SV Europeiska unionens officiella tidning C 234/2

Offentliggörande av en ansökan om registrering i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2006/C 234/02)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt till invändningar som fastställs genom artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006. Invändningar mot ansökan måste komma in till kommissionen inom sex månader räknat från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) Nr 510/2006

Ansökan om registrering i enlighet med artikel 5 och artikel 17.2

”BANON”

EG-nummer: FR/PDO/005/0290/07.05.2003

SUB ( X ) SGB ( )

Denna sammanfattning har tagits fram i informationssyfte. För att få fullständig information bör intresserade parter använda den fullständiga version av produktspecifikationen som kan erhållas av de nationella myndigheter som anges i punkt 1 eller från Europeiska kommissionen (1).

1. Behörig myndighet i medlemsstaten

Namn: Institut National des Appellations d'Origine Adress: 51, rue d'Anjou F-75008 Paris Tfn: (33-1) 53 89 80 00 Fax: (33-1) 42 25 57 97 E-post: info@inao.gouv.fr

2. Ansökande grupp

Namn: Syndicat Interprofessionnel de Défense et de Promotion du Banon Adress: MRE — Route de la Durance F-04100 Manosque Tfn: (33-4) 92 87 47 55 Fax: (33-4) 92 72 73 13 E-post: frecapvincent@wanadoo.fr Sammansättning: producteurs/transformateurs ( X ) autres ( )

3. Produkttyp:

Kategori 1-3 – Ost

4. Produktspecifikation (sammanfattning av kraven i artikel 4.2)

4.1 Benämning: ”Banon”

4.2 Beskrivning: Banon är en mjuk ost som tillverkas av obehandlad helfet mjölk från get. Den framställs genom snabbkoagulering (ostmassa med löpe). Den lagrade osten är insvept (det vill säga den är helt täckt av blad) i naturliga blad från bruna kastanjeträd som hålls ihop av naturlig raffiabast som bildar 6 till 12 radier.

Efter minst 15 dagars lagring, varav 10 dagar i blad, har Banon en homogen, krämig, fyllig och smidig struktur. Skorpan är gräddgul under bladen. Ostens diameter med blad är 75-85 mm, och höjden är 20-30 mm. Efter lagringsperioden har Banon en nettovikt utan blad på 90-110 g.

Osten innehåller minst 40 gram torrsubstans per 100 gram ost och minst 40 gram fett per 100 gram ost efter avslutad torkning.

4.3 Geografiskt område: Mjölkproduktionen, tillverkningen och lagringen av ostarna sker i det geografiska område som omfattar följande kommuner:

Departementet Alpes-de-Haute-Provence (04):

Kantonen BANON: Banon, L'Hospitalet, Montsalier, Redortiers, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, La-Rochegiron, Saumane, Simiane-la-Rotonde

Kantonen DIGNE: Digne-les-Bains

Kantonen DIGNE Öst: Marcoux

Kantonen DIGNE Väst: Aiglun, Barras, Le-Castellard-Melan, Le-Chaffaut-St-Jurson, Champtercier, Hautes-Duyes, Mallemoisson, Mirabeau, Thoard

Kantonen FORCALQUIER: Dauphin, Forcalquier, Limans, Mane, Niozelles, Pierrerue, Saint-Maime, Saint-Michel-l'Observatoire, Sigonce; kommundelen: Villeneuve

Kantonen LA-JAVIE: Archail, Beaujeu, Le-Brusquet, Draix, La-Javie

Kantonen MANOSQUE: kommundelen: Manosque

Kantonen MANOSQUE Nord: Saint-Martin-les-Eaux; kommundelen: Volx

Kantonen MANOSQUE Syd: Montfuron, Pierrevert

Kantonen LES-MEES: Le-Castellet, Entrevennes, Malijai, Puimichel; kommundelarna: Les-Mees, Oraison

Kantonen MEZEL: Beynes, Bras-d'Asse, Chateauredon, Estoublon, Mezel, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d'Asse

Kantonen LA-MOTTE-DU-CAIRE: Chateaufort, Clamensane, La-Motte-du-Caire, Nibles, Valernes

Kantonen MOUSTIERS-SAINTE-MARIE: Moustiers-Sainte-Marie, St-Jurs

Kantonen NOYERS-SUR-JABRON: Bevons, Chateauneuf-Miravail, Curel, Noyers-sur-Jabron Les-Omergues, Saint-Vincent-sur-Jabron, Valbelle

Kantonen PEYRUIS: kommundelarna: La-Brillanne, Ganagobie, Lurs, Peyruis

Kantonen REILLANNE: Aubenas-les-Alpes, Cereste, Montjustin, Oppedette, Reillanne, Sainte-Croix-A-Lauze, Vacheres, Villemus

Kantonen RIEZ: Allemagne-en-Provence, Esparron-de-Verdon, Montagnac-Montpezat, Puimoisson, Quinson, Riez, Roumoules, Sainte-Croix-de-Verdon, Saint-Laurent-du-Verdon

Kantonen SAINT-ETIENNE-LES-ORGUES: Cruis, Fontienne, Lardiers, Mallefougasse-Auges, Montlaux, Ongles, Revest-Saint-Martin, Saint-Etienne-Les-Orgues

Kantonen SISTERON: Entrepierres, Sisteron

Kantonen VALENSOLE: Brunet, Saint-Martin-de-Brômes; kommundelarna: Valensole, Greoux-les-Bains

Kantonen VOLONNE: Aubignosc, Chateauneuf-Val-Saint-Donat, L'Escale, Peipin, Salignac, Sourribes, Volonne; kommundelarna: Chateau-Arnoux-Saint-Auban, Montfort

Departementet Hautes-Alpes (05)

Kantonen LARAGNE-MONTEGLIN: Eyguians, Laragne-Monteglin

Kantonen ORPIERRE: Etoile-Saint-Cyrice, Lagrand, Nossage-et-Benevent, Orpierre, Sainte-Colombe, Saleon, Trescleoux

Kantonen RIBIERS: Barret-Le-Bas, Chateauneuf-de-Chabre, Eourres, Saint-Pierre-Avez, Salerans

Kantonen ROSANS: Bruis, Chanousse, Montjay, Moydans, Ribeyret, Rosans, Saint-Andre-de-Rosans, Sainte-Marie, Sorbiers

Kantonen SERRES: Le-Bersac, L'Epine, Mereuil, Montclus, Montmorin, Montrond, La-Piarre, Saint-Genis, Serres, Sigottier

Departementet Vaucluse (84)

Kantonen APT: Auribeau, Castellet, Gignac, Lagarde-d'Apt, Saignon, Saint-Martin-de-Castillon, Viens

Kantonen BONNIEUX: Buoux, Sivergues

Kantonen SAULT: Aurel, Monieux, Saint-Christol, Saint-Trinit, Sault

Departementet Drôme (26)

Kantonen BUIS-LES-BARONNIES: Rioms, La-Rochette-du-Buis, Saint-Auban-sur-l'Ouvèze

Kantonen SEDERON: Aulan, Ballons, Barret-de-Lioure, Eygalayes, Ferrassieres, Izon-la-Bruisse, Laborel, Lachau, Mevouillon, Montauban-sur-l'Ouveze, Montbrun-les-Bains, Montfroc, Montguers, Reilhanette, Sederon, Vers-sur-Meouge, Villebois-les-Pins, Villefranche-le-Château

4.4 Bevis på ursprung: Från mjölkproducenter, förädlingsanläggningar och lagringsanläggningar skall en ifylld ”lämplighetsförsäkran” registreras hos I.N.A.O. (det nationella institutet för ursprungsbeteckningar) vilket ger institutet möjlighet att identifiera samtliga aktörer. De skall ställa samtliga register och dokument som behövs för att kontrollera mjölkens och ostarnas ursprung, kvalitet och produktionsförhållanden till I.N.A.O.:s förfogande. Ett kontrollmärke för uppföljningen av produkten skall anbringas på ostarna.

Vid kontrollen av egenskaper hos en produkt med ursprungsbeteckning är syftet med den analytiska och organoleptiska granskningen att säkerställa kvalitet och utmärkande karaktär hos den produkt som undersöks.

4.5 Framställningsmetod: Den mjölk som används vid tillverkningen av Banon får endast komma från getter från raserna Communes Provençales, Roves, Alpines och korsningar mellan dessa raser. Hjordens medelproduktion är dessutom begränsad till 850 kg mjölk per mjölkande get och år.

Getternas föda är huvudsakligen bete på vall och/eller naturbete. Så snart klimatet och växtligheten tillåter skall getterna vara på vallen eller naturbetet. Getterna skall beta minst 210 dagar per år och betet skall utgöra huvuddelen av fodret under minst fyra månader per år.

På gården skall den foderareal som är avsedd för gethjorden vara minst ett hektar vall för åtta getter och ett hektar naturbete för två getter. Djurhållning inomhus utan betesgång eller rasthagar utomhus är förbjudet.

Utfodring (med kraftfoder och tillskott) i foderhäckar är begränsad per år och per dag, likaså inköp av foder utanför området.

Mjölken skall hämtas på gården varje dag och innan mjölken hämtas skall den förvaras vid en temperatur på 8 °C.

Mjölken skall användas obehandlad och helfet med icke-standardiserad protein- och fetthalt.

Fysisk och kemisk behandling är förbjuden, utom filtrering i syfte att ta bort makroskopiska orenheter, nedkylning till en temperatur lämplig för förvaring samt uppvärmning av mjölken till högst 35 °C innan löpet tillsätts.

Med undantag av tillsats av löpe, mjölksyrebakterier, mognadsbakterier eller salt (natriumklorid) får ingenting avlägsnas eller tillsättas mjölken.

Löpet tillsätts när mjölken har en temperatur av 29-35 °C. Vid gårdstillverkning skall löpet tillsättas senast 18 timmar efter den äldsta mjölkningen. Vid mejeritillverkning skall löpet tillsättas senast 4 timmar efter den senaste mjölkhämtningen.

Brytningen utförs senast 2 timmar efter löpläggningen. Ostmassan formas för hand i vassleavskiljare. Ostarna vänds minst 2 gånger under de första 12 timmarna. Torkning genomförs vid minst 20 °C. Osten tas ut ur formen när den legat där i mellan ett och två dygn. Därefter saltas osten.

Lagringen sker i två steg: en första lagring av osten utan blad i 5-10 dagar vid en temperatur av lägst 8 °C och därefter en andra lagring efter insvepningen i kastanjeblad, under minst 10 dagar vid en temperatur av 8-14 °C. Luftfuktigheten skall överstiga 80 %.

Ostarna får doppas i eau-de-vie av vin eller marc av druvor före insvepningen i kastanjebladen.

Denna dubbla lagring under minst 15 dagar efter löpläggningen gör att ostens aromatiska egenskaper kan utvecklas.

Infrysning av ostmassa och ost är förbjuden.

4.6 Samband: Den ost som kallas ”Banon” har fått sitt namn efter kommunen Banon som ligger i departementet Alpes-de-Haute-Provence.

Banon tillverkas i ett område med mager jordmån, tunn och mycket speciell växtlighet (hedmark) på grund av markens underskikt och det provensalska klimatet på medelhög höjd, som är torrt, soligt och på vintern ofta ganska kyligt. Det karga landskapet är mycket lämpligt för getter, som hittar sin huvudsakliga föda där.

Denna miljö har gett upphov till tillverkningsmetoder som bygger på bete, vilket gör att värdet i det särpräglade landskapet kan tas tillvara. Eftersom marken förvisso har en begränsad jordbrukspotential har människan försökt att få ut det mesta möjliga ur de små naturresurserna.

Varje familj hade därför, förutom en gris och en hönsgård, några getter, ”fattigmanskor”, som gav färsk mjölk och ost. Ostarna tillverkades till att börja med för eget bruk, men de som blev över såldes därefter på de lokala marknaderna, särskilt i Banon, som var knutpunkt för viktiga handelsvägar och marknadsplats. Osten från Banon blev ganska snabbt allmänt känd, vilket styrks av många skriftliga källor från 1800-talet.

Efter det andra världskriget inriktade man sig speciellt på gethjordar och tillverkningen var hädanefter avsedd för försäljning, medan överskottet gick till familjens konsumtion.

Banon har den dubbla egenarten att vara dels en snabbkoagulerande ost, av typen ostmassa med löpe, och dels insvept i bruna kastanjeblad.

Banon har alltid tillverkats enligt löpläggningsmetoden. Denna tillverkningsmetod har alltid funnits i trakten, vilket framgår av de stora hålen i de använda vassleavskiljarna, som anger att ostmassan har fått en tillsatts av löpe. Banon är en av få getostar där denna teknik fortfarande används.

Tekniken är nödvändig på grund av traktens klimat (hög temperatur och torrt klimat gör att mjölken inte kan kylas ned och bevaras vid låg temperatur för att låta mjölksyrebakterierna verka), vilket gör att mjölken måste koagulera snabbt med hjälp av en stor mängd löpe, för att undvika att mjölken snabbt surnar.

Insvepningen är också en traditionell teknik som associeras med denna ost. Den är både en konserveringsteknik (isolerar mot luft) och en mognadsteknik (utveckling av organoleptiska egenskaper). Man har fortsatt att använda kastanjeblad på grund av att de är hållbara och innehåller garvsyra.

Tillverkningen av Banon gav sålunda möjlighet att ha ost hela året och framför allt att klara sig under vintern när getterna sinade.

Tillverkningsförhållandena är sådana att de bevarar trakten och de traditionella metoderna och låter dem komma till uttryck i produkten. Getternas näringsstrategi är mycket väl anpassad till deras miljö och ger dem speciella egenskaper. Betet har därvid i synnerhet en framträdande plats.

4.7 Kontrollorgan:

Namn: Institut National des Appellations d'Origine Adress: 51, rue d'Anjou F-75008 Paris Tfn (33-1) 53 89 80 00 Fax (33-1) 42 25 57 97 E-post: info@inao.gouv.fr Namn: D.G.C.C.R.F. Adress: 59, Bd V. Auriol F-75703 Paris CEDEX 13

4.8 Märkning: Ostar som har den kontrollerade ursprungsbeteckningen Banon saluförs med en egen etikett som bär ursprungsbeteckningens namn.

Ostarnas etiketter skall omfatta ostens namn med bokstäver som är minst lika stora som övriga bokstäver på etiketten samt angivelsen för kontrollerad ursprungsbeteckning ”Appellation d'Origine Contrôlée” eller ”AOC”.

En logotyp för ”INAO”, angivelse för ”Appellation d'Origine Contrôlée” samt ostens namn skall obligatoriskt anges vid märkningen av de ostar som omfattas av kontrollerad ursprungsbeteckning.

4.9 Nationella krav: Dekret om den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Banon”.

(1) Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling, kvalitetspolitik för jordbruksprodukter, B-1049 Bryssel.