RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN - Gemenskapsverksamhet för analys, forskning och samarbete på sysselsättningsområdet - Interimsrapport

I enlighet med rådets beslut av den 23 februari 1998 om gemenskapsverksamhet för analys, forskning och samarbete på sysselsättnings- och arbetsmarknadsområdet (98/171/EG) skall kommissionen utarbeta en interimsrapport om verksamhet inom ramen detta program.

1. Bakgrund

Rådets beslut antogs i februari 1998, kort efter mötet i Luxemburg. Detta var före ratificeringen av Amsterdamfördraget, då EU:s sysselsättningsstrategi fortfarande inte var helt utarbetad. Programmet hade ursprungligen utarbetats i mitten på 90-talet och var tänkt att utgöra den rättsliga grunden för den verksamhet som kommissionens bedrivit under en 20 års period som ett stöd för kommissionens politiska initiativ på sysselsättningsområdet. Dessa initiativ grundade sig vid den tidpunkten på strategier i vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. I och med att Amsterdamfördraget trädde i kraft överspelades beslutet av händelsernas gång, genom bestämmelserna i artikel 129 om antagandet av sysselsättningsfrämjande åtgärder. Programmet kunde i sig betraktas som en interimistisk åtgärd för att stödja sysselsättningsstrategin i väntan på ratificeringen av Amsterdamfördraget.

Enligt beslutet inrättades en kommitté som skulle se över åtgärderna i samband med programmet. Kommitténs uppgift är att godkänna det arbetsprogram för påföljande år som kommissionen föreslår och yttra sig om programmets enskilda projekt. Kommitténs första möte hölls i mars 1998. Medlemsstaternas representanter i denna kommitté kom i huvudsak från sysselsättnings- och arbetsmarknadsministeriernas forskningsavdelningar.

Arbetsplanen för 1998 lämnades in under mötet och antogs den 30 april 1998. De första yttrandena inkom i juni 1998. Eftersom det tog tid att inrätta kommittén och slutföra samrådsförfarandena avser de åtgärder som genomförts under 1998 en kortare period än sex månader.

Arbetsprogrammet för 1999 antogs i januari 1999 och åtgärderna genomfördes under hela 1999.

Programmet har med tiden utvecklats till att utgöra ett väsentligt stöd för sysselsättningsstrategin. I början innehöll det tre punkter:

* Främjande av samarbete när det gäller analys, forskning och övervakning.

* Kartläggning av god praxis och främjande av utbyte och förmedling av information och erfarenheter.

* Utveckling av en aktiv informationspolitik.

Under programmets tre verksamhetsår utvecklades den stödjande rollen för strategin och projekten har blivit alltmer inriktade på att stödja och utveckla strategin.

2. Förfaranden

De finansiella förfarandena som gäller i samband med detta program är de som gäller för all sådan verksamhet. Detta innebär följande:

* Öppet anbudsförfarande för alla större projekt (över 100 000 euro), vilket varar längre än sex månader från offentliggörandet till tilldelningen av uppdrag. Denna period fastställs genom bestämmelserna i direktiven om offentlig upphandling.

* Intresseanmälningar för bidrag till intressanta och innovativa projekt i medlemsstaterna, i synnerhet sådana som bidrar till utbyte av god praxis och erfarenhet. Denna teknik är dock mycket tidskrävande och resurskrävande (omkring 8 månader från början till slut).

* Inskränkningar när det gäller antalet och storleken på tillfälliga bidrag, som i praktiken begränsats till evenemang som har en stark politisk anknytning till ordförandeskapet.

3. Verksamhet

Arbetsprogrammet för de aktuella tre åren har utformats i linje med de tre verksamhetsområdena som ursprungligen fastställdes i rådets beslut. I samband med denna rapport verkar det dock meningsfullt att undersöka den verksamhet som bedrivits under följande rubriker:

* Statistikrelaterad verksamhet

* Analyser och undersökningar

* Iakttagande och förmedling av god praxis

* Mainstreaming av sysselsättning

4. Statistikrelaterad verksamhet (arbetsprogram kod 1.2)

Med stöd av kommittén har det lagts större vikt vid statistikrelaterad verksamhet i programmet. Det finns två syften med detta: För det första vill man förbättra tillförlitligheten och jämförbarheten av den statistik på sysselsättningsområdet som används för analyser, för resultatmätning och för den framtida utvecklingen av sysselsättningsstrategin. För det andra vill man utveckla lämpliga verktyg och metoder för att förbättra mätningen av politiska indikatorer i samband med sysselsättningsstrategier. Å ena sidan har det inneburit att Eurostat beviljats bidrag för utveckling och förbättring av jämförande statistik, som är nödvändig för övriga delar av programmet och för analyser av politiskt stöd för sysselsättningsstrategin. Detta finansiella stöd har inte används för Eurostats vanliga datainsamling, utan för att utveckla nya projekt som förbättrar statistikens tillförlitlighet och jämförbarhet. Man har särskilt lagt vikt vid utvecklandet av den fortlöpande arbetskraftsundersökningen, som skall ge nödvändiga uppgifter för en aktuell och korrekt analys av sysselsättningstrenderna i medlemsstaterna på grundval av den godkända förteckningen över resultatindikatorer. Man har även avsatt medel till den serie av ad hoc-moduler i arbetskraftsundersökningen som skall ge information om särskilda ämnen som inte (eller inte längre) täcks av den vanliga undersökningen. Dessa gäller arbetstid och övergången från skola till arbetsliv.

Å andra sidan tecknades kontrakt med utomstående forskare för utveckling av metoder som kan testas i samarbete med Eurostat. När det gäller politiska indikatorer inleddes ett stort projekt som varade under hela programperioden och genom vilka man ville utveckla en databas för arbetsmarknadspolitik som är viktig vid utvärderingen av nationella handlingsplaner. Detta arbete utvecklades i samarbete med Eurostat inom ramen för databasen ESSPROS.

Under 1999 anpassades programmet så att det kunde behandla särskilda arbetsmarknadsundersökningen om anställda som utarbetats av GD Ekonomi och finans. Denna undersökning utfördes ursprungligen 1985 och upprepades 1989 och 1994.

Bland andra projekt under denna rubrik kan nämnas undersökningen för utvecklingen av diamantdiagrammetoden som ingick i den gemensamma sysselsättningsrapporten för 1998 och ett projekt som inleddes 2000 för utveckling av en rad indikatorer för flexibilitet på arbetsmarknaden, inklusive följande: tillgången av arbetskraft, arbetsstyrkans hälsa, nivå på allmän- och yrkesutbildning, förmågan att använda ny teknik, arbetstidsflexibilitet, relationer mellan arbetsmarknadens parter på både makro- och mikronivå, flexibilitet när det gäller lönekostnader, beskattning av arbete, flexibilitet i anställningsavtal och rörlighet på arbetsmarknaden. I undersökningen bör både befintliga och nya uppgifter ingå, samt tilläggsuppgifter för en statistisk stabil indikator. Alla dessa bör täcka de 15 medlemsstaterna, USA och Japan.

En sammanfattande tabell över budgetmässiga fördelningar och utgifter finns i bilagan.

5. Analyser och undersökningar (arbetsprogram kod 1.3)

Den verksamhet som genomförs under denna rubrik är avsedd som stöd för bedömningen och vidareutveckling av sysselsättningsstrategin. Den kan delas in i följande huvudkategorier:

* Särskilt stöd för genomförande av sysselsättningsriktlinjerna.

* Forskning om arbetsmarknadsfrågor som behandlar vidareutvecklingen av sysselsättningsstrategin.

5.1. Särskilt stöd

Erfarenheterna från de första åren när sysselsättningsriktlinjerna genomfördes visade att alla medlemsstater fortgående fattade nya innovativa politiska beslut. Analytiskt stöd är nödvändigt för att ge tyngd åt rekommendationerna i riktlinjerna. Bland de projekt som genomförts på området är tidig kartläggning av de arbetslösa och en undersökning av system för arbetslöshetsförmåner, aktiv arbetsmarknadspolitik för förebyggande verksamhet samt en rad projekt om entreprenörskap.

5.2. Analytisk forskning

Framtidsanalyser och undersökningar är nödvändiga för att man bättre skall kunna förstå hur EU:s arbetsmarknad fungerar och för att underbygga sysselsättningsstrategins långsiktiga utveckling genom att identifiera potentiella nya frågor och utmaningar på förhand. Medan programmet pågår skall rapporten Sysselsättningen i Europa fortlöpande presentera en kvantitativ analys av sysselsättningstrender och -politik i unionen och ge den viktigaste bakgrundsanalysen som skall ligga till grund för de återstående analyserna. Övriga ämnen för vilka större undersökningar inleddes omfattade följande:

* Omfördelning av offentliga utgifter (rapport till EMCO)

* Utbud av arbetskraft (publikation)

* Sysselsättningsfrämjande tillväxtmönster (slutfört i februari 2001)

* Löner och arbetskvalitet

* Sysselsättning inom servicesektorn (publikation)

* Globalisering, handelsflöden och direktinvesteringar från tredje land (tre undersökningar)

* Ett antal undersökningar om äldre arbetstagare

En sammanfattande tabell över budgetmässiga fördelningar och utgifter finns i bilagan.

Iakttagande och förmedling av god praxis (arbetsprogram koder 1.1 och 2)

Denna programrubrik grundar sig på tidigare arbeten inom kommissionen med att utveckla koncept för aktionsforskningsprogram och utbyte av information och god praxis, särskilt för att kunna genomföra framgångsrika politiska strategier och projekt. Detta ledde till programmen MISEP och SYSDEM om arbetsmarknadspolitik och dokumentation, samt programmen LEDA (Local Employment Development) och ERGO (långtidsarbetslöshet).

Med antagandet av sysselsättningsriktlinjerna och genomförandet av de nationella handlingsplanerna, fick denna del av aktionsforskningsprogrammet en ny betydelse för de åtgärder som kommissionen och medlemsstaterna gemensamt vidtar för att se till att riktlinjerna omsätts i nationella politiska beslut och åtgärder.

En viktig del i Luxemburgprocessen består i identifieringen och utvärderingen av sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik som uppnått positiva resultat i de länder som utvecklat bra metoder. "Peer review"-metoden som fått stöd under programmets löptid, syftar till att utvärdera genomförbarheten av sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik genom multilaterala och oberoende expertbedömningar. En första omgång av "peer review"-undersökningar utfördes 1998-99. 1999 inleddes ytterligare ett tvåårigt program som skall ge en mer regelbunden och fast informationsbas för stöd till sysselsättningsstrategin. Dessutom kommer resultaten från dessa förhandsundersökningar i framtiden att inbegripas i den gemensamma sysselsättningsrapporten.

De offentliga arbetsförmedlingarna spelar en viktig roll när det gäller att förmedla de politiska åtgärder som härrör ur sysselsättningsriktlinjerna och detta återspeglas i de åtgärder som får finansiellt stöd. Förutom de vanliga mötena för cheferna för arbetsförmedlingarna omfattar åtgärderna:

* modernisering av offentliga arbetsförmedlingar

* analys av självbetjäningssystem

* stöd för evenemang som förbättrar förståelsen för arbetsförmedlingssystem

* arbetsmarknadsparternas engagemang i offentlig arbetsförmedling

* regionalisering av de offentliga arbetsförmedlingarna

* undersökning av de sociala konsekvenserna av omfattande justeringar

Även om den gemensamma sysselsättningsrapporten är det huvudsakliga instrumentet för bedömning av hur sysselsättningsriktlinjerna genomförts i den nationella politiken, kommer mer ingående undersökningar av de nationella åtgärdsprogrammen för sysselsättningen att genomföras. Syftet är att mer ingående undersöka vissa centrala politiska initiativ i de nationella åtgärdsprogrammen, för att bedöma deras effekter på sysselsättningen och interaktionen med övrig socialpolitik, och att sedan dra slutsatser för förmedling av bästa praxis.

I slutet av 2000 inleddes också en pilotundersökning av de arbetslösa med frivillig medverkan av tio medlemsstater för att övervaka riktlinjer för aktivering och förebyggande. Det förväntade resultaten är förbättrad jämförbarhet av data och ytterligare insyn i nationella administrativa och statistiska system. Resultaten kan användas för bedömningen av sysselsättningsstrategins politiska konsekvenser.

6. Mainstreaming av sysselsättningspolitiken (arbetsprogram kod 2.2)

Sysselsättning inom andra av gemenskapens politikområden är en viktig del i avdelningen om sysselsättningen i fördraget (artikel 127) och har därför integreras i aktionsforskningsprogrammet inom ramen för den övergripande verksamheten med att kartlägga och överföra bästa praxis.

Till de frågor för vilka åtgärder har inletts under programmet hör följande:

* hållbar utveckling och sysselsättning

* sysselsättningspotentialen på kulturområdet

* arbetslöshet och folkhälsa

* nya områden för sysselsättningstillväxt

* entreprenörskap och sysselsättning

I slutet av 2000 genomfördes en stor undersökning om gemenskapspolitikens möjligheter att främja sysselsättningen. Syftet med undersökningen är att identifiera den politik eller de åtgärder som kan komma att spela en viktig roll i stödjandet av sysselsättningen på gemenskapsnivå och deras interaktion med nationella sysselsättningsfrämjande åtgärder. Undersökningens mål är att bedöma, om nödvändigt kvalitativt, i vilken omfattning och på vilket sätt denna politik kan komma att påverka sysselsättningsutvecklingen. Resultaten kommer att ingå i nästa stora rapport som skall utarbetas av kommissionen enligt bestämmelserna i artikel 127.

En sammanfattande tabell över budgetmässiga fördelningar och utgifter finns i bilagan.

7. Offentliggörande och spridning

Kommissionen har under programmets gång fört en aktiv politik för offentliggörande och spridning. Förutom rapporten Sysselsättningen i Europa och den gemensamma sysselsättningsrapporten, har alla dessa studier med bredare användningsområde publicerats antingen i pappersformat, eller i allt större utsträckning på Internet.

Dessutom anser kommissionen att resultat av undersökningar och forskningsprojekt ofta kan utnyttjas effektivast genom seminarier. Anordnandet av ett seminarium för diskussion och bedömning av undersökningsresultaten ingår därför som en del i varje kontrakt, där det är den avtalsslutande partens skyldighet att sammanföra en lämplig panel av akademiker och beslutsfattare. Sådana seminarier har redan ägt rum när det gäller följande ämnen: omfördelning av offentliga utgifter, sysselsättning inom servicesektorn, entreprenörskap och sysselsättning, koncept och mätning av den europeiska arbetsmarknadens flexibilitet/index för anpassning samt svart arbete. Ytterligare seminarier kommer att anordnas när de undersökningar som inleds 1999 och 2000 har slutförts.

En sammanfattande tabell över budgetmässiga fördelningar och utgifter finns i bilagan.

Konferenser och bidrag

Under 1999 inleddes ansökningsomgångar för innovativa projektförslag för främjande av sysselsättningsstrategin. Resultatet blev att 7 projekt fick bidrag till ett sammanlagt belopp på 784 000 euro. Kraven var att projekten skulle ha anknytning till sysselsättningsstrategin och både vara innovativa och transnationella. I de flesta projekt låg tonvikten vid metoder, bl.a. ett projekt för att främja benchmarking-processen, ett om att lära sig av grannländerna i södra Baltikum, ett om utveckling av regionala utbildningsnätverk och den årliga konferensen för EU:s arbetsmarknadsekonomer som gjorde en grundlig översyn av rörlighet och invandring samt yrkesval och inkomstfördelning. I andra projekt tog man fasta på särskilda områden, t.ex. sysselsättning i städerna, utexaminerade humanister och idrottssektorn.

Dessutom anordnades under programmets löptid konferenser i samband med de aktuella ordförandeskapen. Dessa omfattade följande:

* Socialpolitik och Amsterdamfördraget (tyska ordförandeskapet)

* - En arbetskultur II (tyska ordförandeskapet)

* - Kultur, ny teknik och sysselsättning (österrikiska ordförandeskapet)

* - Jobbkonferensen - EU/OECD sysselsättningsstrategier (finska ordförandeskapet)

En sammanfattande tabell över budgetmässiga fördelningar och utgifter finns i bilagan.

8. Slutsatser

Programmet för kommissionens verksamhet i samband med analys, forskning och samarbete på sysselsättningsområdet utarbetades i efterdyningarna av vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning efter det att de första sysselsättningsriktlinjerna antagits. Även om programmet inte var avsett för detta har det blivit ett viktigt verktyg för att stödja EU:s sysselsättningsstrategi, och används av kommissionen, medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och andra aktörer. Varje enskild del i programmet har bidragit till uppföljningen och utvecklingen av strategin, från den bakomliggande analysen av aktuella och framtida frågor och bedömningen av effekten av gemenskapens politik till den interaktiva peer review-processen och utvärderingen av de nationella handlingsplanerna.

Denna interimistiska rapport tecknar en situationsbild av programmet i slutet av den period då åtgärderna inleddes (de senaste åtagandena gjordes i december 2000). Några av de större undersökningarna, särskilt de som inleddes under programmets senare skede, är emellertid av ett sådant slag att många av dem först kommer att slutföras under 2001 och några först i början av 2002. En fullständig utvärdering av programmet kommer därför att dröja.

Icke desto mindre kan man redan dra vissa preliminära slutsatser. Det finansiella stödet till Eurostat har lett till betydande förbättringar i de statistiska systemen för uppföljning av sysselsättningen, vilket särskilt innebär att uppgifterna är jämförbara och inkommer i tid. Ytterligare förbättringar kommer att ske efterhand som den löpande arbetskraftsundersökningen genomförs i alla medlemsstater - en utveckling till vilken programmet bidragit med en stor del av det förberedande arbetet.

På det politiska området har införandet av "peer review-processen och transnationella undersökningar varit viktiga faktorer för förbättrandet av sysselsättningsriktlinjerna, medan de gemensamma projekten mellan GD Sysselsättning och socialpolitik, Eurostat och OECD att utveckla lämpliga övervakningssystem för riktlinjerna har börjat visa positiva resultat.

En negativ effekt som redan blivit tydlig är emellertid att ett sådant åtgärdsprogram är beroende av adekvata interna resurser, inte enbart när det gäller att utforma och inleda projekt, men mer för att utnyttja resultaten och dra relevanta politiska slutsatser av dessa.

>Hänvisning till>