A4-0095/94

Beslut om de ekonomiska och handelsmässiga förbindelserna mellan Europeiska unionen och Ryssland.

Europaparlamentet fattar detta beslut,

- med beaktande av sitt beslut av den 9 juli 1992 om det ekonomiska samarbetet mellan Europeiska gemenskapen och Oberoende staters samvälde ((EGT nr C 241, 21.9.1992, s. 161.)),

- med beaktande av sitt beslut av den 12 mars 1993 om framtida avtal mellan gemenskapen och de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen ((EGT nr C 115, 26.4.1993, s. 248.)),

- med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Ryssland och interimsavtalet, vilket i under en första tid skall utgöra grundval för ikraftträdandet av de handelspolitiska bestämmelserna i partnerskapsavtalet mellan EU och Ryssland,

- med beaktande av sitt samtycke av den 30 november 1995 till ingåendet av avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Ryssland å andra sidan (95/0151/(AVC))

((Protokollet av detta datum, del II.1c.))- med beaktande av artikel 148 i arbetsordningen,

- med beaktande av ett betänkandet från utskottet för externa ekonomiska förbindelser (A4-0095/94).

A. De ekonomiska och handelsmässiga relationerna regleras fortfarande av det avtal om ekonomiskt och handelsmässigt samarbete mellan EU och före detta Sovjetunionen, vilket slöts 1989.

B. De ekonomiska reformer som skall leda till ett marknadsekonomiskt system i Ryssland måste genomföras under särskilt svåra förhållanden, framför allt en oroande politisk instabilitet.

C. Ett lyckat genomförande av de ekonomiska reformerna i Ryssland, vilket med stor marginal är den största av republikerna i OSS, är av stor strategisk betydelse för stabiliteten i hela Europa.

D. Det fackbistånd och ekonomiska bistånd, från framför allt EU och dess medlemsstater, men också från övriga industriländer i väst beviljar Ryssland värdesätts.

E. Vid utformning av de avvägda förbindelserna mellan Europeiska unionen och Rysslands regering måste hänsyn tas till att Ryska federation utgörs av många folkslag.

Parlamentet

1. gläder sig åt det med Ryssland ingångna partnerskapsavtalet och uppmanar medlemsstaterna att omgående ratificera detta avtal så att det omfattande samarbete som förutses i avtalet kan påbörjas snarast möjligt,

2. konstaterar att förhandlingarna om ett partnerskapsavtal med Ryssland har gett ett upphov till ett större antal dispenser än vad som varit fallet vid andra partnerskapsavtal, vilket i sin tur kan leda till svårigheter i samarbetet mellan OSS-staterna,

3. hänvisar till att partnerskapsavtalet inte enbart rör det handelsmässiga och ekonomiska samarbetet utan även, i kraft av etableringen av en politisk dialog och samarbetet om inre säkerhet, omfattar områden inom unionen, så som dessa omformulerades i Maastrichtavtalet,

4. understryker att upprätthållandet av de demokratiska principerna och de mänskliga rättigheterna utgör grundvalen för det ömsesidiga samarbetet, och är dessutom en avgörande förutsättning för att de marknadsekonomiska reformerna skall kunna lyckas,

5. kritiserar ånyo rådet för att det försummade att uppfylla de förpliktelser gentemot Europaparlamentet som följer av den högtidliga förklaringen till Europeiska unionen i Stuttgart enligt vilken Europaparlamentet skulle ha rådfrågats om interimsavtalet,

6. är bekymrat över den rådande ekonomiska situationen i Ryssland, vilken tre år efter det att reformerna påbörjats ännu kännetecknas av en omfattande produktionsnedgång inom industri och jordbruk, extremt hög inflation, hög arbetslöshet, ofta visserligen dold, och ett alltför stort budgetunderskott,

7. uppmärksammar att den ekonomiska krisen i Ryssland ytterligare förvärrades av Sovjetunionens upplösning och det därav följande avbrottet av de ryska företagens traditionella leverantörsförbindelser, och att det ryska näringslivet därigenom förlorade många av sina traditionella avsättningsmarknader; gläder sig därför i detta sammanhang speciellt över att partnerskapsavtalet skall främja återupptagandet av de ekonomiska förbindelserna mellan republikerna,

8. är bekymrat över den obalansen i den ryska samhällsekonomin, vilken tar sig uttryck i en extremt hög inflation och en därigenom kontinuerlig deprecisering av den ryska valutan,

9. anser att det allt för stora underskottet i statens budget samt de centralbankskrediter som används för att täcka detsamma är de främsta orsakerna till denna olyckliga utveckling och hoppas att den ryska regeringen vidtar lämpliga åtgärder,

10. hänvisar till att ett lyckat samarbete förutsätter en viss miniminivå av makroekonomisk stabilisering i Ryssland, vilken endast kan åstadkommas med hjälp av en genomgripande sanering av den offentliga budgeten och genom att införa ett penning- och valutasystem vilket återupprättar tilliten till den ryska valutans stabilitet såväl inom som utom landet,

11. fastslår att Ryssland har överskott i handelsbalansen både gentemot de övriga republikerna i OSS och industriländerna i väst, även om det har skett en mycket tydlig minskning av både import och export,

12. är oroat över kapitalflykten från Ryssland, vilken berövar landet välbehövliga medel för moderniseringen av ekonomin och hotar att motverka det ekonomiska biståndet från väst,

13. anser det vara absolut nödvändigt med en avsevärd förbättring av villkoren för privata investeringar i Ryssland, då bristen på en fungerande offentlig förvaltning inom områdena för ekonomi, skatter och rättsväsende verkar hämmande på sådana investeringar,

14. ser i Ryssland, trots de nuvarande svårigheterna, på lång sikt en viktig partner på det ekonomiska och handelsmässiga området, då landet å ena sidan förfogar över stora råvarutillgångar och kan erbjuda producenterna i EU stora avsättningsmöjligheter, och å andra sidan då dess näringsliv också bör integreras i den europeiska arbetsfördelningen,

15. anser därför att avtalet om att undersöka möjligheterna för att etablera ett frihandelsområde om tre år är berättigat,

16. understryker betydelsen av den i partnerskapsavtalets avtalade tillnärmningen om lagstiftningar samt förpliktelserna på områdena för: konkurrensrätt, immaterialrätt och statsstöd, som skall skapa rättvisa villkor för den ömsesidiga handeln,

17. anser det är nödvändigt att fortsätta att bedriva denna politik för att öppna marknaderna men erkänner att EU, på grundval av stränga kriterier och med nödvändig återhållsamhet, måste ha möjlighet att använda sina handelspolitiska skyddsåtgärder i händelse av störningar på marknaden eller om Ryssland använder sig av dumpning eller subventionering vid export,

18. godkänner den försiktiga öppningen från EU:s sida för fysiska personer från Ryssland inom ramen för gränsöverskridande utbyte av tjänster och uppmärksammar samtidigt att möjligheten att tillfälligt utöva ett yrke i EU kan vara ett viktigt bidrag till yrkesmässig vidareutbildning; anmodar därför EU:s medlemsstater att undersöka om det är möjligt att ingå bilaterala avtal på detta område, vilka tar hänsyn till båda parters arbetsmarknadspolitiska situation,

19. anser att bestämmelserna om transporter på inre vattenvägar är mindre tillfredsställande mot bakgrund av att Ryssland och Europeiska unionen först efter avtalets ingående avser att inleda förhandlingar om stegvist tillträde för motpartens rederier till de inre vattenvägarna som gör det möjligt för dem att utföra tjänster som kan kombineras med den internationella sjöfarten,

20. anser att införandet av ett obligatoriskt aidstest vid inresa till Ryssland är ett allvarligt hinder för EU:s näringslivsrepresentanters möjligheter till verksamhet i enlighet med partnerskapsavtalet,

21. stöder Rysslands ansträngningar att snarast möjligt uppnå medlemskap i Världshandelsorganisationen (WTO) under förutsättning att landet påtar sig förpliktelserna som följer på GATT, GATS och övriga avtal från Uruguay- rundan och framlägger ett väl avvägt erbjudande om tullkoncessioner,

22. är medvetet om att Rysslands anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO) kommer att kräva en revidering av bestämmelserna i partnerskapsavtalet om varuhandel, gränsöverskridande utbyte av tjänster och etableringsvillkor och förväntar sig i så fall av att Ryssland ger EU- företag bättre tillgång till marknaden och bättre arbets- och etableringsvillkor,

23. förväntar sig att ett närmare och mer välstrukturerat samarbete inom jordbruk, gruvdrift, industri, yrkesutbildning, transport, telekommunikation, energi, miljöskydd, vetenskap och teknik, rymdforskning, kampen mot narkotikahandeln och pengatvätt samt det kulturella samarbetet kommer att innebära ett väsentligt bidrag från EU:s sida till förmån för reformprocessen i Ryssland, vilket kommer att vara ett effektivt komplement till det tekniska bistånd, som utbetalas i enlighet med TACIS-programmet,

24. välkomnar det ingångna avtalet mellan EU och Ryssland om handel med stålprodukter som löper till 1996; ett avtal som innebär begränsningar i importen av ryska stålprodukter och bland annat bidrar till att stabilisera stålmarknaden i Europa, men samtidigt ger Ryssland betydande exportmöjligheter på stålområdet,

25. hoppas vidare att partnerskapsavtalet och de ännu inte färdigförhandlade tilläggsavtalen om handel med nukleära material och samarbete inom kärnkraftssektorn kommer att bidra till att sätta stopp för den illegala handeln med klyvbart material och till att förbättra säkerhetsnivån i de ryska kärnkraftverken,

26. förväntar sig att ingången av avtalet om en europeisk energistadga kommer att bidra till det ömsesidiga samarbetet på detta område, särskilt vad gäller projektering, utnyttjande och transport av energikällor,

27. erkänner textilhandelns betydelse för utvecklingen av den ryska ekonomin och uppmanar kommissionen att undersöka om det textilavtal, som ingåtts med Ryssland 1993, kan bli föremål för för en särskild revision, i synnerhet mot bakgrund av resultaten av Uruguay-rundan,

28. erkänner att ett ekonomiskt bistånd som utgår utöver ramarna för TACIS, i synnerhet lån som inte är bundna till betalningsbalansen, inte synes vara på sin plats för ögonblicket i betraktande av Rysslands överskott i utrikeshandeln och den massiva kapitalflykten, men menar att en projektrelaterad långivning t. ex. inom ramarna för EIB i högre grad kan ge möjlighet till ett effektivt ekonomiskt bistånd till Ryssland,

29. gläder sig åt upprättandet av ett blandat parlamentariskt utskott som kommer att ge Europaparlamentet och det ryska parlamentet möjlighet att följa avtalets genomförande med kritiska ögon och rikta rekommendationer till samarbetsrådet gällande utvecklingen och förstärkningen av det ömsesidiga samarbetet,

30. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra detta beslut till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och Rysslands regering.