SV    SV  
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN 
Bryssel den 4.12.2014  
COM(2014) 718 final 
  
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET
Årlig rapport om tillämpningen av frihande lsavtalet mellan EU och Colombia–Peru  
 
 
2 
 RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET 
Årlig rapport om tillämpningen av frihande lsavtalet mellan EU och Colombia–Peru  
1. Inledning 
Den 26 juni 2012 undertecknade EU e tt handelsavtal (nedan kallat avtalet ) med Colombia och 
Peru. Avtalet har tillämpats provisoriskt sedan den 1 mars 2013 för Peru och sedan den 
1 augusti 2013 för Colombia1.  
 Kommissionen har allt sedan avta let började tillämpas informerat parlamentet och rådet om 
genomförandet, framför allt under möten i den särskilda övervakningsgruppen som inrättats 
av Europaparlamentets utskott för internati onell handel. Enligt förordning (EU) nr 19/2013
2 är 
kommissionen skyldig att lägga fram en årlig rapport till Eu ropaparlamentet och rådet om 
tillämpningen, genomförandet och uppfyllandet av  åtagandena i avtalet och förordningen. 
 Detta är den första rapporten. I enlighet med artikel 13.1 i fö rordningen är rapporten uppdelad 
i tre delar:  
• En övergripande bedömning av handelsflödena. 
• Information om verksamheten hos de olika organ som genomför avtalet. 
• Information om den övervakningsverksamhet som avses i förordningen. 
 
2. ÖVERGRIPANDE BEDÖMNING AV HANDELNS UTVECKLING 
2.1 Metod 
Analysen av de bilaterala handelsflödena bygger på  en jämförelse av uppgifter för det första 
året av genomförandet av avtalet. När det gäller Peru användes uppgifter för kalenderåret 
2013, medan uppgifterna för Colombia avser de  första fem månaderna av provisorisk 
tillämpning av avtalet (augusti–de cember 2013). I båda fallen jämfördes perioden med samma 
period föregående år.  Eftersom genomförandet av avtalet fortfarande  befinner sig i ett inledande skede och vissa 
uppgifter och siffror saknas, begränsas möjlighe ten att dra några slutsatser om avtalets 
effekter. Det kan dröja ett tag innan de ekonomiska aktörerna har anpassat sig så att de fullt ut kan utnyttja de ytterligare handelsmöjligheter som handelsavtalet ger. Dessutom är det svårt att säga att förändringar av handelsflödena enba rt beror på avtalet ef tersom andra faktorer 
också påverkar siffrorna, till exempel variatione r i efterfrågan och vari ation i internationella 
priserna på de råvaror som är en viktig  del av exporten från Peru och Colombia. 
 I allmänhet har det varit en uppåtgående tendens  i handeln med särskilda varor. Detta har 
fungerat som en försiktig motvik t till den allmänna nedgången i ha ndelsflödena till följd av de 
negativa globala trenderna vad gäller råvarupr iser och efterfrågan från EU. Även om det 
                                                
 
1 Avtalet tillämpas provisoriskt i EU till dess att alla  medlemsstater har ratificerat det. Status för 
ratificeringen visas på rådets webbplats: http://www.consilium.europa.eu/policies/agreements/search-
the-agreements-database?command=de tails&lang=en&aid=2011057&doclang=EN  
2 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 19/2013 av den 15 januari 2013 om tillämpning av 
den bilaterala skyddsklausulen och stabiliseringsmekanismen för bananer i handelsavtalet mellan 
Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia och Peru, å andra sidan. 
 
3 
 fortfarande är för tidigt att dra några allmänna slutsatser, framgår det av siffrorna att företag 
inom särskilda sektorer alltmer använder sig av avtalet.  
2.2 Utvecklingen av handelsflödena med Peru 
I jämförelse med året före avtalet minskade vä rdet av EU:s import av varor från Peru under 
2013 med 15,9 % (995 miljoner euro), främst be roende på de sjunkande internationella 
råvarupriserna.  Under 2012 var värdet på EU:s import från Pe ru 6,3 miljarder euro (17,5 % av Perus export). 
Under 2013 var siffran 5,3 miljarder euro (16,5 % av Perus export), vilket återspeglar denna 
utveckling. 
 
 EU:s import bestod främst av råvaror (koppar och zink stod för 29,9 % av all import) och 
värdet på dessa sjönk kraftigt i jämförelse  med 2012 (-15,7 %). Den andra produktgruppen 
(livsmedel och levande djur som stod för 36,8  % av all import från Peru) minskade med 
10,4 % i värde jämfört med föregående år. En de l icke-traditionell export från Peru (främst 
inom jordbruks- och livsmedelsse ktorn och med ett högre mervärde) ökade med närmare 6 %. 
Kemikalier och fiske ökade också märkbart (24,9 % respektive 4 %). 
 
Värdet för EU:s export var oförändrat (en ökning på 0,16 % eller 5,7 miljoner euro). EU är Perus tredje största ursprungsland för impor t (med cirka 13 % av all import under 2013). 
 EU:s främsta exportprodukter var maskiner oc h transportmedel (55,5 % av all export). 
Exporten av dessa produkter var re lativt stabil (0,16 % ökning). 
 Under 2013 nådde EU:s handelsbalans med Peru  ett underskott på 1,778 miljoner euro (2012 
var underskottet 2 779 miljoner euro). Minskn ingen är i linje med tendensen 2009–2013, 
eftersom den genomsnittliga årliga tillväxten var 13,5 % för EU:s import och 23,7 % för EU:s 
export.
 
 
2.3 Utvecklingen av handelsflödena med Colombia 
Analysen av handelsflödena med Colombia påverk as av att avtalet endast har tillämpats sedan 
den 1 augusti 2013. I jämförelse med perioden i nnan avtalet började tillämpas provisoriskt 
(augusti–december 2012) låg det sammanlagda värdet av handelsflödena kvar på ungefär 
samma nivå.  När det gäller värdet av handel är Colombia fortfarande EU:s främsta partner i Andinska 
gemenskapen och den femte i Latinamerika.  Värdet för EU:s import ökade med 4,2 % jämf ört med föregående period och var totalt 
3 596 miljoner euro. Under 2012 utgjorde de t sammanlagda värdet av colombianska 
exportvaror till EU 15,2 % av Colombias export  (7 098,8 miljoner av 46 720,1 miljoner euro). 
Under 2013 var denna siffra 7 223,2 miljoner euro (15,8 % av Colombias sammanlagda 
export).  Den colombianska exporten förblev koncentrer ad på råvaror och jordbruksvaror. Fyra 
produkttyper stod för 87,2 % av den sammanlagda  exporten till EU (olja erhållen ur 
petroleum, kol, bananer och kaffe).  
 
4 
 Värdet för EU:s export minskade med 4 % jämf ört med samma period föregående år och var 
sammanlagt 2 328 miljoner euro.   EU var under 2012 Colombias tredje största impor tpartner (med 12,6 % av alla importvaror 
eller 5 657,9 miljoner av 45 025,8 miljoner euro ). Under 2013 ökade denna siffra till 6 171,8 
miljoner euro (13,4 % av Colombias sammanlagda import).  EU:s export kännetecknas av en mängd olika in dustrivaror, främst ma skiner och mekaniska 
apparater (19 % av all export, en minskning med 4,1 %), farmaceutiska produkter (11,5 %, en ökning med 8,5 %), luftfartyg och delar till lu ftfartyg (11,8 %, en ökning med 33,2 %), 
elektriska maskiner och apparater (7,4 %, en  ökning med 9,8 %), fordon (7,6 %, en ökning 
med 9,8 %) och optiska apparater, fotoutrustnin g, tekniska och medicins ka apparater (5,8 %, 
en ökning med 10,6%).   Under 2013 nådde EU:s handelsbalans med Colo mbia ett underskott på 1 782 miljoner euro 
(2012 var underskottet 3 064 miljoner euro). Dett a ska vägas mot att den genomsnittliga årliga 
tillväxten 2009–2013 var 17,8 % för EU:s import och 15,4 % för EU:s export. Under 2013 jämfört med 2012 sjönk däremot EU:s import med 11,2 %, medan EU:s export ökade med 
5,7 %. 
 
2.4 Handel med särskilda varor 
Vid en närmare undersökning av utvecklingen av  handeln med särskilda varor mellan EU och 
de två andinska länderna visar det sig att en de l sektorer har börjat dra nytta av avtalet. 
 När det gäller Peru  noterades avsevärda förändringar 2012–2013 för följande varor: 
 
• Färska bananer : den sammanlagda importen steg från 61 miljoner euro till 85 miljoner 
euro (+39,3 %). 
• Ätbar frukt samt ätbara bär och nötter : från 408 miljoner euro till 527 miljoner euro 
(+29,2 %)   
• Socker och sockerkonfektyrer : från 0,8 miljoner euro ti ll 2,3 miljoner euro (+187,5 %) 
• Drycker och spritdrycker:  från 44 miljoner euro ti ll 71 miljoner euro (+61,4 %) 
 Omvänt noterades avsevärda förändr ingar i EU:s export för följande: 
 
• Spannmål: från 0,1 miljoner euro till 12,6 miljoner euro  
• Fordon för transport av personer och varor: från 308  miljoner euro till 351 miljoner 
euro (+14 %) 
• Farmaceutiska produkter: från 104 miljoner euro till 140 miljoner euro (+34,6 %) 
 Eftersom avtalet med Colombia  inte har tillämpats lika länge som för Peru finns det färre 
uppgifter att tillgå. Följande analys bygge r på uppgifter från augusti till december 2013 
(jämfört med samma period 2012). 
 
Vad gäller EU:s import noterades avsevärda förändringar under 2013 för följande varor: 
 
• Rörsocker : importen ökade från 1,4 miljoner euro till 3,4 miljoner euro (+147,5 %) 
• Tobak : från 4,6 miljoner euro till 15,4 miljoner euro (+247,6 %) 
• Tonfisk, beredd eller konserverad: från 2,5 miljoner euro till 2,8 miljoner euro (+9,2 %) 
 
5 
 • Snittblommor: från 5,1 miljoner euro till 5,4 miljoner euro (+4,4 %) 
 
Omvänt noterades anmärkningsvärda fö rändringar i EU:s export för följande: 
 
• Mejeriprodukter : exporten ökade från 0,7 miljoner euro till 1,7 miljoner euro (+136,5 %) 
• Underreden för fordon försedda med motor : från 0,8 miljoner euro till 4,5 miljoner euro 
(+467,4 %) 
• Fordon med förbränningskolvmotor med kompressionständning (diesel- eller 
semidieselmotor) med en cylindervolym av mer än 1 500 cm3 men högst 2 500 cm3: 
från 2,6 miljoner euro till 4,3 miljoner euro (+64,7 %) 
 
2.5 Tullkvoter 
Avtalet ger möjlighet till åtskil liga tullkvoter på båda sidor. En ligt den preliminära analysen 
tyder användningen av tullkvoter på  att det fortfarande finns en avsevärd marginal för att öka 
EU:s export med dessa fördelaktiga tullkvoter.  Tulluppgifter som samlades in genom de peruanska myndigheterna visar att under 2013 var 
det bara två produktkategorier som omfattas av  tullkvoter som redovisade några betydande 
handelsflöden (glassprodukter och produkter med högt sockerinnehåll), även om de 
fortfarande låg långt under tilldelade tullkvoter.  En liknande slutsats gäller för Colombia  där endast två produktkate orier enligt uppgifterna 
för januari–juni 2014 redovisade någon betydande e xport från EU (grönsaker och frukt samt 
maltextrakt). Även i detta fall låg användningen av tullkvoter långt under det tilldelade antalet 
ton. Produktkategorier som vassle- och mjöl kprodukter och sockerbe redningar redovisade 
minimala handelsflöden, medan andra, till exem pel socker, mjölk och grädde, kärnmjölk samt 
glassprodukter redovisade en försumbar eller ob efintlig användning av tillgängliga tullkvoter. 
 EU använde däremot ett antal viktiga tullkvot er för Peru och Colombia. När det gäller Peru  är 
de främsta tullkvoterna fördelade mellan produkt kategorierna sockermajs, majs, rörsocker, 
produkter med högt sockerinnehåll, kakaopulve r, rom, ris och kött av nötkreatur. 
 Enligt EU:s tulldata för 2013 var det endast tu llkvoterna för rörsocker (helt uttömd kvot, 
18 334 ton
3), produkter med högt sockerinnehåll (2 av  10 000 tillgängliga ton) och majs (58 
av 8 334 tillgängliga ton) som utnyttjades me llan mars 2013 och februari 2014. Uppgifter för 
mars–maj 2014 visar att tullkvoter användes för fyra kategorier (majs, sockermajs, rörsocker 
och produkter med högt sockerinnehåll). Av de ssa hade Peru uttömt kvoten för rörsocker 
(22 660 ton) redan den 6 maj 2014. Alla övriga produkter redovisade minimala handelsflöden 
(1 ton för tullkvoten för produkt er med högt sockerinnehåll). 
 
När det gäller Colombia  har EU använt ett antal tullkvoter för produkter som sockermajs, 
majs, rörsocker, yoghurt, rom, mjölk och grä dde samt produkter med högt sockerinnehåll. 
 Enligt EU:s tulldata användes inga tull kvoter under 2013. Uppgifter för 2014 visar att 
tullkvoter användes för två stor a kategorier (rörsocker och sock erkonfektyrer). Av tilldelade 
                                                
 
3 Total årlig kvot proportionellt justerad för de 10 månadernas provisoriska tillämpning av avtalet under 
2013. 
 
6 
 63 860 ton för rörsockerprodukter hade 23 383 ton importerats fram till den 8 juli 2014. För 
sockerkonfektyr hade endast 105 av 20 600 ton importerats fram till den 8 juli 2014. 
 Den blygsamma användingen av tullkvoter tyder på  att det är osannolikt att avtalet har orsakat 
en störning på de respek tive interna marknaderna fö r dessa känsliga produkter. 
 
2.6 Tjänster  
Uppgifter om handeln med tjänster sammanst älls långt i efterhand och läggs fram i 
sammanfattad form, vilket innebär att det inte går att göra samma detaljerade analys som för varuhandeln. Denna aspekt komme r därför att tas upp i den år liga genomföranderapporten när 
tillräckliga uppgifter finns tillgängliga. 
3. V
ERKSAMHET VID GENOMFÖRANDEORGANEN  
I de institutionella bestämmelserna i avtalet föreskrivs att en handelskommitté och åtta 
specialiserade organ ska inrättas. Handelskommittén för handelsavtalet mellan EU och Columbia–Peru sammanträder en gång om året på ministernivå, utövar  överinseende och ser 
till att avtalet till ämpas korrekt. De första mötena i dessa organ hölls i Lima i Peru under 2014 
(se nedan).  
Underkommittén för jordbruk  – 5 februari 
 Deltagarna diskuterade utvecklingen av hande ln och användningen av tullkvoter (aspekter 
rörande interna förfaranden). På grund av den ökade peruanska exporten av bananer 
diskuterades också stabiliseringsmekanismen fö r bananer. Andra ämnen som diskuterades var 
beskattningen av sprit (Peru och Colombia) och ett samarb etsavtal för mejeriprodukter 
(Colombia).  Underkommittén för te kniska handelshinder  – 5 februari 
 
Parterna utbytte information om sina respektive kvalitetsinfrastruktursystem. EU lade fram ett 
antal problem för Colombia (tekniska föro rdningar för bilindustrin, förfaranden för 
bedömning av överensstämmelse, märkning av  textilier, tekniska förordningar för 
alkoholhaltiga drycker samt politiken för biobrän slen) och för Peru (en lag för att främja 
sunda kostvanor samt förseningar i registreringen av farmaceutiska produkter och kosttillskott). Colombia och Peru uttryckte oro om EU:s krav på ursprungsintyg för fiskexport 
och om restriktioner vad gäller användni ngen av palmolja i vissa medlemsstater. 
 Underkommittén för handel och hållbar utveckling  – 6 februari  
 Parterna enades om en förteckning över expe rter som kan sammankallas för att undersöka 
frågor som inte har behandlats tillräckligt genom samråd på  myndighetsnivå, och utbytte 
erfarenheter om inhemska meka nismer som främjar deltagandet av det civila samhället och 
grupper som arbetar för att genomföra bestämme lserna om handel och hållbar utveckling i 
avtalet (se även punkt 4).   Underkommittén för immateriell egendom  – 11 februari 
 Mötet diskuterade geografiska beteckningar och EU uttryckte intr esse för förenklade 
förfaranden för erkännande. Colombia lade fr am en full uppsättning av intyg om skydd för 
 
7 
 geografiska beteckningar från  EU enligt avtalet och lämn ade en förteckning över 18 nya 
geografiska beteckningar, varav nio gällde jo rdbruksprodukter, som EU ska bedöma i enlighet 
med avtalet. För de återstående geografika be teckningarna som inte gä ller jordbruksprodukter 
förtydligade EU hur de kan skyddas.  Peru lämnade en förteckning över fyra nya ge ografiska beteckningar för jordbruksprodukter. 
Andra frågor som diskuterades  var parternas respektive verk ställighetssystem, förmedlande 
tjänsteleverantörers ansvarsskyl dighet, Paragraf 6-systemet
4 i Tripsavtalet, Perus och 
Colombias anslutning till Madridprotokollet5, skydd för utövande konstnärer samt patent 
inom läkemedelsindustrin (Colombia).  Underkommittén för offentlig upphandling – 31 mars 
 Parterna diskuterade bilatera la frågor, och Peru och Colombia informerade EU om 
förteckningen över offentliga enheter. Parterna enades om att utbyta information om små och medelstora företags deltagande i utländska upphandlingsmarknader.  Underkommittén för sanitära  och fytosanitära åtgärder – 1 april 
 
Frågor som diskuterades var bland annat im portkrav, kontroller, åt gärder kopplade till 
djurhälsa och växtskydd, li kvärdighet och tekniskt stöd. 
 
Underkommittén för tullförfaranden,  förenklade handelsprocedurer samt 
ursprungsregler  – 28–29 april 
 Parterna presenterade den senaste utvecklingen i sin respektive tullag stiftning. EU betonade 
vikten av att skapa en papperslös tullmilj ö. Parterna utbytte erfarenheter om godkända 
ekonomiska aktörer
6 och avtal om ömsesidigt erkänna nde. När det gäller ursprungsregler 
behandlade parterna certifi ering och kontroll av förmånsursprung samt frågan om 
direkttransport. 
 
Underkommittén för marknadstillträde – 15 maj 
 Parterna utbytte information om utvecklinge n av handelsflöden och påpekade bristen på 
tillförlitlig statistik över en läng re tidsperiod. Parterna  diskuterade bilaterala frågor såsom en 
särskild stimulansordning för hållbar utve ckling och gott styre (Peru) och en sund 
inrikespolitik för biobränslen och la stbilsskrotning (båda Colombia). 
 Handelskommittén  – 16 maj 
 
                                                
 
4 När två tredjedelar av WTO-medlemmarna har godkänt det, kommer Tripsavtalet genom denna 
paragraf att ändras så att WTO-medlemmar med o tillräcklig kapacitet inom läkemedelsindustrin vad 
gäller produkten ifråga tillåts importera patenterade läkemedel som tillverkas under tvångslicensiering. 
http://www.wto.org/english/tratop _e/trips_e/public_health_e.htm   
5 Ett internationellt system för samtidig re gistrering av varumärken i många länder. 
http://www.wipo.int/madrid/en/   
6 Godkända ekonomiska aktörer är ekonomiska aktörer som har godkänts av tullmyndigheterna eller för 
deras räkning eftersom de anses uppfylla vissa krav (t.ex. efterlevnad, solvens, säkerhet osv.) och därmed åtnjuter diverser förenklingar och/eller lättn ader som särskilt anges i respektive tullagstiftningen 
i EU, Peru och Colombia. 
 
8 
 Handelskommittén gick igenom de specialiserade organens verksamhet och diskuterade 
ämnen rörande handeln med tjänster. EU uttryckt e oro över tidsfristerna för utfärdande av 
arbetsvisering i Peru som skulle kunna ge negativ a effekter på Perus åt aganden enligt den del 
av avtalet som berör handeln med tjänster. Pa rterna diskuterade också frågor om WTO och 
avtalet om förenklade handelsprocedurer, och utbytte information om sina respektive förhandlingar med andra länder och regioner. 
4.
  S KYLDIGHETER BETRÄFFANDE HANDEL OCH HÅLLBAR UTVECKLING  
Underkommittén för handel och hållbar utveckling  
Det första mötet i underkommittén hölls den 7 februari i direkt anslutning till ett offentligt 
sammanträde med det civila samhället, och det var främst medlemmar i det peruanska civila 
samhället och EU:s inhemska rådgivande gr upp som deltog. Diskussionen omfattade arbets- 
och miljörelaterade frågor som är viktiga för genomförandet av avdelning IX i avtalet, och potentiella områden för uppföljning diskuterades. 
Parterna uttryckte sitt engagemang att effektiv t genomföra avdelning IX i avtalet. Colombia 
och Peru rapporterade om de til lämpliga organisationsmässiga as pekterna i sina respektive 
arbets- och miljöministerier, och om de framsteg som gjorts vad gäller föreningsfrihet, rätt till kollektiva förhandlingar och avskaffande av två ngsarbete, vilket också var relevant för de 
olika åtgärder som Colombia och Peru hade med i sina fä rdplaner som lades fram för 
Europaparlamentet 2012.  
Följande frågor diskuterades: 
4.1 Genomförande av arbetsrelaterade bestämmelser 
EU rapporterade om politik och åtgärder som vidtagits på EU-nivå för att främja 
föreningsfrihet, rätt till kollek tiva förhandlingar och skydd av ba rns rättigheter (inbegripet att 
förhindra barnarbete). EU informerade också om  de framsteg som medlemsstaterna har gjort 
med att ratificera Intern ationella arbetsorganisationens konv entioner, särskilt konvention om 
arbete till sjöss. EU informerade också om EU:s rådsbeslut av den 28 januari 2014 som tillåter medlemsstaterna att ratificer a Internationella arbetsorganisatione ns konventioner om 
kemikalier och om hushållsarbetare.  Peru rapporterade om uppfyllandet av skyldigh eterna enligt avdelning IX i avtalet och gav 
uppdaterad information på följande områden: 
i. Förstärkning av kollektiva relationssystem, inbegripet ett förstärkt inspektionssystem 
och inrättande av ett nationellt övervakningsorgan för arbetsinspektion, samt en höjd bötesskala.  
ii. Främjande av grundläggande rättigheter en ligt Internationella arbetsorganisationen, 
genom särskilda föreskrifter om regist rering av fackföreningar inom byggsektorn, 
bestämmelser om frivilligt skiljedomsförfarande, åtgärdsplaner och strategier mot barnarbete och tvångsarbete samt godkännande av bestämmelser för lika möjligheter för personer med funktionshinder.  
iii. Åtgärder och fler inspektioner för s kydd av arbetstagares rättigheter.  
iv. Ratificering av Intern ationella arbetsorgani sationens konventioner. 
  Colombia rapporterade om sitt genomförande av avdelning IX i avtalet med fokus på följande 
områden:  
 
9 
 i. Den nya strukturen för arbetsmarknadsmi nisteriet och vad so m hittills uppnåtts. 
ii. De befintliga kanalerna och mekanismerna för social dialog. 
iii. Införandet av föreningsfrihet. 
iv. De starka punkterna i de befintliga övervakningssystemen.  
v. Lagstiftning som antagits för att bekämpa olaglig förmedling. 
vi. Situationen vad gäller genomförandet av Internationella arbetsorganisationens 
konventioner.  
 Parterna enades om att främja genomförandet av  arbetsrelaterade bestämmelser i avdelning 
IX, inbegripet ratificering oc h genomförande av Internati onella arbetsorganisationens 
konventioner (dvs. 2011 års konvention om hushållsarbetare, som Colombia sedan 
ratificerade den 9 maj 2014). Parterna enades om  att fortsätta att utbyta information, särskilt 
med avseende på åtgärder mot barnarbete och tv ångsarbete, och att främ ja föreningsfrihet och 
rätten till kollektiva förhandlingar.  Vid mötet gavs tillfälle att träffa representant er för Internationella arbetsorganisationen och 
diskutera frågor som förhand ling och genomförande av EU:s  handelsavtal i allmänhet. 
4.2 Genomförande av miljörelaterade bestämmelser 
Parterna rapporterade om framstegen i genomförandet av de miljörelaterade bestämmelserna i 
avdelning IX. Peru rapporterade om den rätt sliga och politiska ramen för miljöfrågor, 
strategin för miljöledning i Peru, den natione lla agendan och det nationella systemet för 
miljöåtgärder. Peru rapporterade också om det nationella systemet för miljökonsekvensbedömning och den nationella avde lningen för miljöcertifiering för hållbara 
investeringar.  Colombia rapporterade om det nationella miljösy stemet, om ministeriet för miljö och hållbar 
utveckling och dess politik främsta resultat och om genomförandet av multilaterala miljöavtal som Baselkonventionen, konventionen om internat ionell handel med utro tningshotade arter, 
Montrealprotokollet, konventione n om biologisk mång fald, Cartagenaprotokollet och Förenta 
nationernas ramkonvention om klimatförändringar.  EU behandlade liberaliseringen av handeln med miljövaror och framhöll initiativet för gröna 
varor, genom vilket EU och 13 andra WTO-medl emmar lovat att arbeta för en liberalisering 
av handeln med gröna varor. EU uppmuntrade  Colombia och Peru att ansluta sig till 
initiativet, särskilt med tanke på Perus komma nde värdskap för partskonferensen för FN:s 
ramkonvention om klimatförändringar i Lima i november 2014, och anmärkte att det kan ge potential för bättre och bill igare tillgång till miljövänliga varor och tekniklösningar. 
 EU beskrev sin färdplanen för resurseffektivitet och metoder för miljöavtryck, där 17 produkter har valts ut för pilottestning från november 2013. Alla aktörer, även företag i Colombia och Peru, kan anmäla sig för att fö lja och bidra till dessa pilotprojekt. Särskilt 
företag som exporterar till EU ka n ha stor nytta av att delta. 
4.3 Nationellt samråd och underkommitt émöten med det civila samhället 
Vid underkommitténs möte diskuterade parterna artikel 281 ( Inhemska mekanismer ) och 
genomförandet av den. EU sa att dess inhems ka rådgivande grupp ska likna dem för andra 
EU-avtal, och Peru och Colombia sa att de skulle använda befintliga inhemska rådgivande organ. Parterna enades om riktlinjer för de öppna  sammanträden som ska hållas med det civila 
samhället. 
 
10 
 I de öppna sammanträdena med det civila samhä llet betonade medlemmarna i EU:s inhemska 
rådgivande grupp, tillsammans med medlemmar från det peruanska civila samhället, vikten av 
institutionaliserade civila samhällstrukturer i en lighet med avtalet. Delt agarna betonade också 
det nödvändiga i att det civila sa mhället kan arbeta med sina motparter mellan sammanträdena 
för att få mer produktiva diskussioner vid de offentliga sammanträdena. 
4.4 Potentiella områden för uppföljning 
Parterna enades om att fortsätta sitt engage mang i genomförandet av arbetsrelaterade 
bestämmelser i avdelning IX, inbegripet rati ficeringen och genomförandet av Internationella 
arbetsorganisationens konventioner. Parterna enades också om att fortsätta att utbyta 
information, särskilt om åtgärder mot barn arbete och tvångsarbete, och att främja 
föreningsfrihet och rätten till kollektiva förhandlingar.  När det gäller biologisk mångfal d diskuterade underkommittén bestämmelserna i avdelning 
IX och det framtida arbetet. Man betonade att initiativ för att bekämpa olaglig timmeravverkning och handel med olagligt trä,  till exempel den nya EU-förordningen om 
timmer
7, kanske kan ge fler handelsmöjlighete r med hållbart timmer och timmerprodukter. 
 Colombia framhöll vikten av att ta hänsyn till sociala och miljömässiga mekanismer på 
guldmarknaden, särskilt i kampen mot olag lig gruvdrift. Övergripande frågor som 
konsekvensbedömningar och företagens sociala ansvar framhölls också som möjliga områden 
för framtida diskussion.   
                                                
 
7 Förordning (EU) nr 995/2010. 
 
11 
 5. GENOMFÖRANDE AV EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING 
(EU) NR 19/2013 OM TILLÄMPNING AV DEN BILATERALA 
SKYDDSKLAUSULEN OCH STABILISERINGSMEKANISMEN FÖR BANANER  
 
Förordningen medger också att undersökningar av seende skyddsåtgärder  inleds eller att 
åtgärder för förhandsövervakning vidtas på viss a villkor. I enlighet med artiklarna 3 och 13 i 
förordningen har kommissionen övervakat utveckli ngen av bananimporten från Colombia och 
Peru. Under det första året av avtalets tillämpning inledd e kommissionen ingen undersökning 
avseende skyddsåtgärder, vidtog inga åtgärder för förhands övervakning och mottog heller 
ingen begäran om detta.  
5.1. Utvecklingen av den colombianska och peruanska bananexporten 
Resultatet av övervakningen under det första år et då avtalet tillämp ades visas nedan. 
 Under 2013 ökade importen av bananer från Peru med 39,3 % i värde jämfört med 2012 
(från 61 miljoner euro till 85 miljoner euro). I kvantitet var ökningen 39,7 % (från 80 696 ton 
2012 till 112 750 ton 2013). Ökningen var störst i november och december 2013 och gick 
sedan tillbaka till vanliga nivåer under de följande månaderna (januari–april 2014). 
 
050.000100.000150.000200.000250.000300.000
05.000.00010.000.00015.000.00020.000.00025.000.000Kvantitet i 100 kg
Värde i euroEU:S import av bananer från Peru
  
 
 
12 
 Under 2013 minskade importen av bananer från Colombia med 0,6 % i värde jämfört med 
2012 (från 759 miljoner euro till 754 miljoner euro). Den totala importerade kvantiteteten 
ökade med 2,1 % (från 1 134 567 ton 2012 till 1 158 755 ton 2013). Handelsnivåerna var 
relativt jämna (i värde och kvantit et) under de första månaderna 2014. 
 
0200.000400.000600.000800.0001.000.0001.200.0001.400.000
010.000.00020.000.00030.000.00040.000.00050.000.00060.000.00070.000.00080.000.00090.000.000Kvantitet i 100 kg
Värde i euroEU:s import av bananer från Colombia
 
När det gäller Peru  nådde bananimporten tröskelnivån 78 750 ton i november 2013. I enlighet 
med bestämmelserna i stabiliseringsmekanismen för bananer (särskilt artikel 15.2 och 15.3 i förordningen) undersökte kommissionen effekten av  denna import på marknadssituationen för 
bananer i EU. Importen från Peru utgjorde e ndast 1,8 % av den totala importen av färska 
bananer till EU, och andra större bananexpo rtörers import till EU var i linje med de 
förväntade tendenserna. Den genomsnittliga grosshandeln med färska bananer på EU-marknaden uppvisade heller inga märkbara förä ndringar och det fanns inga tecken på att 
stabiliteten eller situati onen för EU-producenterna hade  påverkats av ökningen i den 
peruanska exporten. På grundval av denna gr anskning konstaterade kommissionen att det 
tillfälliga upphävandet av förmånstullarna på im port av bananer med ursprung i Peru inte var 
motiverad. 
 
13 
 6. S LUTSATS  
Efter ungefär ett års tillä mpning är det fortfarande för tidigt  att göra någon slutlig bedömning 
av avtalets påverkan på ha ndels- och investeringsflöde na. Även om den allmänna 
handelsnivån ser ut att ha minskat i förhållande  till Peru, finns det nå gra märkbara ökningar i 
icke-traditionell handel. Minskningen i handels värde berodde förmodligen på faktorer som 
inte är direkt kopplade till själva avtalet utan mer till de sänkta råvarupriserna globalt under 
2013. Samtidigt skedde stora ökningar inom viss a specifika sektorer som vin, fordon, tobak 
och sockerrörsprodukter. De få månaderna som de t fanns tillgängliga uppgifter för Colombia 
tydde på en liten förändring i handelsflöde na med vissa märkbara positiva undantag som 
beskrevs i rapporten. En ökad användning av tillg ängliga tullkvoter utgör en viktig outnyttjad 
möjlighet med detta avtal.  När det gäller bananer förblev importen från de a ndinska länderna i stort sett stabil och det var 
därför inte nödvändigt att inleda något upphävande av förmånstullarna.  Det viktigaste är därmed fortfarande att tilläm pa avtalet korrekt så at t företagen kan få de 
handelsmöjligheter som följer med det. En del genomförandeproblem kvarstår, framför allt när det gäller åtgärder för djur hälsa och växtskydd. Diskussione rna om dessa frågor kommer 
att fortsätta inom ramen för uppföljningen av mötena i de olika underkommittéerna för att 
hitta praktiska lösningar som bå da parter kan ställa sig bako m. Det är i detta sammanhang 
som första årets genomförande har inneburit att av talets institutionella ram har etablerats och 
fungerat på ett tillf redsställande sätt.