrämjande åtgärderna bidrog också till att utveckla, följa upp och utvärdera den europeiska sysselsättningsstrategin och låg till grund för samordningen av sysselsättningsstrategin. Dessutom ingick åtgärder för förbättra statistiken och indikatorerna, analys av viktiga frågor som rör de europeiska arbetsmarknadernas utveckling, bedömning och utvärdering av politiken och åtgärder för att främja ett utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna och information till EU-medborgarna. Främjande av lokala initiativ för sysselsättningsutveckling ägnades särskild uppmärksamhet. Vid genomförandet av EIM-programmet satsade kommissionen på att uppnå inte bara konkreta resultat på kort sikt, utan även resultat på medellång och lång sikt för att åstadkomma varaktiga förändringar. Fokus låg också på god förvaltning, ömsesidiga granskningar och informationsinsatser.

Under 2004 anslöt sig tio nya medlemsstater till EU. Deras deltagande i de sysselsättningsfrämjande åtgärderna har ökat successivt, och detta har gjort det lättare för dem att lära av utvärderingen av den europeiska sysselsättningsstrategin i de 15 gamla medlemsstaterna och skapat bättre förutsättningar för deras fullständiga integration i den europeiska sysselsättningsstrategin.

Insatserna grundade sig på målet att sprida goda kunskaper om den europeiska sysselsättningsstrategin på alla geografiska nivåer i EU så att allmänheten och intressegrupperna (t.ex. politiska beslutsfattare, arbetsmarknadens parter, lokala och regionala myndigheter och andra viktiga aktörer som det civila samhället) är medvetna om sina möjligheter att förbättra utsikterna i ekonomiskt och socialt hänseende. I jämförelse med aktionsforskningsprogrammet har tonvikten legat mer på behovet av en aktiv och öppen informationspolitik för att informera medborgarna i hela EU om den europeiska sysselsättningsstrategin och hur den kan påverka deras liv.

BUDGETBILAGA

Budget som anslagits av rådet och Europaparlamentet: 55 miljoner euro + 5 miljoner euro i samband med utvidgningen 2004. Till denna summa på 60 miljoner euro kommer de bidrag till programmet som lämnas av de deltagande kandidatländerna och Efta-/EES-länderna och en överföring 2006 av outnyttjade medel från 2004 och 2005, vilket ger ett totalt belopp på 64 590 390 euro i tillgängliga medel för hela programperioden. Avsnitt i rapporten Typ av projekt 2002 2003 2004 2005 2006 TOTAL BUDGET/FINANSIERING 5 000 000 10 486 434 14 804 096 16 337 600 17 962 260 2.1 Statistiskt arbete och utveckling av indikatorer Delegering till Eurostat 1 262 376 1 665 745 1 324 343 4 541 636 1 082 119 Annat statistiskt arbete 333 602 449 734 49 284 TOTALT 2.1 Statistiskt arbete och utveckling av indikatorer 1.262.376 1 665 745 1 657 945 4 991 370 1 131 403 2.2 Analys och forskning 2.2.1 Analys av tendenser och utmaningar, även framtidsinriktade frågor: Undersökningar (även konferenser och seminarier för att lägga fram resultaten) 418 249 1 142 924 1 112 625 1 067 837 1 667 995 Tre undersökningar inom ramen för Europeiska året för arbetstagares rörlighet 2006 (även seminarier för att lägga fram resultaten) 124 453 458 610 DELSUMMA 2.2.1 Analys av tendenser och utmaningar, även framtidsinriktade frågor 418.249 1 142 924 1 112 625 1 192 290 2 126 605 2.2.2 Politiska bedömningar och utvärderingar: Bedömningsstudier (även projekt för utvärdering av de offentliga arbetsförmedlingarna och de aktiva arbetsmarknadsåtgärdernas verkningsfullhet/konsekvenser) 99 800 261 600 189 650 441 778 Inbjudan att lämna förslag: Utvärderingsmetodernas utveckling: sex projekt 2003–2005 557 398 Avsnitt i rapporten Typ av projekt 2002 2003 2004 2005 2006 Inbjudan att lämna förslag: Projekt som bidrar till att utvärdera den europeiska sysselsättningsstrategin (nationella utvärderingsmetoder) 2002–2003, 2005–2007 och 2006–2008 190 000 519 620 610 414 Europeiska året för arbetstagares rörlighet (även Eurobarometer-undersökning om uppfattningen av rättigheter och instrument när det gäller arbetstagares rörlighet 2006 samt utvärdering av Europeiska året) 316 552 DELSUMMA 2.2.2 Politiska bedömningar och utvärderingar 289.800 557 398 261 600 709 270 1 368 744 TOTALT 2.2 Analys och forskning 708.049 1 700 322 1 374 225 1 901 560 3 495 349 2.3 Utbyte av bästa praxis, samarbete mellan medlemsstaterna och informationsinsatser 2.3.1 Utbyte av bästa praxis och samarbete mellan medlemsstaterna: Viktiga insatser: Programmet för ömsesidig granskning (även undersökningar om bra metoder för aktiva arbetsmarknadsåtgärder) / Programmet för ömsesidigt lärande (även stödtjänster, möten för ömsesidig granskning och tematiska översyner) 2002–2006 283 970 1 433 440 765 739 891 642 982 116 Europeiska observationsorganet för sysselsättning (nätverk) 2002–2006 1 018 480 1 797 182 1 160 545 988 208 938 208 Inbjudan att lämna förslag: Informationsinsatser för den europeiska sysselsättningsstrategin: gemensamma informationsinsatser 2003–2005 430 974 Inbjudan att lämna förslag: Uppföljning av projekt för utvärdering av konsekvenser och informationsinsatser för den europeiska sysselsättningsstrategin (gemensamma informationsinsatser – Spridning ) 2004–2006 1 228 181 Inbjudan att lämna förslag: Uppföljning och spridning som rör programmet för ömsesidigt lärande avseende den europeiska sysselsättningsstrategin 2005–2007 och 2006–2008 1 122 747 526 275 Europeiska året för arbetstagares rörlighet 2006 (konferenser och seminarier, även avslutningskonferens) 863 291 Avsnitt i rapporten Typ av projekt 2002 2003 2004 2005 2006 Europeiska året för arbetstagares rörlighet 2006 (även inbjudan att lämna förslag för innovativa åtgärder för utbyte av bästa praxis i fråga om arbetstagares rörlighet och arbetsmarknadens parters rörlighetsinitiativ, följt av en konferens) 183 446 2.019.273 Undersökningar (även kartläggning av god praxis för att öka sysselsättningsmöjligheterna och behålla äldre arbetstagare på arbetsmarknaden; åldrande och sysselsättning) 199 550 Delsumma Viktiga insatser 1.302.450 3 661 596 3 354 015 3 186 043 5 329 163 Projekt för de offentliga arbetsförmedlingarna: Seminarier (även utbildningsseminarier för arbetsförmedlingarnas ledning, seminarium om offentliga arbetsförmedlingar och ordförandeskapets evenemang, yrkesvägledning inom de offentliga arbetsförmedlingarna och 12:e–19:e mötet för cheferna för de offentliga arbetsförmedlingarna) 117 503 499 781 395 674 80 275 663.558 Inbjudan att lämna förslag: Styrelseformer och strukturella förändringar inom de offentliga arbetsförmedlingarna mot bakgrund av IT-utvecklingen 2004 Inbjudan att lämna förslag: Profileringsinstrument som avser långtidsarbetslösa grupper på arbetsmarknaden 2004 Inbjudan att lämna förslag: Modernisering av de offentliga arbetsförmedlingarna (innovativa transnationella projekt) 2004–2008 300 000 1 091 436 1.064.001 Undersökning (även seminarium) (god företagspraxis i fråga om arbetstagares rörlighet för små och medelstora företag och offentliga arbetsförmedlingar) 250.000 Delsumma Projekt som rör de offentliga arbetsförmedlingarna 117.503 499 781 695 674 1 171 711 1 977 559 DELSUMMA 2.3.1 Utbyte av bästa praxis och samarbete mellan medlemsstaterna 1.419.953 4 161 377 4 049 689 4 357 754 7 306 722 |

Ordförandeskapets konferenser under det grekiska, italienska, irländska, nederländska, brittiska, österrikiska, finländska och tyska ordförandeskapet | 799 152 | 569 753 | 476 238 | 736 856 | 872.400 |

Gemensamma seminarier med OECD, Världsbanken, Japan och USA | 84 405 | 308 464 |

Misep-möten 2005 och 2006 | 56 711 | 188.530 |

Stöd till seminarier för sysselsättningskommittén (expertmöten) | 145 345 | 160.903 |

Delsumma Konferenser | 799.152 | 654 158 | 476 238 | 1 247 376 | 1 221 833 |

Information om och spridning av projekt: |

Sysselsättningsveckan 2002–2005 | 97 504 | 83 916 | 45 474 |

Publiceringsprogram 2003–2006 (även rapporten Employment in Europe 2003–2006 och rapportens första informationskonferens) | 105 801 | 309 792 | 196 419 | 338 317 | 485.543 |

Specialgruppen för sysselsättningsfrågor: högnivågrupp (åtta möten) 2003 | 54 500 |

Europeiska året för arbetstagares rörlighet 2006 (evenemang, publikationer och informationsmaterial) | 372 538 | 951.320 |

Eurobarometer-undersökning för att bedöma hur välinformerade människor är om den europeiska sysselsättningsstrategin/Europeiska socialfonden 2006 och Europeiska socialfonden: stöd till sysselsättningsinitiativ sedan 50 år | 675.012 |

Expertmöten för spridning av insatser/resultat av undersökningar (med externa experter/föredragshållare) | 187.322 |

Delsumma Information om och spridning av projekt | 203.305 | 364 292 | 280 335 | 756 329 | 2 299 197 |

TOTALT 2.3 Utbyte av bästa praxis, samarbete mellan medlemsstaterna och informationsinsatser | 2 422 410 | 5 179 827 | 4 806 262 | 6 361 459 | 10 827 752 |

Utvärdering av 19 projektförslag: Insatser för att främja ett lokalt engagemang för sysselsättning | 192 800 |

OECD-/LEED-konferens: 2002–2003, 2004–2005 och 2006–2007 | 266 500 | 500 000 | 660.000 |

Idele-programmet 2003–2005 | 400 000 | 400 000 | 400 000 |

Broschyrer om lokal sysselsättningsutveckling: Vademecum on the development of LED strategies 2004 och en handbok för de nya medlemsstaterna 2006 | 45 000 | 300.000 |

Kopplingar mellan lokala aktörer (”nätverkens nätverk”) 2005–2007 | 522 425 |

Gemensamt seminarium för EU/USA för bilateralt samarbete om lokal sysselsättningsutveckling 2005 | 76 537 |

TOTAL 2.5 Lokal sysselsättningsutveckling | 266 500 | 592 800 | 2 039 230 | 998 962 | 960 000 |

TOTALT 2.6 Utvärdering av programmet | 638 604 |

TOTALA MEDEL Europaparlamentets och rådets beslut om EIM-programmet (inklusive bidrag från Efta-/EES-länderna och kandidatländerna och överföring av outnyttjade medel från 2004 och 2005 fram till programmets sista år 2006) | 5 000 000 | 10 486 434 | 14 804 096 | 16 337 600 | 17 962 260 |

[1] EGT L 170, 29.6.2002 – beslut nr 1145/2002/EG av den 10 juni 2002.

[2] Uppgifterna i interimsrapporten omfattar perioden fram till den 30 november 2004.

[3] SEK(2005) 677.

[4] EGT L 63, 4.3.1998, s. 26 .

[5] http://ec.europa.eu/employment_social/progress/index_en.html

[6] Som anges i slutrapporten om aktionsforskningsprogrammet - KOM(2004) 323 slutlig.

[7] Identification, Dissemination and Exchange of good practice in the field of LED and promoting better governance : http://ec.europa.eu/employment_social/local_employment/project_idele_en.htm

[8] EUT L 197, 5.8.2003, s. 13.

[9] EUT L 205, 6.8.2005, s. 21.

[10] http://ec.europa.eu/employment_social/employment_strategy/peer_en.htm

[11] Misep ( Mutual Information System on Employment Policies in Europe ) är ett nätverk för tjänstemän vid arbetsmarknadsministerier och offentliga arbetsförmedlingar (2 medlemmar per deltagande land i Europeiska observationsorganet för sysselsättning).

[12] Information om avslutade projekt och slutrapporter finns på: http://ec.europa.eu/employment_social/incentive_measures/activities_en.htm

[13] SEK(2008)…

[14] En förlängning av detta projekt i form av en undersökning inleddes gemensamt av kommissionen och OECD 2005.

[15] Inom kommissionen gjordes andra analyser av GD Ekonomi och finans, vilka publicerades i EU:s Economy Annual Review och i European Economy, Economic Papers .

[16] http://europa.eu.int/comm/employment_social/employment_analysis/observatory_en.htm

[17] Sysdem ( Community System of Documentation on Employment ) är ett nätverk för oberoende arbetsmarknadsexperter (1 medlem per deltagande land i Europeiska observationsorganet för sysselsättning).

[18] http://ec.europa.eu/employment_social/employment_strategy/pub_empl_services_en.htm och http://ec.europa.eu/employment_social/incentive_measures/activities_en.htm

[19] http://www.oecd.org/department/0,2688,en_2649_34417_1_1_1_1_1,00.html