Dagens situation kännetecknas av en fortsatt stor nedgång från toppen av irreguljära inresor 2015. Emellertid har vissa tendenser fortsatt under 2018 och i början av 2019, och visar på behovet av fortsatta åtgärder liksom förmåga att reagera på nya omständigheter.

·Åtgärder har vidtagits mot människosmugglarnätverken: Enbart under 2018 spelade Europeiska centrumet för bekämpning av människosmuggling en nyckelroll i över hundra högprioriterade smugglingsärenden. Gemensamma utredningsgrupper tar itu med smuggling i länder som Niger.

·Under 2018 upptäcktes omkring 150 000 irreguljära inresor över EU:s yttre gränser, en minskning med 25 % jämfört med 2017. Det var det lägsta antalet på fem år, och mer än 90 % lägre än toppåret 2015 under migrationskrisen.

·På den västra Medelhavsrutten/Atlantrutten ökade antalet anländande förra året och ligger kvar på höga nivåer. Det totala antalet anlända till Spanien under 2018 (nästan 65 000 personer) var 131 % högre än 2017, och denna tendens fortsatte under 2019. Flest anlända till Spanien under 2018 var marockaner (en femtedel av det totala antalet passager), följt av personer från de västafrikanska länderna Guinea, Mali, Elfenbenskusten och Gambia samt från Algeriet.

·I centrala Medelhavet är antalet irreguljära inresor fortfarande lågt. Totalt sett minskade under 2018 de irreguljära inresorna till Italien med 80 % jämfört med 2017, och denna tendens fortsatte 2019 så att antalet sjönk till nivåerna före krisen. Även om Libyen fortfarande stod för mer än hälften av avresorna 2018 har den libyska kustbevakningen fortsatt att hejda eller rädda ett stort antal personer till sjöss – omkring 15 000 under 2018, och de vanligaste nationaliteterna var sudaneser (14 %), nigerianer (12 %) och eritreaner (12 %). Tunisien har blivit ett allt större avreseland (främst för tunisier) till Italien, och under andra halvåret 2018 såg Malta en ökning av antalet anländande.

·I östra Medelhavet ökade antalen under 2018, och antalet anländande till Grekland under 2019 är nu mer än 30 % högre än för ett år sedan. Denna utveckling sätter fortsatt press på öarna i Egeiska havet, men också på den grekisk-turkiska landgränsen, eftersom det finns alltför få återsändanden till Turkiet för att minska trycket och bekämpa smugglarnas affärsmodell. Afghanerna är den största nationaliteten som anlände till öarna under 2018 och 2019 hittills, medan turkiska medborgare har utgjort den största nationaliteten som kommer in i EU över landgränserna. Tillströmningen av migranter till Cypern har också ökat, både till sjöss och genom passage landvägen till de regeringskontrollerade delarna av Cypern.

Under 2018 ökade också de irreguljära förflyttningarna på västra Balkan betydligt, även om antalen minskade mot årsslutet när vintern inträdde. Under 2018 var antalet irreguljära ankommande fyra gånger högre än 2017, och den största rutten i regionen är den från Serbien till Bosnien och Hercegovina. I Bosnien och Hercegovina skedde omkring 24 000 irreguljära inresor 2018, och vid årsslutet vistades omkring 5 000 migranter i landet. Färre anländande kom dock längs rutten sedan Serbien avskaffade viseringsfria resor för iranska medborgare den 17 oktober 2018. Den ökade tillströmningen av indiska medborgare, till följd av att de har viseringsfrihet till Serbien, övervakas.

Även om antalet dödsfall i Medelhavet har minskat sedan 2016 tack vare EU:s, medlemsstaternas och andra partners insatser, innebär smugglarnas affärsmodell fortfarande att överfarter till havs kostar människoliv. Nästan 2 300 människor dog 2018, jämfört med 3 100 under 2017, och över 220 personer har dött hittills under 2019.

Asyl

Under 2018 lämnades omkring 634 700 ansökningar om internationellt skydd in i EU och de övriga Schengenländerna. Detta är 10 % mindre än 2017 och innebär att antalen återgått till ungefär samma nivåer som 2014. De största mottagarländerna var 2018 Tyskland, Frankrike, Grekland, Italien och Spanien (72 % av alla ansökningar i EU och Schengenländerna). Liksom under 2017 var de största ursprungsländerna Syrien, Afghanistan och Irak. Antalet ansökningar ökar dessutom betydligt från migranter från länder som inte behöver Schengenvisum, i synnerhet Venezuela, Georgien och Colombia.

Under 2018 blev det över 400 000 träffar på fingeravtryck från personer som begav sig till en annan medlemsstat mot fingeravtryck lagrade i Eurodacdatabasen. Frankrike och Tyskland var de två medlemsstaterna med flest träffar (vilket tyder på att de är de två länder dit de flesta sekundära förflyttningarna sker), och Italien och Grekland var de två medlemsstater som hade flest befintliga registreringar (vilket tyder på att de är de främsta länderna för första inresa).





III.OMEDELBARA ÅTGÄRDER

Västra Medelhavsrutten: samarbete med Marocko

Spanien är nu det främsta landet för irreguljära gränspassager, varför åtgärder för att hantera migrationen längs den västra Medelhavsrutten måste prioriteras högt av EU. EU har lagt grunden för ett nära partnerskap med Marocko. I slutet av 2018 godkände EU bidrag på 140 miljoner euro till gränsförvaltning och budgetstöd. Marocko har redan arbetat med att stärka kontrollen vid sina gränser och har förhindrat ett stort antal avresor. EU:s åtgärder ska stödja denna process. De första utbetalningarna har gjorts och upphandling av viktig utrustning har utlysts: de sista kontrakten i paketet ska undertecknas senast i april och genomförandet ute på fältet behöver fortsätta. Detta kompletterar också de 36 miljoner euro i nödhjälp som man enades om 2018 för att hjälpa Spanien vid sydgränsen. EU stöder också Spanien genom insatsen Indalo. Kommissionen är beredd att ge Spanien allt ekonomiskt och tekniskt stöd som landet behöver för att hantera migranterna.