[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 1.8.2005

KOM(2005)354 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Halvtidsöversyn av eTEN-programmet

1. INLEDNING

Enligt artikel 14 i Europaparlamentets och rådets beslut om en serie riktlinjer för transeuropeiska telenät ”skall kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om genomförandet av detta beslut under perioden juli 2000–juni 2004.”

En utvärdering av eTEN-programmet beställdes av ett konsortium bestående av Ramboll Management och IDATE under ledning av en styrkommitté utsedd av kommissionen. Arbetet utfördes mellan januari och december 2004. Utvärderingen hade följande två syften:

- Att i efterhand utvärdera programmets genomförande och övergripande resultat i förhållande till programmets mål och projektresultaten under perioden juli 2000 till juni 2004. Denna utvärdering omfattade också en bedömning av de mer långsiktiga socioekonomiska effekterna av programmet.

- Att göra en förhandsutvärdering av tänkbara ändringar av programmet på kort sikt (fram till utgången av 2006) och möjliga strategier för programmets nya fas från och med 2006.

Avsnittet ”Slutsats och rekommendationer” från utkastet till slutlig utvärderingsrapport överlämnades den 14 december 2004 till förvaltningskommittén för eTEN.

2. CENTRALA DRAG I ETEN-PROGRAMMET

eTEN ingår i EU:s politik för de transeuropeiska näten[1]. Den finansiella grunden för förordningen fastställs i den gemensamma budgetförordningen för de transeuropeiska näten[2], som även omfattar TEN-Transport och TEN-Energi. Den tekniska grunden för eTEN fastställs i ett separat beslut om riktlinjer[3].

Efter den tidigare översynen av programmet TEN-Telekom[4], och till följd av revisionsrättens särskilda rapport[5], ändrades bilaga 1 till beslutet om riktlinjer så att ”tjänster av gemensamt intresse” omdefinierades, och programmet fick beteckningen eTEN. Denna nya inriktning innebar att eTEN anpassades till de nya politiska mål som fastställs i Lissabonstrategin samt till den snabba utvecklingen inom telesektorn (särskilt utbudet av nya tjänster och det nya regelverket) och de nya sociala och ekonomiska krav som den snabba Internetutvecklingen medför. eTEN inriktas nu på att påskynda utbyggnaden av transeuropeiska e-tjänster av gemensamt intresse inom EU och fungerar som stödprogram för de mål som fastställs i handlingsplanen eEurope 2005.

I enlighet med subsidiaritetsprincipen koncentreras eTEN till att stödja tillhandahållandet av transeuropeiska e-tjänster, enligt beslutet om riktlinjer, medan tjänster på nationell nivå tillhör medlemsstaternas ansvarsområde. Definitionen av ”transeuropeiska” inbegriper Europatäckande och gränsöverskridande tjänster samt tjänster som tillgodoser behov i flera medlemsstater.

Under 2003 och 2004 hade eTEN en årsbudget på omkring 45 miljoner euro och programmet genomfördes huvudsakligen genom utbetalning av bidrag efter årliga förslagsomgångar. Budgeten förväntas ligga kvar på samma nivå under 2005 och 2006.

eTEN stöder två typer av projekt, ”lanseringsprojekt” och ”marknadsvalideringsprojekt”. Lanseringsprojekten rör sista fasen i utvecklingen av en tjänst och stöder marknadsetableringen av e-tjänster. Dessa projekt finansieras med upp till 10 % av kostnaderna. De utgör endast en liten del av de finansierade projekten. Marknadsvalideringsprojekten, som rör den tidiga fasen i utvecklingen av en tjänst, går ut på att validera kostnader och intäkter för e-tjänster. De finansieras med upp till 50 % av projektkostnaderna och utgör den största andelen finansierade projekt och inlämnade förslag.

3. KOMMISSIONENS ALLMÄNNA BEDÖMNING AV UTVÄRDERINGEN

Kommissionen anser att utvärderingsrapporten innehåller en rättvis bedömning av eTEN-programmet under perioden juli 2000 till juni 2004.

Det framgår av rapporten att eTEN-programmet har en central funktion för den framtida utbyggnaden av informationssamhället i Europa. Kommissionen välkomnar det faktum att man i rapporten erkänner att programmet numera förvaltas väl och att det efter ändringarna i juli 2002 fått en mer strategisk ställning och fungerar som en hörnsten i politiken för informationssamhället. Det är dock uppenbart att eTEN i sin nuvarande form inte kommer att kunna förverkliga hela sin potential och att en framtida efterföljare måste ges en mer efterfrågestyrd form. Med slutsatserna från både förhandsutvärderingen och efterhandsutvärderingen som underlag håller kommissionen för närvarande på att utforma det nya program som skall efterträda eTEN. Kommissionen är dock medveten om rapportens rekommendationer på kort och medellång sikt och håller också på att genomföra förbättringar av det nuvarande programmet.

4. SLUTSATSER FRÅN DEN PRELIMINÄRA EFTERHANDSUTVÄRDERINGEN

4.1. Slutsats 1: Det faktum att den rättsliga grunden för programmet ändrades 2002 har haft stora positiva effekter på genomförandet.

I denna sektor, som kännetecknas av snabb utveckling, är det uppenbart att eTEN-programmets roll hela tiden måste omprövas. Programmets fokus försköts i mitten av 90-talet från telekommunikation till Internet, för att nu integreras med gemenskapspolitiken som ett program för dagens behov av offentliga tjänster, inom ramen för eEurope. Kommissionen välkomnar rapportens resultat som visar att projekten och deras framtidsutsikter har förbättrats sedan 2002. Kommissionen stöder också rapportens rekommendation att programmets form bör ändras ytterligare för att optimera dess genomslagskraft.

4.2. Slutsats 2: Programmets ledning och administration har förbättrats avsevärt.

Kommissionen välkomnar konstaterandet att programmet förbättrats och slutsatsen att eTEN nu är ett välfungerande program. Förfarandena för bedömning av förslag har kontinuerligt förbättrats och kommissionen anser att de nu håller högsta standard. eTEN har också stärkt sin kommunikationsstrategi och lyckades uppnå ett stort deltagande av de nya medlemsstaterna i 2004 års förslagsomgång. Kommissionen håller med om att den finansiella administrationen är alltför betungande. Ett mål med det nya programmet är att både förenkla den finansiella administrationen för eTEN och se till att den är förenlig med kommissionens budgetförordning.

4.3. Slutsats 3: Projekten före 2002 har hittills endast haft begränsade effekter, men det finns goda utsikter för ytterligare effekter.

Kommissionen håller i stort sett med om både denna slutsats och slutsatserna 6, 7 och 8 som är näraliggande. Utvärderingen visar att eTEN har en viktig funktion, men att förändringar måste göras för att det skall få mer omfattande effekter. Projekten före 2002 genomfördes i enlighet med det beslut om riktlinjer som gällde fram till juli 2002. I rapporten anges dock också att ”de flesta projekten (före 2002) har resulterat i lansering av tjänster i någon form” och även att ”flera av dessa resultat inte skulle ha uppnåtts, eller skulle ha uppnåtts senare eller i mer begränsad omfattning, utan programmet”. Beslutet om riktlinjer uppdaterades i juli 2002 genom ”en betydligt starkare inriktning på den offentliga sektorn”. Detta har tillsammans med den förbättrade förvaltningen av eTEN-programmet resulterat i att projekten efter 2002 varit ”bättre förberedda för lanseringen av tjänster”. Dessutom kommer ”det nya mentorsinitiativet för projekt, som syftar till att undanröja hinder för spridningen av resultat från marknadsvalideringsprojekt, att ge ett utökat stöd till lanseringen av projekt, vilket även omfattar möjligheterna för investeringar.”

4.4. Slutsats 4: Framgångsrika projekt drivs av starka aktörer, ofta med deltagande av slutanvändarna.

Kommissionen noterar denna slutsats, men anser att en förutsättning för framgångsrika och bestående projektresultat är medlemsstaternas engagemang i tjänsten.

4.5. Slutsats 5: Många av de projekt som inriktas på B2C- B2B-marknaden har inte varit särskilt framgångsrika.

Dessa tjänster ingår inte i det ändrade beslutet om riktlinjer.

4.6. Slutsats 6: Det låga deltagande av offentliga partner i projekten utgör ett hinder för lanseringen och gör det svårare att uppnå storskaliga effekter.

Kommissionen stöder denna slutsats. Kommissionens svar finns i punkterna 5.1 och 5.6.

4.7. Slutsats 7: Marknadslanseringen är ofta av begränsad omfattning:

Kommissionen stöder denna slutsats. Den bygger dock på projektresultaten från tiden före 2002, då eTEN fick sin nya inriktning. Kommissionen avser att genomföra en liknande konsekvensanalys för senare projekt i takt med att dessa slutförts. I punkterna 5.1 och 5.6 anges vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra lanseringen.

4.8. Slutsats 8: Begränsade eller försenade resultat av lanseringen och begränsade effekter hittills.

Kommissionen stöder denna slutsats. Den bygger dock på projektresultaten från tiden före 2002, då eTEN fick sin nya inriktning. Kommissionen avser att genomföra en liknande konsekvensanalys för senare projekt i takt med att dessa slutförts. I punkterna 5.1 och 5.6 anges vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra lanseringen.

4.9. Slutsats 9: eTEN har en viktig funktion i värdekedjan från forskning till lansering.

Kommissionen välkomnar rapportens erkännande av att eTEN har en fortsatt relevans och synergieffekter med forskningen. Kommissionens tror på en balanserad helhetssyn på forskning, lansering av tjänster och reglering inom informationssamhällets område. GD Informationssamhället vill stärka dessa band genom att fortsätta att axla huvudansvaret för en enhetlig och konsekvent förvaltning av alla dessa tre områden.

5. REKOMMENDATIONER PÅ KORT SIKT FÖR DEN NUVARANDE FASEN AV PROGRAMMET

5.1. Rekommendation 1: Stärk utvärderingskriterierna ytterligare.

Det är utan tvivel de offentliga organen som är de viktigaste aktörerna när det gäller att garantera en uthållig lansering. Kommissionen håller med om att solida affärsscenarion är viktiga för både offentlig och privat sektor, och detta kommer även i fortsättningen att vara en viktig aspekt av utvärderingskriterierna.

Kommissionen har modifierat utvärderingskriterierna avsevärt för 2005 års arbetsprogram genom att ytterligare betona vikten av lansering. Ett nytt tilldelningskriterium har införts för att synliggöra och understryka denna aspekt ännu mer. Ett starkt engagemang från offentliga organs sida främjas redan inom informationskampanjen och genom det stärkta tilldelningskriteriet. Ytterligare åtgärder kommer under 2005 att vidtas i samarbete med förvaltningskommittén för att engagera offentliga organ i programmet.

5.2. Rekommendation 2: Prioritera kopiering av tjänster som visat sin uthållighet och nytta i ett nationellt sammanhang.

Stor tonvikt läggs redan i dag på eTEN:s informationskampanj om betydelsen av goda rutiner och dess användning som grund för eTEN-förslag. Kartläggningen av goda rutiner i nya medlemsstater är ett av målen för en pågående undersökning, och resultaten kommer att spridas i hela gemenskapen för att främja kopiering.

Fram till nu har kartläggningen av goda rutiner överlåtits åt förslagsställarna, men kommissionen kommer i allt högre grad att behandla denna fråga i samarbete med medlemsstaterna, inom ramen för den så kallade uppifrån och ner-metoden.

5.3. Rekommendation 3: Integrera marknadsvalideringen och lanseringen i projekt som omfattar flera faser.

Kommissionen stöder tanken på att integrera marknadsvalidering och inledande lansering genom projekt som täcker flera faser. Detta förutsätter en ändring av budgetförordningen, som i dag omfattar även TEN-Transport och TEN-Energi. Denna fråga kommer att behandlas i diskussionerna om den framtida utvecklingen av eTEN i förhållande till det föreslagna uppföljningsprogrammet från 2007 och därefter, som kommer att kräva en ny rättslig grund.

5.4. Rekommendation 4: Fortsätta att verka för ett höjt tak för den totala finansieringen av projekt.

Det faktum att ett endast ett fåtal högkvalitativa förslag om inledande lansering har inkommit tyder på att eTEN-aktörerna i allmänhet anser att dagens finansieringstak på 10 % är för lågt. Det har påvisats att denna finansieringsnivå inte täcker omkostnaderna, tilläggskostnaderna och riskerna med att genomföra en ”transeuropeisk” tjänst. Alla uppgifter som kommissionen fått tillgång till visar att det är nödvändigt att höja finansieringsnivån till 30 %, och ett positivt beslut måste fattas i så god tid att det kan tillämpas i avtalen 2005.

5.5. Rekommendation 5: Definiera projektmål och milstolpar i form av konkreta resultat, inte i form av produktion av materiel.

Kommissionen erkänner att det är viktigt att lägga starkare tonvikt på milstolpar och konkreta resultat än på att producera materiel. Kommissionen behöver ett visst underlag för att bedöma konsortiernas effektivitet och framsteg mot projektmålen. En del materiel, särskild materiel av administrativ art, är ett krav enligt kontrakten. Kontrakten omfattar dock i allmänhet en hel del andra dokument, som konsortierna beslutar om. Under den senaste förhandlingsrundan började kommissionen att ifrågasätta behovet av all den materiel som föreslås av konsortierna och målet var att begränsa sådant till ett nödvändigt minimum.

5.6. Rekommendation 6: Fortsätt att finjustera arbetsprogrammet.

Arbetsprogrammet för 2005 beaktar erfarenheterna från de tidigare förslagsomgångarna och rekommendationerna i utvärderingsrapporten. Det tematiska tillvägagångssättet är ett krav enligt den rättsliga grunden, men en sektorsövergripande strategi har införts, och den innebär att alla förslag skall omfatta relevanta frågor inom områdena ”e-Integrering” och ”Förtroende och säkerhet”. En ökad tonvikt läggs på lanseringen genom ett nytt tilldelningskriterium som rör denna fråga, och likaså betonas den ledande roll som offentliga organ bör inta. Den administrativa bördan har också minskat genom att mallen för förslag har förenklats och genom att man för första gången tillåter att förslag inlämnas både i elektronisk form och på papper.

Kommissionen kommer att fortsätta med den här finjusteringen under 2006, inom de ramar som fastställs i den rättsliga grunden. Under 2005 kommer kommissionen framför allt att bedöma möjligheterna för ett efterfrågestyrt tillvägagångssätt i kombination med den nuvarande nerifrån och upp-metoden som bygger på förslagsomgångar.

6. BEDÖMNING AV TÄNKBARA ALTERNATIV FÖR ETT FRAMTIDA PROGRAM

I rapporten diskuteras fem alternativ för framtiden. De första tre presenteras som teoretiska möjligheter, och i analysen betonas programmets stora betydelse för att överbrygga klyftan mellan forskning och marknadsintroduktionen, en funktion som inte fylls av andra gemenskapsinitiativ. Kommissionen håller med om att ”det vore riskabelt att helt överge nerifrån och upp-strategin”.

Rapporten kommer fram till att den nuvarande programformen måste ändras i grunden och föreslår en optimal mix av metoder, bland annat en mer samordnad strategi som bygger på efterfrågan. Inom ramen för detta tillvägagångssätt skulle kraven fastställas av en kommitté och projekten genomföras genom offentlig upphandling. Kommissionen kommer att undersöka möjligheterna för att använda den öppna samordningsmetoden för stöd till det politiska beslutsfattandet, utbyte av goda rutiner, benchmarking och förbättrad samordning av lokala, regionala och nationella åtgärder.

Den ökade produktivitet som krävs för att uppnå Lissabonmålen kommer i allt högre grad att uppnås med hjälp av effektiva elektroniska tjänster. Kommissionen konstaterar att följande mål för det framtida programmet rekommenderas i utvärderingsrapporten: ”Att bidra till spridningen av e-tjänster (eller e-lösningar) för att tillgodose viktiga behov i den offentliga sektorn, samt gränsöverskridande interoperabilitet för tjänster och system, vilket kan bidra till att reducera de hinder som står i vägen för att medborgarna och företagen fullt ut skall kunna delta på den inre marknaden och dra nytta av offentliga tjänster som tillhandahålls på ett effektivt sätt.”

6.1. Interventionsstrategin bör ändras från att vara utbudsstyrd till att vara efterfrågestyrd: Hantering av centrala frågor

Kommissionen stöder slutsatsen (se punkt 5) att det är nödvändigt införa tjänster av gemensamt intresse som definieras på ett mer strategiskt, samordnat sätt. Erfarenheterna visar att öppna förslagsomgångar inte resulterar i ett samordnat genomförande av transeuropeiska offentliga e-tjänster. Flera olika mekanismer för ett mer samordnat tillvägagångssätt, inbegripet sådana som beskrivs i punkt 6, kommer att behöva utvärderas när uppföljningsprogrammet utarbetas.

6.2. Förbättrade hävstångseffekter för eTEN-medlen

Kommissionen stöder följande åsikt: ”Om verkliga effekter skall kunna uppnås måste projekten omfatta en betydande del av efterfrågan inom utvalda områden.” Den ”uppifrån och ner”-metod som behandlas i punkt 6.1 och som genomförs med medlemsstaternas bistånd kommer att ha en avgörande betydelse när efterfrågan skall kartläggas. Lanseringen av mer storskaliga tjänster av gemensamt intresse förutsätter både en större budget än i dag och deltagarvillkor som är mer fördelaktiga än dagens tioprocentiga finansiering, som aktörerna inom området helt klart har avvisat som alltför liten.

7. SLUTSATS

Kommissionen ser i stort positivt på den här rapporten, som läggs fram i tid för att nytänkandet skall kunna påverka den nya politiken.

Kommissionen har följt uppdragstagarens arbete för att redan i ett tidigt stadium kunna göra förbättringar. Därför har de flesta rekommendationerna redan tagits med i arbetsprogrammet för 2005, enligt beskrivningen i punkt 5.

Utvärderingsrapportens slutsats är att de ”övergripande eTEN-målen är helt förenliga med Lissabonstrategin”. Därför kommer rekommendationerna på längre sikt att beaktas (såsom beskrivs i punkt 6) i samband med att programmet stöps om som ett centralt led i ett nytt initiativ som går ut på att följa upp eEurope 2005 – initiativet i2010 som kommissionens ledamot Reding lanserade den 1 juni 2005. Dessutom har programmet för konkurrenskraft och innovation[6], där ett förslag till program för uppföljning av eTEN ingår, antagits av kommissionen[7] och överlämnats till Europaparlamentet och rådet som en del av den nya budgetplanen.

[1] Initiativet om traneuropeiska nät (TEN) baseras på artiklarna 154, 155 och 156 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, där målet fastställs att transeuropeiska nät skall upprättas för infrastrukturerna inom transport-, telekommunikations- och energisektorerna.

[2] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1655/1999 av den 19 juli 1999 om ändring av förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät (EGT L 197, 29.7.1999, s. 1).

[3] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1376/2002/EG av den 12 juli 2002 om ändring av beslut nr 1336/97/EG om en serie riktlinjer för transeuropeiska telenät, (EGT L 200, 30.7.2002, s. 1).

[4] Rapport från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Rapport om tillämpningen av beslut nr 1336/97/EG om en serie riktlinjer för transeuropeiska telenät, KOM(2001)742 slutlig.

[5] Särskild rapport nr 9/2000 om transeuropeiska telenät, med kommissionens svar.

[6] Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013), KOM(2005)121 av den 6 april 2005.

[7] På grund av denna allmänna revidering kommer kommissionen inte att lägga fram något separat förslag om ändring av bilaga I till det gällande beslutet om riktlinjer, som kommer att löpa ut den 31 december 2006 utom när det gäller förslagsomgångar som offentliggjorts i EUT redan före det datumet.