(4)Många medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller vidtagit nödåtgärder. Alla nödåtgärder ska vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och förenliga med europeiska och internationella normer. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

(5)Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Klausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i förordning (EG) nr 1467/97, underlättar samordningen av budgetpolitiken under en allvarlig konjunkturnedgång. I meddelandet framför kommissionen till rådet att man bedömer att det rådande läget med en allvarlig konjunkturnedgång till följd av covid-19-pandemin innebär att villkoren för att aktivera undantagsklausulen är uppfyllda. Den 23 mars 2020 godkände medlemsstaternas finansministrar kommissionens bedömning. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på rekommendation av kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den gör det möjligt för medlemsstaterna att avvika från de budgetkrav som normalt gäller, samtidigt som kommissionen och rådet kan vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

(6)Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa smittspridningen, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens och mildra de socioekonomiska konsekvenserna genom stödåtgärder till företag och hushåll samt för att säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att utforma de åtgärder som krävs för både en återgång till samhällen och ekonomier som fungerar normalt och till en hållbar tillväxt, där bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och man drar nytta av lärdomarna från krisen.

(7)Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära situationer. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och en snabb och smidig återgång till fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare måste dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphöra så snart de inte längre behövs. Den nuvarande krisen har visat att det behövs krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården, bl.a. bättre inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. Det är centrala faktorer för arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner.

(8)Unionens lagstiftare har redan ändrat de relevanta regelverken för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Ändringarna kommer att öka flexibiliteten och förenkla och effektivisera förfarandena. För att minska pressen på kassaflödena kan medlemsstaterna också använda en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Malta uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa sina hårdast drabbade invånare och sektorer.

(9)Den 30 april 2020 lade Malta fram sitt nationella reformprogram för 2020 och den 2 maj 2020 sitt stabilitetsprogram för samma år. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

(10)Malta omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

(11)I sitt stabilitetsprogram för 2020 väntar sig regeringen att det samlade saldot kommer att försämras från ett överskott på 0,5 % av BNP 2019 till ett underskott på 7,5 % av BNP 2020. Underskottet väntas uppgå till 3,6 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten minskade till 43,1 % 2019 och beräknas öka till 54,5 % under 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och offentligfinansiella utsikterna påverkas av den höga graden av osäkerhet till följd av covid-19-pandemin.

(12)Som en reaktion på covid-19-pandemin, och som en del av en samordnad EU-strategi, har Malta antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i hälso- och sjukvårdssystemet, begränsa smittspridningen och hjälpa de hårdast drabbade invånarna och branscherna. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick budgetåtgärderna till 4,1 % av BNP. Åtgärderna omfattar lönetillägg för krisdrabbade sektorer, ökad sjukvårdskapacitet och covid-19-relaterade sociala åtgärder. Malta har dessutom aviserat åtgärder som, även om de inte påverkar budgeten direkt, kommer att stödja likviditeten i företagen. I stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas att bankerna med hjälp av statliga garantier kommer att kunna mobilisera nya företagslån på upp till 6,1 % av BNP. Dessa åtgärder omfattar också lånegarantier. I stabilitetsprogrammet för 2020 bekräftas också tidigare meddelanden om uppskov med inkomstskatt för fysiska personer och företag, moms och sociala avgifter. Totalt sett är de åtgärder Malta har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på covid-19-utbrottet. Ett fullständigt genomförande av dessa åtgärder, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot en välgenomtänkt offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget så medger, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

(13)Baserat på kommissionens vårprognos 2020 beräknas Maltas saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -6,7 % av BNP 2020 och -2,5 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten beräknas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021.

(14)Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget eftersom Malta förväntas överstiga underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar denna analys att underskottskriteriet enligt fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt.

(15)Som en reaktion på covid-19-pandemin vidtog Malta åtgärder för att begränsa spridningen genom en effektiv hälsoinformationskampanj, fysisk isolering och karantänåtgärder, övervakning och en hög nivå av testning och kontaktspårning. De maltesiska myndigheterna har också arbetat för att öka sjukhusens kapacitet, inbegripet dem som omfattar intensivvårdsavdelningar. Direktinköp av personlig skyddsutrustning har gjorts på nationell nivå. Malta har också deltagit i unionens gemensamma offentliga upphandling av personlig skyddsutrustning, laboratoriereagenser, tester och respiratorer. När det gäller läkemedel och aktiva substanser övervakar Malta aktivt situationen för att identifiera och föregripa eventuella brister och vidta omedelbara motåtgärder, särskilt vad gäller stängda gränser till länder som vanligtvis levererar läkemedel och aktiva substanser. Den 12 maj 2020 godkände kommissionen ett program på 11,5 miljon euro för att stödja investeringar i produktion av covid-19-relevanta produkter, bland annat läkemedel som vacciner, sjukhusutrustning och medicinsk utrustning som respiratorer samt skyddskläder och skyddsutrustning. Det har också skett en ändamålsenlig omfördelning och omskolning av sjukvårdspersonal. Folkhälsospecialister som vanligtvis innehar olika positioner inom regleringsorgan och ministerier har fått nya uppgifter och omplacerats för att hjälpa till i kampen mot pandemin.

(16)Maltas regering har gett ekonomiskt stöd till företag för distansarbete och subventioner för arbetstagare som befinner sig i obligatorisk karantän. Regeringen har också tillhandahållit garantier och skatteuppskov för företag, inbegripet egenföretagare. Heltidsanställda i företag som är verksamma inom exempelvis detaljhandel, grossisthandel turism och besöksnäring och som drabbats mycket hårt på grund av covid-19-pandemin, och sektorer som blivit tvungna att tillfälligt avbryta verksamheten på order av överintendenten för folkhälsan, kommer att ha rätt till upp till fem dagars lön per vecka, grundat på en lön på 800 euro per månad. Anställda i mindre hårt drabbade sektorer har rätt till upp till två dagar per vecka, grundat på en lön på 800 euro per månad. Regeringen har också aviserat stöd till personer med funktionsnedsättning, familjer med barn där båda föräldrarna är anställda men där ingen av dem kan distansarbeta, arbetstagare som förlorat jobbet på grund av den nuvarande krisen och arbetslösa som bor i hyrda bostäder. Slutligen kommer regeringen att finansiera upp till 2,5 procentenheter av räntan på banklån för företag som drabbats av covid-19-pandemin.

(17)Maltas hälso- och sjukvårdssystem uppnår goda resultat. Utbrottet av covid-19-pandemin utsatte dock det maltesiska sjukvårdssystemet för oerhörda påfrestningar. Hälso- och sjukvårdssystemets resiliens skulle kunna förbättras genom insatser inriktade på att bygga upp kapaciteten så att det kan hantera pandemier som covid-19 på ett ändamålsenligt sätt. Följande områden kräver särskild övervakning: (i) Det ökande beroendet av utländska sjuksköterskor inom akutsjukvård och långvarig vård och omsorg, och en åldrande privat allmänläkarkår kan innebära utmaningar. (ii) Svårigheterna att göra nya och innovativa läkemedel tillgängliga. (iii) Den höga egenavgiften på primärvård och öppenvård och på vissa läkemedel. (iv) Kötiden för specialister inom öppenvård är genomgående lång och har ökat på senare tid. Det är också en prioritering att rikta om tjänster från sjukhus till primärvård.

(18)Enligt kommissionens prognos förväntas arbetslösheten öka till 5,9 % 2020 och återhämta sig till 4,4 % under 2021. För att mildra krisens påverkan på sysselsättningen vidtog Malta nödåtgärder i samråd med arbetsmarknadens parter, för att förhindra avskedanden genom att i stället främja korttidsarbete. Införande av korttidsarbete på permanent basis skulle också skydda arbetstillfällen vid övergången till fasen för ekonomisk återhämtning. Det är mycket viktigt att säkerställa lämpligt stöd och tillgång till socialt skydd för alla arbetstagare, inklusive egenföretagare, och att räkna med att arbetslösheten eventuellt kan vara längre. Maltas system för socialt skydd måste också ge lämpligt skydd till att utländska arbetstagare när det gäller att hitta alternativ anställning, behålla arbetstillstånd när så är möjligt och få tillgång till andra sociala tjänster. Andelen lågutbildade vuxna är jämförelsevis hög och förvärras av en hög andel unga med högst grundskoleutbildning. Den rådande krisen kan förvärra kompetensbristen inom vissa sektorer och ge andra kompetensbehov inom andra sektorer. Detta gör det ännu viktigare att kartlägga kompetensen och omskolningen av arbetstagare, särskilt för digital och grön kompetens. Malta har på senare tid gjort framsteg inom utbildning men betydande utmaningar kvarstår, däribland en hög andel elever med otillräckliga grundläggande kunskaper.

(19)Covid-19-krisen har inneburit att Malta har prioriterat att snabbt sätta in likviditetsstöd för företag. Det är väsentligt att säkerställa ett kontinuerligt kreditflöde och tillgång till finansiering, särskilt för små och medelstora företag i de hårdast drabbade sektorerna. Banksystemet spelar en viktig roll när det gäller att ändamålsenligt genomföra likviditetsåtgärder genom att tillhandahålla lån och kanalisera offentliga garantier, för att på så sätt övervinna den försiktiga hållning som rådde före krisen i förhållande till lån. Vid utformningen och genomförandet av dessa åtgärder måste banksektorns motståndskraft beaktas.

(20)För att underlätta den ekonomiska återhämtningen är det viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. Investeringar till stöd för återhämtningen utgör en möjlighet att få den maltesiska ekonomin mer hållbar. Maltas omställning till klimatneutral ekonomi kommer att kräva stora privata och offentliga investeringar under en längre tid. Investeringar för att minska utsläppen av växthusgaser, som beskrivs i den nationella energi- och klimatplanen, och för att ta itu med andra negativa externa miljöeffekter, särskilt inom sektorer som bygg och transport, kan bidra till att uppnå de dubbla målen om ekonomisk återhämtning och hållbarhet. Stöd för renovering av det befintliga byggnadsbeståndet och riktade utbildningsprogram kommer att bidra till att förbättra byggnaders energiprestanda. Ytterligare investeringar i hållbara transporter kan säkerställa hållbara alternativ till användningen av privata bilar. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning för perioden 2021–2027 kan hjälpa Malta att hantera en del av de utmaningar som omställningen till klimatneutral ekonomi innebär, vilket beskrivs i bilaga D till landsrapporten. Malta skulle då kunna utnyttja fonden på bästa sätt.

(21)Hållbarheten i Maltas kunskapsbaserade ekonomiska modell skulle kunna stödjas genom att man lägger större vikt vid forskning och innovation och på ett bättre sätt integrerar det i företagsklimatet. Malta har utvecklat e-förvaltningstjänster för medborgare och företag, inbegripet ett antal mobilappar. Användningen av dem är dock fortfarande låg bland allmänheten. För att underlätta den digitala omställningen i ekonomin är det viktigt att uppmuntra både medborgare och företag att använda digitala offentliga tjänster.

(22)Maltas omställning till en internationellt inriktad tjänstesektor och dess specialisering inom hasardspel på internet samt virtuella tillgångar i kombination med systemen för medborgarskap och bosättning bidrar till ekonomisk tillväxt men gör samtidigt landet utsatt för risken för penningtvätt, vilket måste förhindras. I syfte att förebygga och motverka dessa risker har åtgärder vidtagits för att stärka rollen för tillsynsmyndigheten för bekämpning av penningtvätt. Samarbetet med andra behöriga myndigheter har också stärkts. Praxisen hos Maltas tillsynsmyndighet för finansiella tjänster att insourca ett privat konsultföretag för övervakningsuppgifter är oroande. Brister i utredning och åtal för penningtvätt är fortfarande en utmaning. Om man förbättrade den nationella tillsynen av internationellt inriktade finansföretag som är registrerade i Malta skulle den övergripande förvaltningsramen kunna stärkas. Inom försäkringssektorn är det viktigt med samarbete mellan inhemska och externa tillsynsmyndigheter. Det finns också utrymme för förbättringar när det gäller tillsyn av bankfilialer i tredjeländer samt förbättringar i den riskbaserade metoden och tillräcklighetsvärderingen för riskhanteringen för banker.

(23)Åtgärder mot aggressiv skatteplanering är en fortfarande förutsättning för att skattesystemen ska bli effektivare och rättvisare. Skattebetalarnas aggressiva skatteplanering får spridningseffekter mellan medlemsstaterna och kräver att EU-lagstiftningen kompletteras med samordnade nationella åtgärder. Malta har vidtagit åtgärder för att ta itu med aggressiva skatteplaneringsmetoder genom att genomföra tidigare avtalade internationella och europeiska initiativ, men behandlingen av utländska företag som inte har sin skattehemvist på Malta, investerings- och medborgarskapsprogrammen och de så kallade guldvisumen, som inte ens kräver att en person ska ha sin skattehemvist i Malta, utgör en risk för dubbel icke-beskattning för både företag och enskilda personer.