SV Europeiska unionens officiella tidning C 251/44

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken – Årlig tillväxtöversikt för 2015”

COM(2014) 902 final

(2015/C 251/09)

Huvudföredragande: Gonçalo LOBO XAVIER

Den 19 december 2014 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Årlig tillväxtöversikt för 2015

COM(2014) 902 final.

Den 9 december 2014 gav kommitténs presidium styrgruppen för Europa 2020-strategin i uppdrag att svara för kommitténs beredning av ärendet.

Med hänsyn till ärendets brådskande karaktär utsågs Gonçalo LOBO XAVIER till huvudföredragande vid Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 505:e plenarsession den 18–19 februari 2015 (sammanträdet den 19 februari 2015). EESK antog följande yttrande med 174 röster för, 8 röster emot och 1 nedlagd röst.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 EESK välkomnar kommissionens årliga tillväxtöversikt för 2015 (1) med dess konceptuella mål att främja lämpliga tillväxtnivåer för att stödja återhämtningen i EU. Strategin med tre pelare – ökade investeringar, strukturreformer och lyhörd finanspolitisk konsolidering och budgetkonsolidering – tycks vara ett bra svar på EU:s behov, och EESK stöder genomförandeplanen, som är anpassad till en mer ändamålsenlig europeisk planeringstermin. Kommittén framhåller dock också att det fortfarande finns vissa brister i processen, med tanke på att den årliga tillväxtöversikten inte omfattar t.ex. sociala och miljömässiga aspekter, och i synnerhet att bekämpningen av den fortfarande oerhört höga arbetslösheten och hanteringen av den sociala krisen inte uttryckligen framhålls som en politisk prioritering. Den årliga tillväxtöversikten är startpunkten för en effektiv europeisk planeringstermin, och därför anser EESK att det bör finnas ett större engagemang beträffande de tidsplansrelaterade skyldigheterna för att uppnå bättre deltagande och bättre resultat.

1.2 EESK menar att förtroendet att investera också förutsätter att den tidsplan som föreslås är tydlig och enkel samt att de viktigaste berörda parterna deltar. Arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället i allmänhet måste delta i arbetet för att uppnå trovärdighet. EESK anser att det är mycket viktigt att kommissionen tar kontakt med Europaparlamentet och arbetsmarknadens parter samt andra organisationer i det civila samhället på europeisk nivå innan den årliga tillväxtöversikten läggs fram. EESK noterar kommissionens ansträngningar för att uppmuntra ökat deltagande från det civila samhällets sida, även i samarbete med de nationella parlamenten, men framhåller att en ny ”civilsamhälleskalender” (2) måste genomföras för att uppnå effektivitet och verkligt deltagande, med faktiska resultat. Alla partner och institutioner måste göra stora insatser för att gå från goda avsikter till konsekvenser, och EESK efterlyser en proaktiv roll från arbetsmarknadens parter.

1.3 Enligt EESK:s åsikt är det inte möjligt att genomföra en tillväxtplan som stöder sysselsättningsskapande åtgärder utan investeringar. Därför är det mycket viktigt att EU skapar lämpliga villkor för partnerskapsbaserade investeringar som omfattar både den privata och den offentliga sektorn. Effektiviteten hos den kombination av politik som föreslås skulle vara den rätta signalen för att stärka förtroendet – en förutsättning för investeringar. EESK välkomnar visserligen kommissionens investeringspakt, men ser det som en stor brist att kommissionen i denna bara riktar in sig på privata investeringar och i stor utsträckning tonar ned behovet av även offentliga investeringar. EESK stöder den diskussion som inletts i kommissionen om användningen av budgetbalansregeln (”den gyllene regeln”) inom EMU:s finanspolitiska regelverk för att undanta offentliga framtidsinvesteringar vid beräkningen av statliga nettounderskott (3). EESK påpekar också att oavsett vem som ska leda investeringen är nyckeln till framgång en tydlig definition av typen av investering och dess hållbarhet för framtiden. I detta sammanhang kommer ökade långsiktiga investeringar i utbildningssystemen verkligen att gagna arbetsmarknaden och ge européerna möjlighet att förstå utmaningens sociala dimension. Det behövs en lämplig metod för att bekämpa ungdomsarbetslösheten – en beklaglig verklighet i Europa – och medlemsstaterna måste samordna sina nationella strategier för att förebygga utestängning och främja mindre gynnade samhällsgruppers integration på arbetsmarknaden.

1.4 Kommittén är helt övertygad om att industrin spelar en avgörande roll i Europas utveckling. Det finns ett stort antal goda exempel på innovation i industrisektorerna och denna miljö måste förstärkas för att främja skapandet av arbetstillfällen och högkvalificerade mänskliga resurser. I investeringsplanen måste man erkänna mervärdet av europeiska ledande industriföretag och främja exempel på innovation och god praxis.

1.5 EESK anser att man måste uppmärksamma främjandet av sociala investeringar i denna process. Sociala investeringar kan spela en avgörande roll för att främja välfärd och utrota fattigdom och utestängning. Kommittén har därför redan begärt att denna fråga uttryckligen ska prioriteras i de årliga tillväxtöversikterna och de landsspecifika rekommendationerna (4). Man måste även främja åtgärder som gör det möjligt för de berörda aktörerna i det civila samhället att frigöra den fulla potentialen hos företagen i den sociala ekonomin och stärka lokalsamhällenas roll (5).

1.6 EESK välkomnar de ansträngningar som gjorts för att främja EU:s potential genom den digitala marknaden. Den digitala marknaden kan verkligen stimulera ekonomin och sysselsättningstillväxten, om vissa viktiga åtgärder vidtas. Endast när gemensamma europeiska dataskyddsregler med höga standarder har införts och när konsumenternas förtroende har återställts kommer företagen att kunna utnyttja den digitala agendans fulla potential. EESK uppmanar kommissionen att påskynda genomförandet av den inre marknaden så att man kan dra bästa möjliga nytta av denna agenda.

1.7 Alla medlemsstater måste ta finanspolitiskt ansvar, och det bör vara direkt kopplat till främjande av sysselsättning och socialt ansvar. Respekt för kompromisserna om en balanserad och ansvarsfull styrning är avgörande för att främja tillväxt. EESK stöder en tillväxtfrämjande finanspolitisk konsolidering och uppmanar medlemsstaterna att – om möjligt – minska den skattebörda som åtstramningsåtgärderna har medfört för medborgarna samt efterlyser andra åtgärder för att åter stimulera privata investeringar utan att försumma kloka offentliga investeringar.

1.8 Det styrningssystem som syftar till att uppnå finanspolitiskt ansvar genom en mer medveten och integrerad budgetövervakning är en intressant strategi som skulle kunna göra det möjligt att på lämpligt sätt införliva EU:s politiska rekommendationer i utarbetandet av de nationella budgetarna. EESK välkomnar förenklingen av planeringsterminen, som rekommenderades redan i yttrandet om den årliga tillväxtöversikten för 2014 (6), och hoppas att dessa förändringar blir effektiva.

1.9 Kommittén förespråkar större enhetlighet i presentationen av varje medlemsstats budgetsituation. Detta kommer att förenkla jämförelser och kan göra det lättare att hitta lösningar på europeisk nivå. Det skulle också kunna vara intressant att se över beräkningen av den inhemska skulden för att få mer faktisk och balanserad information.

2. Inledning

2.1 Kommittén välkomnar den årliga tillväxtöversikten som en riktlinje för att ”vederkvicka” EU-politiken med sikte på att stimulera ekonomin och hållbar tillväxt för alla.

Den europeiska planeringsterminen har visat sig fungera som ett riktmärke för att införa eller förstärka den finanspolitik eller de strukturreformer som behövs för att säkerställa tillväxt, och den har gett konkreta resultat. Man skulle dock kunna kritisera planeringsterminen för de långsamma förfarandena och den bristande beslutsamheten när det gäller de bästa sätten att ta sig ur den allvarliga kris som har plågat EU och fortfarande, i större eller mindre utsträckning, är kännbar i alla medlemsstater.

2.2 Initiativets värde kan således inte ifrågasättas, särskilt med tanke på medvetenheten om de svårigheter som varje medlemsstat har mött mot bakgrund av tillväxtpolitiken, som avspeglar deras särskilda omständigheter och den takt i vilken de har genomfört åtgärder och reformer som har fått genomslag och gett resultat.

2.3 I sin årliga tillväxtöversikt för 2015 rekommenderar kommissionen tydligt en ekonomisk politik som bygger på tre viktiga integrerade pelare: ökade investeringar, snabbare strukturreformer samt ansvarsfull och tillväxtfrämjande finanspolitisk konsolidering. Enligt kommissionens uppfattning kommer det sätt på vilket dessa tre ekonomipolitiska pelare integreras att vara nyckeln till framgång och uppnående av resultat som gör det möjligt att minska arbetslösheten, särskilt bland ungdomar. Detta kommer att kräva strukturreformer på arbetsmarknaden, ytterligare pensionsreformer, modernisering av de sociala trygghetssystemen, flexiblare marknader för varor och tjänster, ett förbättrat investeringsklimat och företagsklimat, bättre kvalitet på investeringar i forskning, innovation och utbildning samt en intensifierad strävan efter effektivitet inom den offentliga förvaltningen.

2.4 Det är intressant att kommissionen även efterlyser deltagande av det civila samhället under hela processen för tillväxt och förändring, med särskild tonvikt på arbetsmarknadsparternas deltagande (7). Kommissionen uppmanar också medlemsstaterna att göra de nationella parlamenten mer aktivt delaktiga och att uppmuntra allmänheten att engagera sig aktivt och bidra till att utvärdera den politik som ska genomföras. Det är värt att notera denna satsning på att förbättra allmänhetens deltagande vid en tidpunkt då man oroar sig för att människor känner att de står långt ifrån det europeiska projektet.

3. Ett helhetsgrepp

3.1 Främjande av investeringar

3.1.1 Kommittén är övertygad om att återställande av investeringsnivåerna, tillsammans med investerarnas förtroende (bland både institutioner och enskilda), är en av nycklarna till tillväxt. Vi välkomnar därför investeringsplanen för Europa (8), där man tar upp behovet av att främja viktiga strukturella investeringar som skapar förutsättningar för den tillväxt och hållbarhet som krävs för konkurrenskraft. Även om EESK välkomnar kommissionens investeringspakt ser vi det som en stor brist att kommissionen i denna bara riktar in sig på privata investeringar och i stor utsträckning tonar ned behovet av även offentliga investeringar. EESK stöder den diskussion som inletts i kommissionen om användningen av budgetbalansregeln (”den gyllene regeln”) inom EMU:s finanspolitiska regelverk för att undanta offentliga framtidsinvesteringar vid beräkningen av statliga nettounderskott (9).

3.1.2 En analys av den rådande situationen visar att EU har blivit mindre konkurrenskraftigt än andra globala ekonomier, just på grund av de minskade investeringarna på viktiga områden, t.ex. uppgradering av utrustning och tillgång till teknik samt förbättrad utbildning, för att bara nämna några exempel. EESK stöder följaktligen denna plan för att främja investeringar, men ett antal variabler är fortfarande oklara och skulle kunna undergräva planens nytta. Den konceptuella grunden förefaller sund, men kommittén är tveksam till hur planen skulle kunna genomföras fullt ut och i stor skala.

3.1.3 De invändningar som vi känner oss tvungna att framföra när det gäller rekommendationerna i den årliga tillväxtöversikten avser till stor del de begränsningar som fortfarande råder i vissa medlemsstater i fråga om de investeringsnivåer som krävs. Det råder fortfarande stora skillnader i tillgången till finansiering, särskilt för små och medelstora företag, vilket kan undergräva initiativets nytta även om de nationella regeringarna visar politisk vilja. I detta skede är det fortfarande oklart hur dessa skillnader ska åtgärdas och minskas i syfte att främja inkluderande investeringar i Europa, trots kommissionens mycket välkomna rekommendationer om små och medelstora företags tillgång till finansiering, med ett nytt tillvägagångssätt vid insolvens och konkurser och förbättringar av regelverket som syftar till att öka de långsiktiga investeringarna i små och medelstora företag.

3.1.4 EESK anser också att de befintliga och tillgängliga investeringsprogrammen kommer att vara avgörande för att uppnå de tillväxtrelaterade målen, och instämmer i behovet av att uppmuntra medlemsstaterna – inklusive allmänheten, företagen och de offentliga organen – att aktivt delta i program som är inriktade på dem och som är avsedda att vara inkluderande och främja spetskompetens, såsom Horisont 2020 (10) (för innovation och forskning), Fonden för ett sammanlänkat Europa (11) (för investeringar i infrastruktur) och Cosme (12) (för finansiering av små och medelstora företag). Enligt EESK bör dock också strukturerna för övervakning av programmen göras mer inkluderande och ”användarvänliga” för att främja spetskompetens och en mer rättvis tillgång för alla institutioner och medlemsstater, utan att den noggrannhet och mycket höga kvalitet som krävs av programmen går förlorade.

3.1.5 Kommittén är fast övertygad om sociala investeringars effektivitet och deras direkta inverkan på befolkningens välbefinnande. I den offentliga politiken får man inte förbise styrkan hos företagen inom den sociala ekonomin, inte bara för att de har en nära koppling till det civila samhället utan också för att det finns goda exempel som kan användas i liknande situationer. EU måste främja bästa praxis från medlemsstaterna i hela gemenskapen (13).

3.2 Strukturreformer

3.2.1 Den inre marknaden för varor och tjänster har alltid stått i centrum för den europeiska integrationen. Väldigt mycket har redan uppnåtts tack vare enorma ansträngningar, men vissa områden som är avgörande för tillväxten har fortfarande inte ändrats. EESK välkomnar därför medlemsstaternas insatser för att undanröja hinder för skapandet av en inre marknad som är effektiv, ändamålsenlig och rättvis. EESK tvivlar inte heller på fördelarna för de europeiska konsumenterna med en effektiv inre marknad för varor och tjänster, som skulle göra EU till en mer attraktiv plats för investeringar, vilket i sin tur skulle få en direkt inverkan på skapandet av arbetstillfällen och det sociala välbefinnandet. Kommittén anser dock att det är viktigt att göra ytterligare insatser och vidta praktiska åtgärder för att uppnå detta mål.

3.2.2 Den ledande ställning som man skulle uppnå genom att skapa en digital inre marknad är därför ytterst viktig, och det är självklart något som EESK fullt ut ställer sig bakom. Kommittén är fast övertygad om fördelarna med en effektiv digital inre marknad och anser att finansieringsordningarna för investeringar i infrastruktur och kunskap bör inriktas på detta mål. Vi konstaterar dock återigen att det finns skillnader mellan medlemsstaterna som skulle kunna hindra en effektiv integration.

3.2.3 På samma sätt måste EU, samtidigt som man främjar spetskompetens och effektivitet på den digitala inre marknaden (14), kräva att dess konkurrenter följer EU:s bestämmelser och standarder, eftersom allt annat vore orättvist mot den inre marknaden själv. EESK talar inte om protektionism eller andra liknande åtgärder, utan efterlyser helt enkelt tydlighet under hela processen samt ett ordentligt genomförande av de åtgärder och krav som är nödvändiga för att visa vägen i olika delar av ekonomin och samhället.

3.2.4 Kommittén anser att planerna för tillväxt och skapande av arbetstillfällen måste anpassas till nationella reformer som främjar högkvalitativt arbetskraftsdeltagande, ökar produktiviteten och får ut det bästa ur utbildningssystemen.

3.3 Strävan efter en ansvarsfull finanspolitik

3.3.1 Trots medlemsstaternas förbättrade resultat när det gäller den inhemska statsskulden – antalet länder med alltför stort underskott minskade från 24 år 2011 till 11 år 2014 (15), vilket är en positiv utveckling – återstår mycket att göra i detta avseende, särskilt med tanke på tillväxten på medellång till lång sikt.

3.3.2 Medlemsstaternas anpassningsprocesser har genomförts på bekostnad av befolkningens sociala välbefinnande, vilket har påverkat alla, både privatpersoner och företag. EESK anser därför att det är en stor brist att bekämpningen av den fortfarande oerhört höga arbetslösheten och hanteringen av den sociala krisen inte uttryckligen framhålls som en politisk prioritering.

3.3.3 EESK välkomnar en politik där finanspolitiskt ansvar kombineras med åtgärder för ekonomisk tillväxt, men påminner om att man måste genomföra åtgärder som återspeglar den faktiska situationen i varje medlemsstat. Att tillämpa universalåtgärder på olika situationer har visat sig vara ett recept för misslyckande. Kommissionen vill knappast upprepa den senaste tidens misstag.

3.3.4 Kommittén uppmanar kommissionen att trappa upp kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande. God praxis i kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande bör främjas och spridas för att uppnå ökad effektivitet och rättvisa.

4. Förbättring av styrningssystemet så att det blir mer ändamålsenligt

4.1 Kommittén har varit särskilt aktiv i utvärderingen och översynen av genomförandet av Europa 2020-strategin (16). Det är därför med en känsla av ansvar som EESK anser att anpassningen av tidsplanen för översynen av strategin till den europeiska planeringsterminen och rådet är en viktig åtgärd för att uppnå de föreslagna målen och göra de föreslagna åtgärderna effektivare samt för att se över själva målen.

4.2 Denna anpassning är, såsom EESK:s styrgrupp för Europa 2020-strategin har konstaterat vid flera tillfällen, avgörande för att bedöma effektiviteten hos de vidtagna åtgärderna, utvärdera de fastställda målen och anpassa de åtgärder som genomförs, så att de blir effektivare mot bakgrund av den faktiska situationen i Europa i allmänhet och i medlemsstaterna i synnerhet.

4.3 EESK välkomnar rationaliseringen av den europeiska planeringsterminen, särskilt förslaget om att lägga fram en enda heltäckande ekonomisk bedömning per medlemsstat och att tidigarelägga dess offentliggörande till mars. Det är viktigt att de landsspecifika rekommendationerna också kommer att läggas fram tidigare.

4.4 EESK håller med kommissionen om att de nationella reformprogrammen bör få en ny inriktning och anser att det är mycket viktigt att arbetsmarknadens parter och andra organisationer i det civila samhället i ett tidigt skede görs delaktiga i utformningen av programmen. Detta kommer att öka egenansvaret för den europeiska planeringsterminen och leda till ett bättre genomförande genom att i slutändan förbättra dess demokratiska legitimitet.

4.5 EESK betonar att halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin bör offentliggöras i god tid för att ge berörda aktörer tillräckligt med tid för att förbereda sina ståndpunkter.

4.6 Politiken för social innovation och sociala investeringar bör införlivas i översynen av Europa 2020-strategin och stödjas genom ett särskilt flaggskeppsinitiativ. Man bör införa mätning av den sociala påverkan med hänsyn till de socialpolitiska framstegen, med sociala indikatorer i de nationella lägesrapporterna.

4.7 EU måste vidta kraftfulla åtgärder genom att visa solidaritet och respekt för medlemsstaternas suveränitet, lyhördhet och framför allt intelligent ledarskap för att finna lösningar som är inkluderande och balanserade, för att bygga upp ett samförstånd som kan samla medborgarna kring ett projekt som verkligen är europeiskt och som kommer alla till nytta.

4.8 Kommittén är medveten om de utmaningar som ligger framför oss och är därför oroad över bristen på idéer beträffande miljöfrågor i den årliga tillväxtöversikten. Man kan förvänta sig att dessa farhågor kommer att beaktas i investeringsplanen, men ett särskilt avsnitt om utmaningar, möjligheter och politik på miljöområdet kommer också att stärka EU:s ledarskap på detta område. Det kommer också att påverka förtroendet för industrins framtid i EU samt befolkningens välfärd och hållbarheten.

Bryssel den 19 februari 2015. Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Henri MALOSSE

(1) För den årliga tillväxtöversikten för 2015, se kommissionens webbplats http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-happen/annual-growth-surveys/index_sv.htm

(2) Se bilagan.

(3) EESK:s yttrande om ”De sociala investeringarnas inverkan” (EUT C 226, 16.7.2014, s. 21–27).

(4) EESK:s yttrande om ”Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020” (EUT C 271, 19.9.2013, s. 91–96), och EESK:s yttrande om ”De sociala investeringarnas inverkan” (EUT C 226, 16.7.2014, s. 21–27).

(5) Se Milanodeklarationen: EESC calls for innovation in the Union's welfare systems to adapt to the new challenges ahead, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

(6) EESK:s yttrande om ”Årlig tillväxtöversikt för 2014” (EUT C 214, 8.7.2014, s. 46–54).

(7) Se rekommendationerna i EESK:s yttrande om ”Årlig tillväxtöversikt för 2014” samt EESK:s rapport om halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin på http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.europe-2020-meetings.34402

(8) För investeringsplanen, se kommissionens webbplats http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/index_en.htm

(9) EESK:s yttrande om ”De sociala investeringarnas inverkan” (EUT C 226, 16.7.2014, s. 21–27).

(10) För Horisont 2020, se kommissionens webbplats http://ec.europa.eu/programmes/horizon2020

(11) För Fonden för ett sammanlänkat Europa, se kommissionens webbplats http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/connecting-europe-facility

(12) För Cosme, se kommissionens webbplats http://ec.europa.eu/enterprise/initiatives/cosme/index_en.htm

(13) EESK:s yttrande om ”Investeringar för social påverkan” (EUT C 458, 19.12.2014, s. 14–18).

(14) EESK:s yttrande om ”Framsteg i genomförandet av Europa 2020-strategin”, EUR/7 – EESC-2015-00034-00-00-AC-TRA.

(15) För alltför stort underskott, se den årliga tillväxtöversikten för 2015 på kommissionens webbplats http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-happen/annual-growth-surveys/index_sv.htm, punkt 4 ”ÖKAT BUDGETANSVAR”.

(16) Se EESK:s rapport om halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin på http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.europe-2020-meetings.34402