EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 2.6.2021 COM(2021) 528 final MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN EMPTY Förstärkt övervakning, uppdatering – Grekland, juni 2021

{SWD(2021) 528 final}



BAKGRUND Den ekonomiska utvecklingen och den ekonomiska politiken i Grekland övervakas inom ramen för den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken och inom ramen för den förstärkta övervakningen i enlighet med artiklarna 2 och 3 i förordning (EU) nr 472/2013 . Den förstärkta övervakningen av Grekland vittnar om att Grekland måste fortsätta att vidta åtgärder för att komma till rätta med befintliga eller potentiella källor till ekonomiska och finansiella svårigheter och samtidigt genomföra strukturreformer som underbygger en stabil och hållbar ekonomisk tillväxt. Den förstärkta övervakningen ger en heltäckande ram för övervakning av den ekonomiska utvecklingen och den politik som behövs för att uppnå en hållbar ekonomisk återhämtning. Den gör det möjligt att regelbundet bedöma den senaste ekonomiska och finansiella utvecklingen i Grekland, övervaka villkoren för statens upplåning och uppdatera skuldhållbarhetsanalysen. Den förstärkta övervakningen utgör även en ram för bedömningen av Greklands allmänna åtagande vid Eurogruppens möte den 22 juni 2018 om att fortsätta och slutföra de reformer som antagits i programmet under Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) samt stå fast vid de mål om viktiga reformer som antagits inom ramen för programmen för ekonomiskt bistånd. Mot den bakgrunden bevakas inom ramen för den förstärkta övervakningen att de särskilda åtagandena om att slutföra de viktiga strukturreformer som inleddes inom ramen för programmet inom sex nyckelområden fullgörs inom de överenskomna tidsfristerna fram till mitten av 2022, dvs. när det gäller i) offentligfinansiella och finans-/strukturpolitiska åtgärder, ii) social välfärd, iii) finansiell stabilitet, iv) arbets- och produktmarknader, v) Hellenic Corporation of Assets and Participations (HCAP) och privatiseringar och vi) modernisering av den offentliga förvaltningen . Detta är den tionde rapporten om förstärkt övervakning av Grekland. Den offentliggörs tillsammans med den fördjupade granskningen av makroekonomiska obalanser och de landsspecifika rekommendationer som bedömer Greklands stabilitetsprogram 2021 inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Rapporten bygger på resultaten av ett övervakningsuppdrag som genomfördes på distans den 20–21 april 2021 och en regelbunden dialog med myndigheterna. Övervakningsuppdraget genomfördes av Europeiska kommissionen i samverkan med Europeiska centralbanken . Internationella valutafonden deltog inom ramen för sin övervakning efter programperiodens slut, medan Europeiska stabilitetsmekanismen deltog inom ramen för sitt system för tidig varning och i linje med samförståndsavtalet av den 27 april 2018 om arbetsförbindelser mellan Europeiska kommissionen och Europeiska stabilitetsmekanismen. I denna rapport bedöms Greklands fullgörande av åtaganden gentemot Eurogruppen vad gäller reformer som ska ha genomförts fram till slutet av 2020. Den innehåller även information om åtaganden som ska fullgöras fram till mitten av 2021. Rapporten utarbetades mot bakgrund av den information som fanns tillgänglig fram till brytdatumet den 27 maj 2021. Denna rapport kan utgöra en grund för Eurogruppens beslut om frigörande av nästa omgång politiskt villkorade skuldåtgärder motsvarande 748 miljoner euro. Åtgärderna överenskoms inom Eurogruppen den 22 juni 2018 och innefattar överföring av inkomstekvivalenta belopp från centralbankernas innehav av grekiska statsobligationer inom SMP (värdepappersmarknadsprogrammet) och ANFA (överenskommelsen om finansiella nettotillgångar) samt befrielse från en ökad räntemarginal för vissa lån från Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten. Den fjärde delen av politiskt villkorade skuldåtgärder betalades ut efter Eurogruppens möte den 30 november 2020, bl.a. på grundval av den bedömning av Greklands fullgörande av åtaganden för slutet av 2020 som gjordes i den rapport om förstärkt övervakning som kommissionen antog den 18 november 2020 och mot bakgrund av de extraordinära omständigheter som råder på grund av covid-19-pandemin. SAMLAD BEDÖMNING Rapporten sammanställdes mot bakgrund av den pågående pandemin och smittskyddsåtgärderna, men även förväntningarna på ett gradvis återöppnande av ekonomin tack vare vaccinationskampanjen. Den grekiska ekonomin krympte med 8,2 % år 2020, något mindre än förväntat men fortfarande betydligt mer än EU som helhet, främst på grund av turistnäringens betydelse i ekonomin. Ökningen av nya covid-19-fall ledde till att myndigheterna fortsatt begränsade människors rörelser och behöll de smittskyddsåtgärder som infördes i slutet av 2020 och tidigare i år, samtidigt som de – nyligen – försiktigt har börjat att öppna turistnäringen för utländska turister på nytt. Regeringen lade fram ytterligare finanspolitiska åtgärder inför 2021 och 2022 i syfte att stödja den ekonomiska återhämtningen och privata investeringar. Den finanspolitiska inriktningen förväntas därför fortsatt vara stödjande och fortsätta att begränsa krisens effekter på arbetsmarknaden och den sociala situationen. Åtgärderna för att skydda sysselsättningen har framför allt fått stöd av EU genom det nya finansieringsinstrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (Sure) och Europeiska socialfonden. Sysselsättningen väntas öka marginellt 2021 tack vare att nyanställningar gradvis kommer i gång igen i kombination med att ekonomin öppnas upp på nytt. Det förväntade genomförandet av de reformer och investeringar som anges i planen för återhämtning och resiliens har förutsättningar att ge ytterligare tillväxtstimulans och slagkraft åt insatserna för att modernisera ekonomin samt minska arbetslösheten, fattigdomen och den sociala utestängningen . Myndigheterna gjorde goda framsteg med genomförandet av reformerna i en rad olika politikområden, däribland sådana som kommer att bidra till att hantera pandemins socioekonomiska konsekvenser och underlätta genomförandet av nya offentliga investeringar. Framför allt följande kan lyftas fram: ·Insolvensreformen väntas, såsom överenskommits, träda i kraft den 1 juni, efter det att ramen för återuppbyggnad av företag och företagskonkurser trätt i kraft den 1 mars. Insolvenslagen utgör en omfattande reform av insolvensramen, och ikraftträdandet är resultatet av mycket omfattande genomförandearbete med koppling till dess detaljerade specifikationer och den it-plattform som ska inrättas och vara sammankopplad med bankernas it-plattformar. Processen för att inrätta enheten för försäljning och återleasning väntas ta betydligt mer tid än vad som ursprungligen förväntades, men kommer inte att kräva ändringar av relevanta bestämmelser eller påverka genomförandet av övriga aspekter av ramen eller det nyligen antagna beslutet att häva inställandet av verkställighetsåtgärder. Programmet kan föra med sig en väsentlig finanspolitisk kostnad om det klassificeras som en del av offentlig sektor, och myndigheterna uppmanas därför eftertryckligen att genomföra det på ett sådant sätt som förebygger denna risk. ·Myndigheterna förlängde Herculesprogrammet i syfte att främja en ytterligare minskning av nödlidande lån. Programmet var den främsta drivkraften bakom en kraftig minskning av andelen nödlidande lån till 30,2 % i slutet av 2020 från över 40 % i slutet av 2019 . Förlängningen av programmet väntas göra det möjligt för grekiska banker att ytterligare minska deras nödlidande lån och stödja deras insatser för att nå en ensiffrig andel nödlidande lån 2022 i linje med deras nyligen reviderade strategier för att minska de nödlidande lånen som lämnades till tillsynsmyndigheten. Dessa ambitiösa planers framgångar beror på ett antal faktorer, exempelvis hur omfattande inflödena av nya nödlidande lån är liksom ekonomiska förhållanden och marknadsförhållanden. ·En omfattande personalreform vid den oberoende myndigheten för offentliga intäkter väntas träda i kraft den 1 juni. Reformen förväntas hjälpa den oberoende myndigheten att fullgöra det särskilda åtagandet att säkerställa lämplig personal framöver. ·Myndigheterna slutförde reformen av systemet med subventioner för lokal kollektivtrafik, ett särskilt åtagande, och det nationsomfattande införandet av den tredje och sista delen av den garanterade minimiinkomsten, likaså ett särskilt åtagande, som från och med den 1 juni kommer att göra det möjligt att tillhandahålla socialt stöd och skräddarsydda arbetsförmedlingstjänster till mottagare av garanterad minimiinkomst. Reformen av den garanterade minimiinkomsten har haft synliga effekter på fattigdomsminskningen, men andelen människor som löper risk att drabbas av fattigdom eller social utestängning är fortfarande en av de största i EU (30 % år 2019). Myndigheterna kommer i september att lagstifta om användning av systemet för funktionsförmågebaserad bedömning av funktionsnedsättning för att bedöma bidragsberättigande i det nya försöksprogrammet för personlig assistans till personer med funktionsnedsättning. Det innebär att det nya bedömningssystemet kommer att användas direkt för beslut om förmåner från och med första kvartalet nästa år och att ytterligare test av systemet för bedömning av funktionsförmåga således inte krävs. ·Myndigheterna antog en stor översyn av ramen för offentlig upphandling, en ny begreppsram för internkontroll i den offentliga förvaltningen, och lagstiftning för att inrätta en strategisk projektkatalog. Lagstiftningen för att inrätta en projektberedningsfond för stora investeringsprojekt väntas bli antagen i början av juni. Det fullständiga genomförandet av dessa åtgärder kommer att behöva fortsätta i framtiden, men dessa steg är avgörande för att faciliteten för återhämtning och resiliens ska få en framgångsrik start. De reformer och investeringar som ingår i planen för återhämtning och resiliens kompletterar reformer som övervakas inom ramen för förstärkt övervakning, men omfattar en längre tidshorisont och utvecklar ytterligare, vid behov, reformer som har inletts inom ramen för förstärkt övervakning. ·Myndigheterna nådde målet om 30 % för centraliserad upphandling när det gäller hälso- och sjukvårdsutgifter, ett särskilt åtagande, och vidtog samtidigt åtgärder för att påskynda indrivningen av återkrav och återuppta arbetet med reformen av primärvården. ·Kapaciteten hos det högsta rådet för rekrytering av civilanställda har stärkts och stora framsteg har gjorts mot ett integrerat personalförvaltningssystem för den offentliga förvaltningen. Arbetet med att begränsa rekryteringen av tillfällig personal pågår och kommer att slutföras först 2022, men myndigheterna har åtagit sig att införa den minskning man har enats om när det gäller tillfälliga tjänster i oktober 2021. Reformarbetet gick även framåt på andra viktiga områden. Myndigheterna gör goda framsteg med att utforma den första nivån av klassificeringen av offentliga räkenskaper, som ska vara färdig i oktober 2021, och har utarbetat en färdplan för att införa den andra nivån senast i april 2022. Den funktionella klassificeringen är en central del av budget- och politikutformningen. Viktiga steg, däribland ny primär- och sekundärrätt, togs för att förenkla kraven rörande investeringstillstånd och reformera ramverket för inspektion. Trots att reformerna täcker en bred rad olika sektorer uteslöts områden med koppling till verksamhetstillstånd inom utbildningsverksamheter från det nuvarande paketet. Myndigheterna kommer dock att behandla dessa före september 2021. Anbudsförfarandet för utbyggnad av it-systemet för tillstånd och inspektioner drabbades av svårigheter men återupptogs till sist, och det slutliga beslutet om kontraktstilldelning har nyligen offentliggjorts. Reformen av fastighetsregistret fortskrider i enlighet med den reviderade färdplanen. Goda framsteg har uppnåtts när det gäller slutförandet av fastighetstaxeringar, inrättandet av fastighetsregisterkontor och utarbetandet av skogskartor. Ratificeringen av 95 % av alla kartor kommer att slutföras under första kvartalet 2022 eftersom tidsfristen för att lämna in överklaganden har förlängts på grund av pandemin och för att hantera administrativa och rättsliga hinder. Hellenic Corporation of Assets and Participations förbereder en uppdatering av den strategiska planen till följd av utfärdandet av myndigheternas uppdaterade ministeriella riktlinjer. De innefattar ett nytt fokus på marknadsbaserad kapitalförvaltning och välkomna steg tas för att stärka Hellenic Corporation of Assets and Participations roll som aktiv aktieägare. Stora framsteg har gjorts med flera av de pågående privatiseringarna, däribland Hellinikon, ett antal regionala hamnar, fastigheter och det underjordiska naturgaslagret i södra Kavala. De framsteg som gjorts med de kvarstående åtgärderna rörande Egnatia-koncessionen har varit begränsade och arbetet har försenats. Sist men inte minst antog myndigheterna relevanta åtgärder för att ta itu med de återstående rekommendationerna från Gruppen av stater mot korruption och fastställde en tidsplan för att fullgöra det särskilda åtagandet och samtidigt slutföra de sedan länge efterfrågade förbättringarna av genomförandet av förfarandet för tillgångsredovisning. Myndigheterna vidtar åtgärder för att få bukt med de förseningar som pandemin har orsakat. För det första, och i strid med den ursprungliga planen, ökade stocken av eftersläpande skulder med 96 miljoner euro mellan december 2020 och februari 2021, till stor del på grund av likviditetsbrist inom vissa enheter. Myndigheterna vidtog åtgärder för att råda bot på situationen och tillhandahöll en uppdaterad indrivningsplan, som bekräftar de mål man tidigare har enats om, och tog samtidigt hänsyn till en ny omfattande analys av faktorer som ligger bortom regeringens direkta kontroll. Analysen, som man enades om med EU-institutionerna, väntas stödja målens trovärdighet och möjligheten att nå dem. Parallellt med detta gör myndigheterna framsteg med genomförandet av strukturåtgärder för att ta itu med rekommendationerna från den grekiska revisionsmyndigheten, främst med fokus på it-förbättringar, inrättandet av ändamålsenliga interna kontrollsystem, personal och förbättringar av betalningsförfaranden. Majoriteten av dem kommer att behandlas senast i mitten av 2021. För det andra slutförde myndigheterna framgångsrikt omvärderingen av Enfia-fastighetsskatten och enades om att flytta fram skattedeklarationerna för augusti 2022 till första kvartalet 2022, eftersom det inte längre är möjligt att genomföra reformen 2021. För det tredje återupptogs förfarandet för att uppdatera den lagstadgade minimilönen, och det väntas vara slutfört i slutet av juli. Vidare har den länge emotsedda reformen av arbetslagstiftningen lämnats vidare till ett offentligt samråd och ska enligt planen lämnas till parlamentet under den första veckan i juni. Lagen kommer att föra med sig en betydande modernisering av arbetsrätten och bana väg för att kodifiera den, vilket är ett särskilt åtagande. Slutligen gjordes några välkomna framsteg med reformerna av rättsväsendet i och med antagandet av lagen om domstolspersonal och sekundärrätten angående ”JustStat”-enheten. Samtidigt kommer arbetet med andra viktiga lagar och inrättandet av särskilda kammare att fortsätta. Digitaliseringen av rättsväsendet håller god fart, men det mycket försenade införandet av obligatorisk e-inlämning pågår enbart inom förvaltningsdomstolarna på grund av att införandet vid tvistemålsdomstolar och brottmålsdomstolar är kopplat till utvecklingen av den andra etappen när det gäller ärendehanteringssystemet. Anbudsförfarandet för detta kommer att inledas på nytt – med bredare omfattning – i juli 2021. EU:s institutioner uppmanade myndigheterna att stödja e-inlämning vid tvistemålsdomstolar och brottmålsdomstolar på frivillig grund. Trots de betydande framstegen med insolvenslagstiftningen fortsatte de pandemirelaterade avbrotten inom domstolsförfarandena att försvåra genomförandet av andra reformer inom finanssektorn under första kvartalet 2021, men framsteg sker gradvis igen. Det är i synnerhet fallet när det gäller handläggningen av eftersläpande tidigare ärenden som rör insolventa hushåll. En specifik färdplan håller på att genomföras för att behandlingen ska påskyndas, men den fullständiga handläggningen kommer nu sannolikt att fördröjas till efter målet, dvs. slutet av 2021. Det övergripande inställandet av verkställighetförfaranden, inklusive auktioner, som har varit i kraft sedan november 2020 och bedömdes ha en potentiellt negativ inverkan på minskningen av nödlidande lån, hävdes i början av april 2021, vilket gjorde det möjligt att gradvis återuppta samtliga verkställighetsåtgärder. De flesta av auktionerna kommer att flyttas till efter sommaren, vilket kommer att begränsa det totala antalet auktioner som genomförs 2021 till nivåer som är lägre än före pandemin. Myndigheterna förbereder även ytterligare åtgärder för att underlätta efterlevnad av de bestämmelser som antogs i december 2020 i syfte att förbättra genomförandet av auktioner. De bekräftade att den reviderade civilprocesslagen, vilken bland annat fullbordar auktionsreformen, kommer att antas i juli 2021 och träda i kraft före nästa arbetsår efter sommaren. Pandemin har fortsatt förhindrat framsteg med handläggningen av statliga garantier som tagits i anspråk, men de åtgärder som redan har införts väntas göra det möjligt att påskynda detta under årets andra kvartal. På det stora hela dras i denna rapport slutsatsen att Grekland har vidtagit nödvändiga åtgärder för att fullgöra de särskilda åtagandena inom tidsfristen, trots de utmanande förhållanden som pandemin har orsakat. Myndigheterna genomförde ett antal grundläggande reformer, bland annat på områden som kommer att vara centrala för att hantera de långvariga efterdyningarna av den nuvarande ekonomiska krisen och stärka den offentliga förvaltningens kapacitet att framgångsrikt genomföra planen för återhämtning och resiliens. EU:s institutioner välkomnar det nära och konstruktiva samarbetet på samtliga områden och uppmanar myndigheterna att fortsätta på den inslagna vägen och, när så krävs, intensifiera insatserna för att få bukt med de förseningar som delvis har orsakats av pandemin, i synnerhet när det gäller reformer av finanssektorn.

MAKROEKONOMISK UTVECKLING Coronaviruspandemins konsekvenser satte ut riktningen för Greklands ekonomi 2020. Greklands bruttonationalprodukt minskade med 8,2 % på årsbasis 2020, vilket visar på smittskyddsåtgärdernas konsekvenser för den ekonomiska verksamheten – särskilt turistnäringen. Trots skärpningen av restriktionerna, i syfte att begränsa pandemins spridning under årets sista kvartal, uppvisade den grekiska ekonomin en kraftig tillväxt på 2,7 % på kvartalsbasis, vilket återspeglar de ökande statliga utgifterna och en stark uppåtgående trend när det gäller nettoexporter. Konsumentpriserna minskade, främst på grund av energiprisernas kraftiga deflationstryck och trögheten i ekonomin. De sysselsättningsfrämjande åtgärderna lyckades skydda arbetsmarknaden genom att hålla arbetslöshetsnivån på 16,3 % 2020, trots de omfattande ekonomiska störningar som pandemin fört med sig. Samtidigt minskade sysselsättningen jämfört med året innan på grund av färre nyanställningar, främst inom turistnäringen. Det huvudsakliga program som skyddar arbetsmarknaden infördes redan tidigt 2020 och stöder arbetstagare vilkas anställningsavtal tillfälligt har avbrutits och skyddar samtidigt deras tjänster. I mars 2021 nådde antalet anställda med tillfälligt avbrutna anställningsavtal 547 000 (vid 128 400 företag), vilket är mer än tre gånger så många som i oktober 2020 när den andra pandemivågen drabbade Grekland. Programmet för sysselsättningssubventioner, som inleddes i oktober 2020, har hittills gett sysselsättning till nästan 30 000 personer. Av dessa var 4 600 tidigare långtidsarbetslösa. Systemet för korttidsarbete (”Synergasia”), som stöds av finansieringsinstrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (Sure) fortsatte att tillhandahålla stöd till omkring 17 000 anställda vid 1 600 företag i februari 2021. Återhämtningstaken på kort sikt kommer sannolikt att vara något långsammare än vad som tidigare förutsetts på grund av att smittskyddsåtgärderna har förlängts, men det förväntade genomförandet av planen för återhämtning och resiliens kommer sannolikt att främja tillväxten framöver. De skärpta smittskyddsåtgärderna väntas hämma återhämtningstakten under första kvartalet 2021. De stadiga framstegen när det gäller vaccinationer och den stegvisa återöppningen av turistnäringen kommer dock sannolikt att påskynda den ekonomiska verksamheten under andra halvan av året. Enligt kommissionens vårprognos 2021 väntas Greklands BNP i fasta priser öka med 4,1 % under 2021 och 6,0 % under 2022, främst tack vare investeringar från och med andra halvåret 2021 och därefter. Nettoexporterna väntas även föra med sig ett positivt bidrag, med stöd av det stegvisa återöppnandet av turistnäringen. Den privata konsumtionen kommer sannolikt att stödjas av genomförandet av en del av förra årets inköp som har försenats. Den förväntade ökningen av hushållens konsumtion, och tillhörande återhämtning i de mer arbetsintensiva tjänstesektorerna, borde även främja återgång till reguljär sysselsättning för arbetstagare som för närvarande omfattas av program för sysselsättningsstöd. Det kommer att göra det möjligt att gradvis upphäva stödåtgärderna. Inflationen beräknas fortsatt vara något negativ 2021 på grund av negativ prispress från tjänstesektorn och svag efterfrågan på industriprodukter. När det gäller år 2022 förväntas priserna långsamt återhämta sig i takt med att den ekonomiska verksamheten återgår till nivåerna före pandemin och turistnäringen gradvis återhämtar sig. Kommissionens vårprognos 2021 tar hänsyn till reformer och investeringar som ingår i planen för återhämtning och resiliens. Planen innefattar ett antal mogna investeringsprojekt, i synnerhet på områdena grön omställning, digital omställning, hållbar tillväxt för alla liksom andra tillväxtfrämjande utgifter, och förväntas börja genomföras snabbt under andra halvan av 2021. Dessa investeringar kommer sannolikt, genom att främja den gröna och digitala omställningen i Grekland, ge stark drivkraft åt återhämtningen och öka tillväxten med omkring 1,3 % procentenheter i genomsnitt 2021 och 2022. Utöver förbättrad konkurrenskraft och produktivitet syftar planen till att främja sysselsättning och inkluderande återhämtning. Utsikterna omgärdas fortfarande av stor osäkerhet. Trots den pågående vaccinationskampanjen är pandemins utveckling på både inhemsk och internationell nivå fortfarande mycket osäker. Det för med sig konsekvenser för turism och turismrelaterade sektorer såsom hotell- och restaurangbranschen och tillhandahållande av livsmedel och tjänster, vilket utgör en relativt stor andel av den grekiska ekonomin. Det är likaså osäkert hur snabbt företagssektorn och banksektorn kommer att återhämta sig efter det att stödåtgärderna har fasats ut, vilket skulle kunna skapa press på företagens likviditet och möjligtvis solvens. ”Stupeffekterna” väntas bli begränsade tack vare ett nytt bidragssystem till stöd för företagslån. Hinder för att få tillgång till finansiering kvarstår, i synnerhet för små och medelstora företag, men förväntas lätta med hjälp av åtgärder som anges i planen för återhämtning och resiliens. Utvecklingen på arbetsmarknaden på kort sikt kommer i oerhört hög grad att bero på utfasningen av åtgärderna till stöd för arbetsmarknaden, och detta måste hanteras försiktigt. Yttre geopolitiska faktorer och en potentiellt återkommande migrationskris efter det att pandemin har avtagit utgör fortfarande en källa till osäkerhet. Det är dock positivt att de besparingar som har ackumulerats under pandemin skulle kunna främja utgifterna framöver. När det gäller inflationen för osäkerheten kring de ekonomiska utsikterna med sig nedgångsrisker för den beräknade inflationsbanan. Tabell 1: Sammanfattning av huvudsakliga makroekonomiska variabler (%) Källa: Europeiska kommissionen OFFENTLIGFINANSIELL UTVECKLING Greklands primära underskott som bevakas inom ramen för förstärkt övervakning uppgick till 7,5 % av BNP 2020. Försämringen jämfört med kommissionens höstprognos 2020 förklaras av de ytterligare åtgärder som regeringen vidtog för att hantera den andra pandemivågen under de sista månaderna 2020. Vidare har flera statistiska frågor klargjorts av Eurostat, vilket bidrog till ett lägre saldo i de offentliga finanserna. Beslutet att flytta hela den förväntade kostnaden för att handlägga eftersläpande statliga garantier till 2020 är den mest betydande statistiska revideringen. Revideringen innebar att 1,2 % av BNP lades till 2020 års underskott, men den hade ingen inverkan på den offentliga skuldnivån. Ett annat viktigt beslut som fattades av statistikmyndigheterna berörde den finanspolitiska bokföringen av claw back-mekanismen. På grund av den ständigt ackumulerande stocken av ej uppburen claw back beslutade statistikmyndigheterna att överge tidigare bokföringspraxis, enligt vilken periodiserade utgifter definierades av claw back-trösklar, och bokföra all claw back och alla återbetalningar när de faktiskt skulle uppbäras eller räknas av. När det gäller 2020 väntas denna ändring ha minskat saldot med 0,3 % av BNP, samtidigt som de tidigare saldona i de offentliga finanserna 2012–2019 har minskat med 0,2 % av BNP i genomsnitt – utan någon inverkan på den offentliga skuldnivån. Finanspolitiken kommer 2021 fortsatt att vara ackommoderande, och de flesta av de finanspolitiska åtgärder som antogs för att minska krisens sociala och ekonomiska kostnader förväntas fasas ut 2022. Myndigheterna har behållit stödet för att hantera pandemin under 2021 genom att förlänga tidigare åtgärder med anledning av den tredje smittvågen. Det inbegriper en ytterligare ökning av finansieringsramen för ”förskott med återbetalningsskyldighet” (ett offentligt stöd till företag som drabbats av pandemin som ges i form av lån med en villkorad subventionskomponent), utökat offentligfinansiellt stöd till anställda vilkas anställningsavtal tillfälligt har avbrutits, utökade hälso- och sjukvårdsutgifter och förlängda skatteuppskov. Utifrån det nuvarande antagandet att nedstängningen gradvis kommer att mjukas upp är förväntningen att de flesta åtgärder riktade till de företag och hushåll som har blivit direkt drabbade av pandemin kommer att upphävas från och med 2022. Ytterligare åtgärder planeras för att fortsätta att stödja återhämtningen 2022, däribland en i högsta grad nödvändig lättnad när det gäller skattebördan för företag. De reducerade socialförsäkringsavgifterna och minskningen av den sociala solidaritetsskatten inom privat sektor kommer fortsatt att gälla även 2022. Myndigheterna beslutade även att minska nivån på förskottsbetalningen av företagsskatten från 100 % till 70 % 2021 och att behålla den på 80 % från och med 2022 och därefter. Denna åtgärd syftar till att skydda likviditet och privata investeringar inom företag som annars skulle ställas inför en effektiv skattesats på nästan 50 % när de blir lönsamma, vilket skulle utgöra en stor risk för privata investeringar. Vidare kommer företagsskatten att minskas med två procentenheter till 22 % från och med beskattningsåret 2021 och därefter. Denna åtgärd har en mindre negativ och permanent inverkan på de offentliga finanserna på omkring 0,1 % av BNP, men det är ett steg i rätt riktning för att hantera den tunga skattebörda för företag som sedan länge har utgjort ett problem . Denna åtgärds inverkan kommer att kompenseras av en permanent ökning av intäkterna på kontot för förnybara energikällor från och med 2021, framför allt tack vare utsläppsrätter för växthusgaser och införandet av en grön avgift för dieselförbrukning. Enligt kommissionens vårprognos 2021 väntas det primära underskottet som bevakas inom ramen för förstärkt övervakning nå 7,3 % av BNP 2021 och 0,5 % av BNP 2022, vilket i hög grad överensstämmer med myndigheternas prognos ( ). Denna prognos tar hänsyn till att de offentligfinansiella stödåtgärderna gradvis kommer att löpa ut och den förväntade ekonomiska återhämtningen. Den inbegriper även kostnaden för ”förskott med återbetalningsskyldighet” (ett offentligt stöd till företag som drabbats av pandemin som ges i form av lån med en villkorad subventionskomponent). Bestämmelser om de garantier som ges i samband med pandemin har bokförts 2020. Däremot kan de garantier som ges i samband med Herculesprogrammet påverka den offentligfinansiella ställningen först i framtiden, om och när de tas i anspråk. Kommissionens vårprognos tar hänsyn till det storskaliga finansiella stödet från de tillväxtfrämjande reformer och investeringar som ingår i Greklands plan för återhämtning och resiliens, vilka förväntas ge väsentligt stöd till ekonomin och främja potentiell tillväxt. Det kommer i sin tur att göra det enklare att uppnå en sund offentligfinansiell ställning. Enligt myndigheternas stabilitetsprogram 2021 väntas det primära underskottet nå 7,2 % av BNP 2021 och 0,3 % av BNP 2022. Tabell 2: Den offentligfinansiella prognosens viktigaste drivkrafter Källa: Europeiska kommissionen Myndigheterna antog sekundärrätt som anger kriterierna för återinträde i systemet för skatteuppgörelser för skatteskulder som pausades före pandemin. Denna lagstiftning är en del av de arrangemang som man enades om i samband med den åttonde rapporten om förstärkt övervakning och möjliggör en ”andra chans” för de som hade hoppat av tidigare system för uppgörelser efter revideringen av regelverket i november 2019. Den inför förmögenhet, inkomstbortfall och strikta efterlevnadskriterier, vilket är ett välkommet nytt inslag i regelverket. Riskerna för de offentliga finanserna är fortfarande betydande. De styrs fortfarande till större delen av den osäkerhet som omgärdar pandemins utveckling och ytterligare offentligfinansiellt stöd som kan bli nödvändigt för att begränsa hälsokrisens sociala och ekonomiska kostnader. Ytterligare risker är kopplade till den faktiska kostnaden för de statliga garantier och återbetalningsbara förskott som förlängdes under pandemin. Det planerade systemet för försäljning och återleasning för fastigheter som ägs av sårbara gäldenärer kan föra med sig betydande finanspolitiska kostnader om det klassificeras som en del av offentlig sektor . Riskerna med koppling till de rättstvister som involverar det statliga fastighetsbolaget ETAD och de pågående rättsliga utmaningarna i samband med tidigare reformer, vilka beskrivs i tidigare rapporter, är fortfarande betydande. Återkommande migrationsflöden skulle försämra saldot i de offentliga finanserna framöver. I prognosen görs slutligen antagandet att budgettaken kommer att utnyttjas till fullo, men om det inte förverkligas skulle utfallet för de offentliga finanserna förbättras på bekostnad av en minskning av de offentliga utgifternas bidrag till tillväxten. STATENS UPPLÅNING Avkastningsskillnaderna mellan statsobligationer har varit stabila sedan februari 2021 och uppgått till omkring 60 räntepunkter under den femåriga perioden. Det gynnsamma finansieringsläget stöds fortsatt av Europeiska centralbankens ackommoderande penningpolitik, bland annat bankens stödköpsprogram föranlett av pandemin (PEPP). Grekland var fortsatt närvarande på obligationsmarknaderna och fortsatte att genomföra finansieringsplanen. I mars anskaffades 2,5 miljarder euro genom emitteringen av en 30-årig statsobligation med avkastning på strax under 2 %. Auktionen övertecknades mer än tio gånger om, och det var den första 30-åriga grekiska statsobligationen som emitterades sedan 2007. I mars genomförde Grekland även en tidig återbetalning av en del av lånen från Internationella valutafonden, vilket är välkommet eftersom det bidrar till att minska valutarisken och sänder rätt signal till marknaderna. Det återstående beloppet för de lån som är utestående hos Internationella valutafonden uppgår till 1,8 miljarder euro. De offentliga kassareserverna uppgick till omkring 28 miljarder euro i slutet av mars 2021, vilket skulle vara tillräckligt för att täcka den offentliga förvaltningens finansieringsbehov under mer än ett år enligt nuvarande finanspolitiska prognoser. I april 2021 uppgraderade Standard & Poor’s Greklands kreditbetyg på statspapper med en grad från BB- till BB och fastslog samtidigt positiva utsikter. I och med denna uppdatering befinner sig Greklands kreditbetyg på statspapper enbart två grader under kreditvärdighet vid två värderingsinstitut. Skuldhållbarhetsanalys En uppdatering av skuldhållbarhetsanalysen har genomförts med anledning av de uppdaterade makroekonomiska och finanspolitiska utsikterna i kommissionens vårprognos 2021. Metoden offentliggjordes i den åttonde rapporten om förstärkt övervakning. Ramen uppvisar stora likheter med ramen för kommissionens Debt Sustainability Monitor och tar hänsyn till ytterligare alternativa scenarier. De ränteterminer som användes för ränteantaganden är från slutet av mars 2021. Den utdragna pandemin ökade riskerna för finanspolitisk hållbarhet, vilka delvis kompenseras av den förväntade ekonomiska återhämtningen. Analysresultaten visar att skuldkvoten i förhållande till BNP, i referensscenariot, fortsatt har en nedåtgående trend från och med 2021 och därefter. Skulden väntas nå 169 % i slutet av årtiondet och minska till under 100 % av BNP senast 2047 i referensscenariot.