Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om ändring av genomförandeförordningen (EU) nr 990/2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 /* COM/2013/0263 final - 2013/0138 (NLE) */





MOTIVERING Bakgrund till förslaget || Motiv och syfte Detta förslag rör tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad grundförordningen) i samband med interimsöversynen rörande den gällande antidumpningstullen på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). || || Allmän bakgrund Förslaget läggs fram som ett led i tillämpningen av grundförordningen och grundar sig på en undersökning som har genomförts i enlighet med grundförordningens formella och materiella krav. || Gällande bestämmelser Genom förordning (EEG) nr 2474/93[1] införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 30,6 % på import av cyklar med ursprung i Kina. Efter en undersökning avseende kringgående av åtgärderna enligt artikel 13 i grundförordningen utvidgades denna tull genom rådets förordning (EG) nr 71/97[2] till att även omfatta import av vissa cykeldelar från Kina. Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen beslutade rådet genom förordning (EG) nr 1524/2000[3] att ovannämnda åtgärder skulle bibehållas. Efter en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen beslutade rådet genom förordning (EG) nr 1095/2005[4] att den gällande antidumpningstullen skulle höjas till 48,5 %. Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen beslutade rådet genom genomförandeförordningen (EU) nr 990/2011[5] att ovannämnda åtgärder skulle bibehållas. || Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Ej tillämpligt. Samråd med berörda parter och konsekvensanalys || Samråd med berörda parter || De parter som berörs av förfarandet har haft möjlighet att försvara sina intressen under undersökningen, i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen. || Extern experthjälp || Någon extern experthjälp har inte behövts. || Konsekvensbedömning Förslaget är en följd av tillämpningen av grundförordningen. Någon allmän konsekvensbedömning föreskrivs inte i grundförordningen, som dock innehåller en uttömmande förteckning över villkor som måste bedömas. Förslagets rättsliga aspekter || Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Den 9 mars 2012 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning att den inledde en interimsöversyn av de gällande antidumpningsåtgärderna rörande import av cyklar med ursprung i Kina. Översynen inleddes på eget initiativ. Vid översynen konstaterades att de omständigheter som rör dumpning och skada inte hade ändrats väsentligt och att bibehållande av åtgärderna därför krävdes för att motverka dumpningen. Det fastställdes också att om antidumpningsåtgärderna skulle upphävas skulle detta leda till fortsatt dumpning och väsentlig skada för unionsindustrin. Det fastställdes vidare att bibehållandet av åtgärderna inte stred mot unionens intresse. När det gäller de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna visade undersökningen att en bestående förändring av omständigheterna förelåg och att deras individuella dumpningsmarginaler därför bör ändras. Rådet föreslås därför anta det bifogade förslaget till förordning om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 990/2011, vilken bör offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning senast den 5 juni 2013. || Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen. || Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där unionen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. || Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: || Åtgärdsformen beskrivs i grundförordningen och ger inget utrymme för nationella beslut. || Det är inte nödvändigt att ange på vilket sätt den ekonomiska och administrativa börda som faller på unionen, nationella regeringar, regionala och lokala myndigheter, ekonomiska aktörer och allmänheten begränsas till ett minimum och står i proportion till förslagets mål. || Val av regleringsform || Föreslagen regleringsform: förordning. || Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl: Det anges inte några alternativ i grundförordningen. Budgetkonsekvenser || Förslaget påverkar inte unionens budget. 2013/0138 (NLE) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om ändring av genomförandeförordningen (EU) nr 990/2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[6] (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4, 11.3, 11.5 och 11.6, med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och av följande skäl: A. FÖRFARANDE 1. Gällande åtgärder (1) Genom rådets förordning (EEG) nr 2474/93[7] infördes en slutgiltig antidumpningstull på 30,6 % på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet) (nedan kallad den ursprungliga undersökningen). Efter en undersökning avseende kringgående av åtgärderna enligt artikel 13 i grundförordningen utvidgades denna tull genom rådets förordning (EG) nr 71/97[8] till att även omfatta import av vissa cykeldelar från Kina. På grundval av artikel 13.2 i grundförordningen beslutade man dessutom att införa ett system med befrielse från den utvidgade tullen. Närmare bestämmelser om detta system fastställdes i kommissionens förordning (EG) nr 88/97[9]. För att kunna befrias från den utvidgade tullen måste cykeltillverkare i unionen uppfylla kraven i artikel 13.2 i grundförordningen, dvs. att de kinesiska cykeldelarna utgör mindre än 60 % av den sammansatta produkten eller att förädlingsvärdet för alla delar som förs in i verksamheten överskrider 25 %. Hittills har över 250 befrielser från den utvidgade tullen beviljats. (2) Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen beslutade rådet genom förordning (EG) nr 1524/2000[10] att ovannämnda åtgärder skulle bibehållas. (3) Efter en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen (nedan kallad ändringsinterimsöversynen) beslutade rådet genom förordning (EG) nr 1095/2005[11] att den gällande antidumpningstullen skulle höjas till 48,5 %. (4) Efter en översyn av åtgärderna avseende kringgående i enlighet med artiklarna 13.4 och 11.3 i grundförordningen beslutade rådet genom förordning (EG) nr 171/2008[12] att bibehålla den utvidgning av antidumpningstullen på import av cyklar med ursprung i Kina som innebar att även import av vissa cykeldelar från Kina skulle omfattas av tullen. (5) Efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen beslutade rådet genom genomförandeförordningen (EU) nr 990/2011[13] (nedan kallad den tidigare undersökningen) att ovannämnda åtgärder skulle bibehållas. 2. Inledning av undersökning på eget initiativ (6) Efter översynen vid giltighetstidens utgång i oktober 2011 tydde bevisning som kommissionen förfogade över på att de omständigheter rörande dumpning och skada som låg till grund för tillämpningen av de gällande åtgärderna kunde ha ändrats och att ändringarna kunde vara bestående till sin karaktär. (7) Den prima facie-bevisning som kommissionen förfogade över tydde på att det system med exportkvoter som tillämpades för cykeltillverkarna i Kina och som hindrade de exporterande tillverkarna från att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden genom ändringsinterimsöversynen hade avskaffats i januari 2011. (8) Vidare hade unionsindustrins struktur ändrats. Särskilt gällde att flera unionstillverkare hade övergått från en fullständig tillverkningscykel till (partiell) monteringsverksamhet med användning av importerade delar. (9) På grund av utvidgningarna av Europeiska unionen 2004 och 2007 hade dessutom unionens cykelindustri utökats med ett betydande antal tillverkare. Vidare hade flera tillverkare som ingick i unionsindustrin före de båda utvidgningarna flyttat sina tillverkningsanläggningar till eller uppfört nya anläggningar i nya medlemsstater. Som en följd av detta kan unionsindustrins kostnadsnivå ha ändrats. (10) Slutligen beräknades den gällande nivån för undanröjande av skada på grundval av cyklar tillverkade av stål, medan huvuddelen av de cyklar som tillverkas i dagsläget verkar vara tillverkade av aluminiumlegeringar. (11) Hela denna utveckling föreföll vara av bestående karaktär och styrkte därmed att en omvärdering av fastställd skada och dumpning behövdes. (12) Vidare växer antalet företag som omfattas av systemet med tullbefrielse snabbt, utan att systemet har ändrats sedan det infördes 1997. Dessutom har övervakningssystemet för import av delar som är undantagna från antidumpningsåtgärderna blivit mycket komplext och betungande, vilket kan äventyra dess effektivitet. (13) Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att tillräckliga prima facie-bevis förelåg för att en undersökning enligt artikel 11.3 i grundförordningen skulle kunna inledas och meddelade genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivande om inledande)[14] som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 9 mars 2012 att en interimsöversyn av antidumpningsåtgärderna beträffande import av cyklar med ursprung i Kina skulle inledas på eget initiativ. 3. Parallell undersökning av kringgående (14) Den 25 september 2012 inledde kommissionen genom kommissionens förordning (EU) nr 875/2012[15] en undersökning beträffande ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 990/2011 på import av cyklar med ursprung i Folkrepubliken Kina genom import av cyklar som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte, och om registrering av sådan import (nedan kallad undersökningen om kringgående av antidumpningsåtgärder). (15) I maj 2013 utvidgade rådet genom förordning (EU) nr XXX/2013[16] (nedan kallad förordningen om kringgående) de antidumpningsåtgärder som gäller för import av cyklar med ursprung i Kina till import av cyklar som avsänts från Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Indonesien, Malaysia, Sri Lanka och Tunisien eller inte, eftersom denna import befanns kringgå åtgärderna genom omlastning och/eller monteringsverksamhet i den mening som avses i artikel 13.1 och 13.2 i grundförordningen. 4. Parallell undersökning av subvention (16) Den 27 april 2012 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning[17] att den skulle inleda ett antisubventionsförfarande beträffande import av cyklar med ursprung i Kina (nedan kallat antisubventionsundersökningen). (17) I november 2012 meddelande kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning[18] att resultaten från undersökningen om kringgående av antidumpningsåtgärder kan användas i den undersökning om subvention som tas upp i skälen 14 och 15. (18) I maj 2013 avslutade kommissionen antisubventionsundersökningen genom förordning (EU) nr XXX/2013 utan att införa några åtgärder[19]. 5. Parter som berörs av undersökningen (19) Kommissionen underrättade officiellt kända unionstillverkare, kända sammanslutningar av unionstillverkare, kända exporterande tillverkare i Kina och en sammanslutning av kinesiska tillverkare, företrädare för det berörda landet, kända importörer och sammanslutningar av importörer, kända unionstillverkare av cykeldelar och deras sammanslutningar samt kända sammanslutningar av användare om att undersökningen skulle inledas. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. (20) Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare, unionstillverkare och icke-närstående importörer föreföll vara berörda, angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den i enlighet med artikel 17 i grundförordningen planerade att tillämpa ett stickprovsförfarande. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, om så var fallet, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare och deras kända sammanslutning, alla unionstillverkare och icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och att lämna vissa i tillkännagivandet om inledande specificerade uppgifter om sin verksamhet under undersökningsperioden (1 januari 2011–31 december 2011) med avseende på den berörda produkten. (21) Eftersom företrädarna för det berörda landet inte hörde av sig vid inledandet kontaktade kommissionen ca 70 kinesiska företag som redan var kända för kommissionens avdelningar sedan den tidigare undersökningen. I en senare fas, när den antisubventionsundersökning som tas upp i skäl 16 inleddes, identifierade kommissionen ytterligare ca 300 kinesiska exporterande tillverkare som också kontaktades inom ramen för denna interimsöversyn. (22) Trots kommissionens ansträngningar för att få till stånd samarbete hörde endast åtta kinesiska grupper bestående av exporterande tillverkare av sig, varav endast fyra rapporterade att de exporterat till unionen under den översynsperiod som definieras i skäl 37, vilket utgör mindre än 4 % av den totala importen från Kina av cyklar under översynsperioden. (23) Under dessa omständigheter beslutade kommissionen att det inte var nödvändigt med ett stickprov avseende de exporterande tillverkarna i Kina. (24) Såsom anges i skälen 63–64 och 131 var det motiverat att tillämpa artikel 18.1 i grundförordningen på en kinesisk exporterande grupp, Giant China. Följaktligen minskade de kinesiska exporterande tillverkarnas samarbetsvilja ännu mer. (25) Såsom förklaras i skälen 32–35 valdes ett stickprov av unionstillverkare ut. (26) Såsom anges i skäl 36 beslutade man att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt för icke-närstående importörer. (27) Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som man visste var berörda och till alla andra parter som begärde att få formulär inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande, dvs. de unionstillverkare som ingick i stickprovet, de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina, icke-närstående importörer som gett sig till känna på det sätt som beskrivs i skäl 36 och kända tillverkare av cykeldelar i unionen. (28) Svar på frågeformulären och andra inlagor mottogs från fyra grupper av kinesiska exporterande tillverkare och deras företrädare, åtta unionstillverkare som ingick i stickprovet, en sammanslutning av användare och åtta sammanslutningar av unionstillverkare, 53 tillverkare av cykeldelar och en sammanslutning av tillverkare av cykeldelar. Ingen av de icke-närstående importörer som kontaktades lämnade in svar på frågeformuläret. (29) Kommissionen sökte och kontrollerade all information som den bedömde behövdes för att fastställa dumpning, resulterande skada, orsakssamband och unionens intresse och genomförde kontroller på plats hos följande företag: a) Cykeltillverkare i unionen – Accell Hunland, Ungern. – Decathlon RGVS, Portugal. – Denver srl, Italien. – SC Eurosport DHS, Rumänien. – Koninklijke Gazelle, Nederländerna. – Maxcom Ltd, Bulgarien. – MIFA, Tyskland. – Sprick Rowery, Polen. b) Tillverkare av cykeldelar i unionen – Chimsport, Rumänien. – Telai Olagnero, Italien. c) Exporterande tillverkare i Kina – Ideal (Dong Guan) Bike Co. – Oyama Bicycles (Taicang) Co. – Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. (30) Med tanke på att ett normalvärde behöver fastställas för exporterande tillverkare i Kina som kanske inte kan beviljas marknadsekonomisk status gjordes ett kontrollbesök på plats för att fastställa normalvärde på grundval av data från ett analogt land hos följande företag: – Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Mexico City, Mexiko. – Bicicletas Magistroni, Mexico City, Mexiko. – Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, Mexiko. (31) Efter meddelandet av de viktigaste omständigheterna och övervägandena (nedan kallat meddelandet av uppgifter) hävdade vissa parter att den tid som medgavs för att lämna synpunkter var otillräcklig. I detta avseende ska det påpekas att parterna gavs tillräcklig tid att lämna kommentarer i enlighet med artikel 20.5 i grundförordningen. Synpunkten avvisas därför. 6. Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare (32) I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare. Stickprovet bestod av åtta företag av över 380 unionstillverkare som var kända innan undersökningen inleddes och som valdes ut särskilt utifrån den största representativa tillverknings- och försäljningsvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som finns tillgänglig med hänsyn till den geografiska spridningen. Stickprovet innefattande de största tillverkningsländerna rankade efter tillverkningsvolymer. För vart och ett av dessa länder var de företag som ingick i stickprovet bland de största representativa samarbetsvilliga tillverkarna. Stickprovet fångade också upp företag från de största samarbetsvilliga grupperna. Särskild uppmärksamhet ägnades i detta fall åt att lika många företag skulle ingå i stickprovet från gamla och nya medlemsstater. (33) Stickprovet utgjorde 25 % av den totala beräknade produktionen och försäljningen i unionen under undersökningsperioden. Berörda parter uppmanades att ta del av handlingarna och inom femton dagar från offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter på huruvida ett lämpligt urval gjorts. Alla berörda parter, som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda. (34) Vissa berörda parter framförde invändningar mot stickprovsförfarandet avseende unionstillverkare. De hävdade i) att det preliminära urvalet endast omfattade vissa rättsliga enheter som är knutna till grupper av närstående företag, i stället för alla de rättsliga enheter som tillsammans utgör den fullständiga ekonomiska enhet som tillverkar den berörda produkten och ii) att urvalet omfattade ett företag som nyligen börjat göra förluster, medan unionstillverkarna har varit framgångsrika under samma period. Dessutom hävdades det att dessa förluster inte kunde knytas till den berörda produkten. (35) Dessa argument avvisades av följande skäl: i) De enheter som tillhör större grupper som befanns verka oberoende av andra dotterföretag tillhörande samma grupp betraktades som företrädare för unionsindustrin. Därmed behövde ingen gruppundersökning göras av hela gruppen. ii) Den berörda parten styrkte inte sitt påstående att företaget som valts ut till stickprovet och som påståtts drivas med förlust faktiskt inte skulle vara representativt för unionsindustrin. Slutligen skulle det valda stickprovet vara representativt för unionsindustrin men de företag som valdes behövde inte vara homogena. Denna parts argument avvisades därför. 7. Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer (36) Även stickprovsförfarandet gällande icke-närstående importörer togs upp i tillkännagivandet om inledande. Alla kända icke-närstående importörer kontaktades vid inledandet. Med tanke på det begränsade antalet svar som mottogs inom ramen för stickprovsförfarandet valdes inte stickprov ut. Alla icke-närstående importörer som hörde av sig inbjöds att samarbeta och fick ett frågeformulär. Ingen av de icke-närstående importörerna lämnade något frågeformulär och ingen samarbetade heller i den nuvarande undersökningen. 8. Undersökningsperiod (37) Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 till och med den 31 december 2011 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av skadeindikatorernas utveckling omfattade perioden från och med januari 2008 till och med översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT 1. Berörd produkt (38) Den produkt som är föremål för denna översyn är tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar) utan motor (nedan kallad den undersökta produkten), med ursprung i Kina som för närvarande klassificeras enligt KN-nr 8712 00 30 och ex 8712 00 70. (39) Liksom i den föregående undersökningen klassificerades cyklarna i följande kategorier: – A) Terrängcyklar (inbegripet mountainbikes, 24 eller 26 tum). – B) Trekking-, city-, hybrid- och touringcyklar, 26 eller 28 tum. – C) BMX- och barncyklar, 16 eller 20 tum. – D) Andra cyklar (utom enhjulingar). (40) Alla cykeltyper som angetts ovan har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. Vidare säljs de genom liknande distributionskanaler på unionsmarknaden, t.ex. genom specialiserade återförsäljare, sportaffärskedjor och stormarknader. Eftersom cyklar har samma grundläggande användningsområde är de till stor del utbytbara och modeller från olika kategorier konkurrerar därför med varandra. Kommissionen drog därför slutsatsen att samtliga kategorier utgör en enda produkt. (41) En part hävdade att de olika typerna av cyklar har väsentligt skilda egenskaper och avsedda användningar och även väsentligt skilda priser, medan dessa olika typer av cyklar inte är utbytbara mot varandra ur konsumentperspektiv. Dessutom hävdades det att stål- och aluminiumcyklar inte anses vara utbytbara mot varandra och att även deras priser skiljer sig. (42) Som stöd för sitt argument lämnade parten in en studie om grundläggande fysiska och tekniska egenskaperna och användningar för fem olika produkttyper liksom om deras utbytbarhet. Det bör påpekas att studien påstods vara baserad på svar från 36 individer, men det klargjordes inte hur uppgiftslämnarna valts ut. Vidare förefaller den ha tagits fram särskilt för denna undersökning. Studien innehåller inga kvantifierbara data. Det noteras att innehållet i studien uppenbarligen bygger på påståenden från kunder och/eller cykeltillverkare och inte på bevis som går att bekräfta. Därför är resultaten från denna studie tvivelaktiga. (43) Parten har inte anfört några andra bevis som stöd för sitt påstående. (44) Undersökningen har bekräftat att alla cykeltyper som anges ovan har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. Särskilt befanns det att användning av olika råmaterial inte påverkade en cykels grundläggande egenskaper. Trots att stål och aluminium skiljer sig när det gäller vissa tekniska egenskaper, t.ex. vikten, har cyklar tillverkade av stål och av aluminium samma grundläggande egenskaper. (45) Inte heller tillhandhöll parten några specifika bevis för att cyklar tillverkade av stål och cyklar tillverkade av aluminium faktiskt har olika grundläggande fysiska och tekniska egenskaper. (46) När det gäller det specifika tillämpningsområdet, konsumenternas användning och uppfattning, har denna undersökning bekräftat att alla cyklar har samma grundläggande användningsområden och i huvudsak fyller samma funktion. Det är sant att olika kategorier i princip är avsedda att uppfylla olika slutanvändarbehov, men slutanvändarna använder regelbundet en cykel i en viss kategori för många olika ändamål. (47) Följaktligen finns det inga klara skiljelinjer som bygger på slutanvändarnas och konsumenternas uppfattningar om olika kategorier. (48) Vidare gör unionstillverkarna själva ofta ingen skillnad mellan cyklar klassificerade i olika kategorier när det gäller tillverkning, distribution och bokföring. De använder faktiskt ofta en likartad tillverkningsprocess för alla kategorier av cyklar. (49) Vidare säljs cyklarna i de olika kategorierna genom liknande distributionskanaler på unionsmarknaden, t.ex. genom specialiserade återförsäljare, sportaffärskedjor och stormarknader. (50) Kommissionen drog därför slutsatsen att samtliga kategorier utgör en enda produkt. (51) En part tog upp att den aktuella undersökningen omfattar två KN-nummer enligt skäl 38, medan den tidigare undersökning som tas upp i skäl 5 omfattade tre KN-nummer, nämligen ex 8712 00 10, 8712 00 30 och ex 8712 00 80. Det bör i detta sammanhang påpekas att ändringarna av numren berodde på ändringar i kombinerade nomenklaturen vilka infördes genom förordning (EU) nr 1006/2011, som trädde i kraft den 1 januari 2012[20]. (52) I detta sammanhang hävdade parten att cyklar utan kullager inte skulle betraktas som samma produkt som cyklar med kullager. Undersökningen visade dock att cyklar med kullager och utan har samma tekniska egenskaper och användningsområden. Vidare har parten inte styrkt sina påståenden med någon stödjande bevisning, och det avvisas därför. (53) Dessutom hävdade parten att de genomsnittliga importpriserna enligt Eurostat skiljer sig kraftigt för de båda KN-nummer som omfattar den berörda produkten. I detta avseende betonas det, såsom anges i skäl 157, att det genomsnittspris som redovisas av Eurostat på grund av produktblandningen endast kan fungera som indikator på pristrender och inte är användbart vid jämförelse av försäljningspriser mellan olika länder och unionen. (54) Efter meddelandet av uppgifter upprepade en part sitt påstående att de olika typer av cyklar som ingår i denna undersökning inte är likadana produkter och påstod sig ha lämnat faktiska bevis som bevisade de skillnader när det gäller råvaror, fysiska egenskaper, tekniska egenskaper och användningsområden som skulle finnas mellan de olika typerna av cyklar. (55) I detta avseende bör det påpekas att den faktiska bevisning som parten påstår sig ha lämnat i själva verket är den studie som kommissionen utvärderar i skäl 42. Efter vederbörlig bedömning konstaterade kommissionen att det av de orsaker som anges i skäl 42 var diskutabelt hur representativa resultaten i denna studie egentligen var. (56) Parterna hävdade att tvåhjuliga barncyklar, som parten definierar som cyklar med en hjulstorlek på högst 16 tum, borde undantas från den produktdefinition som är föremål för undersökningen. Dessa påståenden grundades på antagandet att dessa cyklar tydligt skilde sig från andra typer av cyklar som omfattas av den aktuella undersökningen, i synnerhet genom att de används under en begränsad tid och är enklare till konstruktionen. (57) Dessa påståenden ansågs dock inte motivera ett beslut om att undanta cyklar med en hjulstorlek på högst 16 tum från definitionen av den berörda produkten, eftersom de inte hade underbyggts tillräckligt väl med uppgifter som visade att man i denna undersökning kan dra en tydlig skiljelinje mellan cyklar med en hjulstorlek på högst 16 tum och andra cykeltyper som ingår i undersökningen. I själva verket konstaterades att de grundläggande fysiska och tekniska egenskaper som cyklar med en hjulstorlek på högst 16 tum har gemensamt med den berörda produkten — ett pedaldrivet fordon som förs framåt av mänsklig kraft och som har mer än ett hjul fästat vid en ram — var mycket viktigare än eventuella skillnader (dvs. främst hjulets storlek). Vidare tycktes varken produktion, försäljningskanaler eller kundservice uppvisa några grundläggande särdrag om man jämförde med andra cykeltyper i undersökningen. Det faktum att cyklar med en hjulstorlek på högst 16 tum utgör ett eget produktsegment inom den berörda produktdefinitionen motiverar inte att de utesluts från den. Det konstaterades att det inte fanns någon klar skiljelinje mellan cyklar med en hjulstorlek på högst 16 tum och den berörda produkten. Snarare överlappar definitionen av den förstnämnda till stor del definitionen av den berörda produkten, nämligen att det är ett pedaldrivet fordon som förs framåt av mänsklig kraft, som har mer än ett hjul och som i huvudsak används för transport och sport. I detta avseende visade undersökningen att en av de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna faktiskt exporterade cyklar med hjulstorlek på 12 tum till unionen vilka inte nödvändigtvis betraktades som barncyklar. Det rörde sig nämligen om hopfällbara cyklar för vuxna och cykelns förvaringsmöjligheter utgjorde i sammanhanget en viktig egenskap. (58) Begäran om att undanta cyklar med en hjulstorlek på högst 16 tum från den produktdefinition som är föremål för undersökningen avvisas därför. 2. Likadan produkt (59) De cyklar som tillverkas av unionsindustrin och säljs på unionsmarknaden, de som tillverkas och säljs på marknaden i det jämförbara landet och de som importeras till unionsmarknaden från Kina har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden och anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. C. DUMPNING 1. Behandling som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden 1.1. Bedömning av marknadsekonomisk status (60) Vid antidumpingsundersökningar som rör import från Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1–6 i den artikeln för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Upplysningsvis är kriterierna i korthet följande: – Företagens beslut rörande verksamheten fattas utifrån marknadssignaler, utan något större statligt inflytande, och kostnader återspeglar marknadsvärdet. – Företagen har en enda tydlig uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål. – Det föreligger inga betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. – Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabila villkor och rättssäkerhet, och – Valutaomräkning sker till marknadskurser. (61) I den nuvarande undersökningen ansökte alla exporterande grupper som till en början var samarbetsvilliga om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade in ansökningsblanketter om detta inom angivna tidsfrister. (62) Kommissionen sökte all information som bedömdes nödvändig för alla exporterande grupper som inledningsvis var samarbetsvilliga i undersökningen och kontrollerade den information som lämnades i ansökan om marknadsekonomisk status på plats hos de berörda grupperna. (63) Svaret från en grupp, Giant China, ansågs ha väsentliga brister eftersom det inte innehöll all begärd information om gruppens struktur, oberoende av kommissionens ansträngningar att få fram den nödvändiga informationen från gruppen. (64) Såsom krävs enligt artikel 18.1 i grundförordningen underrättades Giant China om att kommissionen sannolikt skulle tillämpa de fakta som den hade tillgång till och uppmanades att inkomma med synpunkter. Giant China vägrade dock lämna den begärda informationen till kommissionen, varför artikel 18.1 i grundförordningen tillämpades och ansökan om marknadsekonomisk status avslogs. (65) Vidare visade undersökningen att marknadsekonomisk status inte kunde beviljas någon av de kinesiska företagsgrupperna eftersom ingen av dem uppfyllde alla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, av följande skäl: Kriterium 1 (66) Ingen av de samarbetsvilliga exporterande grupperna visade att de uppfyllde kriterium 1 på grund av statlig inblandning i beslut som rör de huvudsakliga råvarorna (stål och aluminium). Kostnaden för stål och aluminium utgör för de samarbetsvilliga exporterande grupperna minst ca 20–25 % av tillverkningskostnaden för den berörda produkten. Många företag är helt vertikalt integrerade, vilket innebär att de köper aluminiumstycken och stål för att tillverka rör som sedan används för tillverkning av ramar/gafflar och slutligen cyklarna. (67) Undersökningen visade att de tre samarbetsvilliga kinesiska grupperna av exporterande tillverkare förvärvade det stål och det aluminium som användes för tillverkning av den berörda produkten på den kinesiska hemmamarknaden. (68) Priserna grundar sig på noteringen för aluminium på den statligt kontrollerade Shanghai Non-ferrous Metal Exchange market (nedan kallad börsen eller SHFE). SHFE är en börs som endast är öppen för företag som är registrerade i Kina och kinesiska medborgare, och den kontrolleras av en statlig tillsynsmyndighet. Flera av de regler som styr denna börs funktionssätt bidrar till små variationer och priser som inte avspeglar marknadsvärdet på SHFE: de dagliga prisfluktuationerna är begränsade till 4 % över eller under slutkursen för föregående börsdag, handeln är lågfrekvent (fram till den femtonde dagen i varje månad), terminsavtal är begränsade till högst tolv månader och transaktionsavgifter tas ut av både börsen och mäklarna. (69) När det gäller transaktioner på SHFE kan fysiska leveranser dessutom endast ske i ett godkänt varumagasin i Kina, till skillnad från internationella börser, där leveranserna kan ske över hela världen. Eftersom SHFE är en plattform endast för fysisk utväxling (inga derivatinstrument säljs), isolerar detta fullständigt den kinesiska aluminiummarknaden. Arbitrage mot den globala referensen London Metals Exchange (LME) eller andra marknader är följaktligen inte möjligt i praktiken och börsens verksamhet är isolerad från andra världsmarknader. En utjämning mot dessa marknader kan därför inte ske. Under översynsperioden var noteringen för aluminiumpriset på 7 % lägre på SHFE (exklusive mervärdesskatt) än på LME (likaledes exklusive mervärdesskatt), vid jämförelse av spotpriser. (70) Staten har också inflytande över prissättningsmekanismerna på SHFE, eftersom den via det statliga organet State Reserve Bureau och andra statliga organ både säljer och köper primärt aluminium. Dessutom fastställer staten dagliga prisbegränsningar via SHFE:s regler, som har godkänts av den statliga tillsynsmyndigheten, China Securities Regulatory Commission (CSRC). (71) Kina stödjer bearbetning av aluminiumprodukter genom att bevilja en partiell återbetalning av mervärdesskatt vid export av många aluminiumprodukter (för cyklar är procentsatsen 15 %). Vid export av primärt aluminium utgår däremot ingen återbetalning. Detta är ett incitament för den kinesiska industrin att bearbeta aluminium och har direkt bäring på tillgången till och priset på primärt aluminium på hemmamarknaden. Dessutom visade undersökningen att primärt aluminium för export är föremål för en 17‑procentig skatt, medan ingen exportskatt tillämpas på export av cyklar. Detta stärker undersökningsresultatet att den kinesiska statens utövar inflytande på hemmamarknaden för aluminium. Dessa verktyg pressar ned de priserna på hemmamarknaden och uppmuntrar den inhemska industrin att tillverka färdiga varor som innehåller aluminium (såsom den berörda produkten) både för hemmamarknaden och exportmarknaderna. (72) Ytterligare en snedvridning beror på att den kinesiska staten ingriper på marknaden via State Reserves Bureau (SRB), som ingår i National Development Reform Commission (NDRC). I slutet av 2008 och i början av 2009 började SRB köpa upp lager av primärt aluminium från kinesiska smältverk för att stimulera priset på varan. SRB sålde tillbaka primärt aluminium på marknaden t.ex. i början av november 2010, såsom rapporterades av Bloomberg[21]. Nyhetsbyrån Xinhua News Agency rapporterade om uppköpen av lager i december 2008, och förklarade att avsikten var att köpa upp 300 000 ton aluminium till priser som var 10 % högre än marknadspriset i syfte att få upp priserna[22]. SRB:s plan att samla aluminium i lager omfattade inköp från flera kinesiska smältverk, även om omkring hälften måste köpas från Aluminium Corporation of China Ltd. Det ovanstående visar att den kinesiska staten har en framträdande roll i prissättningen på primärt aluminium och utövar inflytande på marknaden. (73) Att det betydande statliga inflytande som beskrivs ovan är tydligt riktat framgår bland annat av den tolfte femårsplanen för aluminium (2011–2015), där den kinesiska regeringen uttryckligen anger att den har för avsikt att ”anpassa återbetalningen av skatt och exportskatt samt andra ekonomiska stimulansåtgärder, samt strikt kontrollera den totala ökningen och exporten av primära produkter”. Denna plan är en fortsättning på den politik som tillämpades i den föregående planen för aluminium. Dessa planer har genomförts under många år, och som framgår ovan var flera genomförandeåtgärder i kraft under översynsperioden. (74) De många snedvridningar av de kinesiska priserna på primärt aluminium som förorsakas av staten påverkar således råvarupriserna. Tillverkarna åtnjuter dessutom en fördel på grund av snedvridningarna, eftersom de vanligen gör sina inköp på den kinesiska marknaden från lokala leverantörer som använder priserna på den kinesiska spotmarknaden (eller SHFE) som riktmärke. Under översynsperioden låg dessa priser ca 7 % lägre än världsmarknadspriserna. I teorin kan kinesiska företag även köpa vissa kvantiteter till LME-priser, när priserna på den kinesiska marknaden är högre till följd av statliga ingripanden, medan motsatsen inte är möjlig för icke-kinesiska aktörer. (75) Därför drogs slutsatsen att den kinesiska marknaden för aluminium är snedvriden på grund av betydande statligt inflytande. (76) Ingripanden från den kinesiska statens sida i stålsektorn demonstreras av att en stor majoritet bland de stora kinesiska ståltillverkarna är statligt ägda och den installerade kapaciteten och produktionen av stål påverkas av de olika femåriga industriplanerna, framför allt den nuvarande tolfte femårsplanen (2011–2015) för järn- och stålsektorn. (77) Staten utövar också en väsentlig kontroll över marknaden för råvaror. Koks (tillsammans med järnmalm den huvudsakliga råvaran för att tillverka stål) omfattas av kvantitativa exportrestriktioner och av en exporttull på 40 %. Slutsatsen kan därför dras att den kinesiska stålmarknaden är snedvriden på grund av betydande statliga ingrepp. (78) En antidumpningsundersökning som kommissionen genomförde[23] bekräftade det statliga inflytandets betydelse även i den specifika sektorn stålrör, som är det huvudsakliga råmaterial som används för tillverkning av stålcyklar. (79) Därför drogs slutsatsen att den kinesiska marknaden för stål är snedvriden på grund av betydande statligt inflytande. (80) Under sådana omständigheter har företagen varken varit i stånd att bevisa att deras affärsbeslut gällande förvärv av råmaterial inte är föremål för betydande statligt inflytande eller att kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna i stort sett återspeglar marknadsvärden. Därför kunde de inte visa att de uppfyller kriterium 1. (81) När det gäller de övriga fyra kriterierna kunde de tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna visa att de uppfyller dessa. (82) Med tanke på resultaten ovan för kriterium 1 ansågs det efter samråd med rådgivande kommittén att marknadsekonomisk status skulle avslås för de tre samarbetsvilliga kinesiska grupperna av exporterande tillverkare. (83) Kommissionen underrättade officiellt de berörda företagen i Kina och klaganden om resultatet av bedömningen av marknadsekonomisk status. De gavs också tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det fanns särskilda skäl till detta. 1.2. Parternas synpunkter (84) Efter underrättelsen om marknadsekonomisk status hävdade ett företag att vägran att bevilja marknadsekonomisk status bygger på den kinesiska cykelindustrin som helhet och inte på enskilda företag. I detta avseende noteras det att även om kommissionen bedömde stål- och aluminiumsektorerna i Kina finns det ett klart samband mellan stål- och aluminiummarknaderna i Kina och de samarbetsvilliga gruppernas inköp av stål- och aluminiumprodukter. (85) Vidare hävdades det att kostnadsfördelen för de kinesiska cykeltillverkarna när det gällde stål och aluminium är oväsentlig eftersom den endast representerar mellan 1,4 % och 1,75 % när man beaktar att primärt aluminium och stål står för 20–25 % av tillverkningskostnaden för cyklar och att prisskillnaden mellan LME- och SHFE-priser var 7 % under översynsperioden. (86) I detta avseende ska det betonas att den avgörande faktorn vid analysen är råmaterialets andel av tillverkningskostnaden (vilken i detta fall var väsentlig, eftersom den stod för minst 20–25 % av tillverkningskostnaden) och det faktum att råmaterialmarknaden är snedvriden i Kina. Snedvridningens exakta kvantitativa inverkan på företagets kostnad anses inte vara en avgörande faktor. (87) Vidare hävdades det att en annan av kommissionens undersökningar har innefattat analys av priserna på direkta råmaterial som används vid tillverkning av den berörda produkten och inte priset på det primära råmaterialet och att kommissionen därför i detta fall borde ha bedömt det statliga inflytandet på priserna på direkta råmaterial, dvs. på strängpressat aluminium och inte på det primära aluminium som är det primära råmaterialet. (88) I detta avseende konstateras det att varje undersökning analyseras utifrån sina egna förutsättningar. Vidare tyder det faktum att marknaden för primärt aluminium kontrolleras av staten på att inte heller marknaden för intermediära aluminiumprodukter verkar under marknadsmässiga förhållanden, dvs. återspeglar utbud och efterfrågan. Påståendet avvisades därför. (89) Det hävdades också att eventuella prisskillnader på primärt aluminium mellan SHFE och LME inte behöver leda till en prisskillnad på strängsprutad aluminiumlegering mellan de respektive marknaderna, och att hänsyn måste tas till faktorer som tillverkningseffektivitet, outnyttjad kapacitet och kostnad för miljörelaterade skyldigheter. (90) I detta avseende understryks det att inga bevis lämnades som stöd för detta påstående. Utan bevis kunde kommissionen inte analysera och kontrollera detta påstående, som därför avvisades. (91) Dessutom hävdades det att kommissionen genom att ignorera att det finns ett antal efterföljande intermediära produkter även ignorerade de faktiska egenskaperna och faktorerna för prissättning av slutprodukterna i form av cyklar. Särskilt gäller att eftersom cykeln säljs direkt till slutkonsumenten (till skillnad från primärt aluminium) avgör andra faktorer än priset på råmaterialet priset på cyklar, t.ex. cykelns specifika tekniska egenskaper och efterfrågan från konsumenterna. (92) Inga konkreta detaljer tillhandahölls dock om dessa egenskaper och faktorer till vilka hänsyn borde tas, och därför kunde kommissionen inte ha synpunkter på dem. (93) Vidare hävdades det att kommissionen hade gjort en felbedömning av de principer som ligger till grund för SHFE:s verksamhet. Det hävdades att CSRC reglerar SHFE:s funktioner på motsvarande sätt som bland annat Autorité des marchés financiers (AMF) i Frankrike eller Financial Services Authority (FSA) i Förenade kungariket och att CSRC:s roll och specifika tillsyns- och övervakningsåtgärder är förenliga med G-20-principerna. Därmed skulle de slutsatser om marknadsekonomisk status som bygger på CSRC:s roll och SHFE:s verksamhet sakna grund. (94) Det konstateras att företaget inte tog någon hänsyn till att FSA[24] och AMF[25] är oberoende, icke-statliga organ medan CSRC är en enhet på ministerienivå som är direkt underställd statsrådet[26]. Statsrådet är såväl statsmaktens högsta verkställande organ som det högsta förvaltningsorganet[27]. Detta är ytterligare ett exempel på att staten är aktivt involverad i regleringen av aluminiummarknaden i Kina. När det gäller efterlevnaden av G-20-principer har företaget bara kommit med ett påstående utan att verkligen förklara till vilka principer man hänvisar. Argumentet avvisades därför. (95) Vidare var företaget inte enigt med kommissionens bedömning att arbitrage mellan den globala referensen LME eller andra marknader och SHFE:s priser inte är möjligt och att SHFE:s verksamhet därför är isolerad från andra världsmarknader. (96) Det konstateras att detta motsäger företagets godtagande av prisskillnaden mellan SHFE och LME under den period när SHFE-priset var högre än LME-priserna genom att hävda att de kinesiska tillverkarna under den perioden betalade mer för aluminiumprodukter än unionstillverkarna. (97) Dessutom hävdade företaget att SHFE från och med 2010 började tillåta fysiska leveranser av aluminium till förseglade varumagasin i Shanghais frihandelsområde. Därav följer att detta påstående inte motsäger utan snarare bekräftar kommissionens bedömning att fysiska leveranser endast kan ske i varumagasin i Kina som har godkänts av SHFE, till skillnad från internationella börser, där leveranserna kan ske över hela världen. (98) Det hävdades också att SHFE är en terminsmarknad, att handel med terminskontrakt på aluminium har skett på SHFE sedan 1991 och att kommissionens bedömning att inga derivat säljs på SHFE därmed är felaktig. (99) SHFE skulle faktiskt vara en terminsmarknad. De terminskontrakt som handlas på SHFE fullgörs dock genom fysisk leverans. Derivatprodukter utan fysisk leverans, dvs. som inte i praktiken utövas utan är föremål för handel före leveransdatum, är begränsade i Kina, och därför är SHFE endast en plattform för fysisk handel som isolerar den kinesiska aluminiummarknaden. (100) Det hävdades också att kommissionens resonemang när det gäller effekterna på cykelpriserna av åtgärder rörande mervärdesskatt/skatt och lagerhållningsåtgärder rörande primärt aluminium är ekonomiskt tvivelaktigt och otillfredsställande. (101) Eftersom företaget inte förklarar vilka faktorer kommissionen inte tar upp i sin analys och inte heller styrkte detta påstående mer än så var det omöjligt för kommissionen att lämna synpunkter. (102) Vidare hävdades det att det finns likheter mellan industripolitiken i Kina och i EU och att kommissionen inte har visat att Kinas industripolitik har någon direkt eller väsentlig inverkan på de kinesiska exporterande tillverkarnas beslut om insatsvaror, cykeltillverkning eller försäljningsverksamhet. (103) Det konstateras att det inte specificerades till vilken EU-politik företaget hänvisade och att kommissionen därför inte kan lämna synpunkter på detta påstående. När det gäller påståendet att det inte har visats att industripolitiken i Kina har någon väsentlig inverkan på de kinesiska exporterande tillverkarnas beslut om insatsvaror, tillverkning eller försäljning konstateras det dessutom att det faktum att en femårsplan föreligger för aluminiumsektorn i Kina samt snedvridningen av aluminiumpriset, som förhandlas på en isolerad börs när aluminium representerar 20–25 % av den totala tillverkningskostnaden för en cykel, tyder på en klar koppling mellan Kinas industripolitik och de kinesiska exporterande tillverkarna av cyklars beslut om produktionsfaktorer, tillverkning och försäljning. (104) Det hävdades också att kommissionen inte höll den tidsfrist på tre månader som anges i grundförordningen. I detta avseende noteras det att kommissionen på grund av de kinesiska exportörernas mycket dåliga samarbetsvilja gjorde extra ansträngningar att få till stånd ett bättre samarbete genom att kontakta ytterligare ett stort antal exportörer som identifierades senare i undersökningen. Därför kunde besluten om marknadsekonomisk status inte fattas inom den stipulerade perioden. Vidare erinras det om att tribunalen[28] nyligen ansåg att ett beslut om marknadsekonomisk status som fattas efter den tidsfrist på tre månader som fastställs i artikel 2.7 c i grundförordningen inte i sig räcker för en ogiltigförklaring av en förordning om införande av en dumpningstull. Det noteras också att artikel 2.7 i grundförordningen under tiden har ändrats, vilket har medfört att kommissionen endast ska fatta beslut om marknadsekonomisk status när det gäller företag som ingår i ett stickprov och att ett sådant beslut normalt ska fattas inom sju månader räknat från undersökningens inledning och hur som helst senast inom åtta månader[29]. Denna ändring är tillämplig på alla nya och pågående undersökningar, inklusive den nuvarande. Besluten fattades inom åtta månader från datum för inledandet. (105) Med tanke på ovanstående avvisas påståendet om att tidsfristen på tre månader inte skulle ha hållits. 1.3. Parternas begäran (106) En part begärde att även anspråken på marknadsekonomisk status från tillverkare i Kina som slutat exportera till unionen skulle analyseras. Det hävdades att dessa tillverkare slutade exportera till unionen endast på grund av de antidumpningstullar som tillämpats sedan 2005. (107) I detta avseende understryks det att undersökningsresultaten när det gäller dumpning och skada gäller den översynsperiod som fastställts i enlighet med artikel 6.1 i grundförordningen. Detta innebär att även data som samlats in från exporterande tillverkare i syfte att fastställa ett normalvärde och exportpriset strikt gäller endast den perioden. Analys av marknadsekonomisk status genomförs inom ramen för fastställandet av normalvärdet för exporterande tillverkare i Kina och detta jämförs sedan med exportpriset under samma period. Om en tillverkare inte exporterade den berörda produkten under översynsperioden kan inget exportpris fastställas och ingen dumpningsmarginal beräknas. Därför finns det ingen anledning att granska marknadsekonomisk status för en tillverkare som inte exporterade den berörda produkten under översynsperioden. Det erinras dock om att alla exporterande tillverkare har möjlighet att begära en så kallad interimsöversyn för att få sin situation granskad enligt artikel 11.3 i grundförordningen, och att de exporterande tillverkare som inte har exporterat den berörda produkten under den undersökningsperiod på vilken åtgärderna baserades har möjlighet att begära en så kallad översyn av en ny exportör enligt artikel 11.4 i samma förordning. (108) Parten tar i sin begäran även upp domstolens dom i Brosmannmålet[30] och förefaller antyda att tillverkare i Kina på den grunden skulle ha rätt att lämna in ansökningsblanketter om marknadsekonomisk status även om de inte exporterade den berörda produkten till unionen under den nuvarande undersökningsperioden. Det konstateras att domen inte tar upp läget när det gäller anspråk på marknadsekonomisk status från exporterande tillverkare som inte exporterade under undersökningsperioden och att den därför inte är relevant i detta sammanhang. (109) Begäran avvisades därför. (110) Det hävdades också att exportpriserna för de företag som inte exporterade till unionen under översynsperioden skulle fastställas på grundval av artikel 2.9 i grundförordningen, dvs. på någon annan skälig grund. (111) I detta avseende konstateras det att artikel 2.9 i grundförordningen inte uttryckligen implicerar att ett exportpris ska konstrueras för tillverkare i det berörda landet om de inte har exporterat någon mängd till unionen. Tvärtom hänvisar artikel 2.9 i grundförordningen till det pris till vilket de importerade produkterna första gången säljs vidare som en grund för att konstruera exportpriset, och till justeringar för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, vilket implicerar att importer till unionen faktiskt förekommit. Frasen ”någon annan skälig grund” i den första meningen i denna bestämmelse gäller särskilda fall där de föregående metoder som tas upp inte kan tillämpas. Detta ändrar inte det faktum att artikeln förutsätter att importer till unionen har förekommit under översynsperioden. 1.4. Slutsats (112) På grundval av ovanstående kunde ingen av de kinesiska grupper som hade begärt marknadsekonomisk status visa att de uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Det ansågs därför att marknadsekonomisk status skulle avslås för alla dessa grupper. 2. Individuell behandling (113) Genom förordning (EU) nr 765/2012[31], som trädde i kraft den 6 september 2012, ändrade Europaparlamentet och rådet artikel 9.5 i grundförordningen. Enligt artikel 2 i förordning (EU) nr 765/2012 ska ändringen endast gälla undersökningar som inleds efter förordningens ikraftträdande. Eftersom den nuvarande undersökningen inleddes den 9 mars 2012 gällde ändringen inte undersökningen. (114) Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för länder som omfattas av artikel 2.7 i grundförordningen, utom i de fall där företag i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen kan visa att såväl deras exportpriser och exportkvantiteter som deras försäljningsvillkor bestäms fritt, att valutaomräkning sker till marknadskurser och att en eventuell statlig inblandning inte är av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser. (115) De tre samarbetsvilliga exporterande grupper som begärde marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling om de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. Utifrån tillgänglig information har det fastställts att alla tre grupperna i Kina uppfyller alla kraven för individuell behandling. 3. Normalvärde 3.1. Jämförbart land (116) Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljas marknadsekonomisk status fastställas på grundval av de inhemska priserna eller på grundval av det konstruerade normalvärdet i ett jämförbart land. (117) I tillkännagivandet om inledande föreslog kommissionen Mexiko för detta ändamål. Mexiko användes som jämförbart land även i den tidigare undersökningen som gällde Kina. (118) Alla berörda parter fick möjlighet att lämna synpunkter på det planerade valet av jämförbart land. (119) En part hävdade att Mexiko inte var det bästa valet för jämförbart land utan att Taiwan var ett bättre alternativ eftersom Taiwan är en stor cykeltillverkare, hade mer gemensamt med Kina än Mexiko hade och sannolikt ger ett mer tillförlitligt normalvärde. (120) Kommissionen försökte uppnå samarbete från 15 länder, nämligen Bangladesh, Kanada, Kambodja, Indien, Indonesien, Malaysia, Mexiko, Norge, Filippinerna, Sri Lanka, Taiwan, Thailand, Tunisien, Turkiet och Förenta staterna. (121) Kommissionen mottog svar på frågeformuläret endast från tre mexikanska cykeltillverkare som också godtog att deras svar kontrollerades på plats hos dem. Inga andra företag från något av de kontaktade länderna var samarbetsvilligt. Dessa tre tillverkare hade en inhemsk försäljning som representerade över 30 % av den mexikanska marknaden, vilken uppskattades till ca 1,7 miljoner enheter 2011. Över 14 tillverkare och flera importörer befanns vara verksamma i en konkurrensutsatt miljö. Importen av cyklar 2011 hade huvudsakligen sitt ursprung i Kina (över 60 %) och Taiwan (20 %). Denna import utgjorde ca 5 % av hemmamarknaden (källa: årsrapporten från den mexikanska sammanslutningen av cykeltillverkare, ANAFABI). (122) Den mexikanska marknadsprofilen för den berörda produkten, antalet aktörer, konkurrensen på hemmamarknaden och tillverkningsprocessens karaktär bekräftade att Mexiko fortfarande var ett lämpligt jämförbart land. Med tanke på ovanstående kunde den mexikanska marknaden betraktas som representativ och konkurrensutsatt. Därför drogs slutsatsen att Mexiko var ett lämpligt jämförbart land. 3.2. Bestämning av normalvärde i det jämförbara landet (123) Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av kontrollerad information som mottagits från tillverkarna i det jämförbara landet i enlighet med beskrivningen nedan. (124) Undersökningen visade att den berörda produkten såldes i representativa kvantiteter på den mexikanska hemmamarknaden. (125) Vidare analyserades det huruvida denna försäljning kunde anses ha ägt rum vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under översynsperioden. (126) Om försäljningsvolymen för en produkttyp som såldes till ett nettopris motsvarande minst den beräknade tillverkningskostnaden stod för mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen och om det vägda genomsnittliga priset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på de faktiska försäljningspriserna på den inhemska marknaden. Detta pris beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av den typen under översynsperioden, oavsett om försäljningen var lönsam eller inte. (127) I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den produkttypen var lägre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av endast denna typ. (128) Vidare avslöjade undersökningen ingen ny produkttyp för vilken ingen lönsam försäljning förelåg. 4. Exportpris (129) I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i unionen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. (130) Om försäljningen skedde via en närstående importör eller ett närstående handelsföretag konstruerades exportpriserna i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av återförsäljningspriserna för den närstående importören till de första oberoende kunderna i unionen. Justeringar gjordes för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. När det gäller vinstmarginalen användes den vinst som gjorts av en icke-närstående importör/ett icke närstående handelsföretag på den berörda produkten eftersom den verkliga vinsten för den närstående importören/det närstående handelsföretaget inte ansågs tillförlitlig på grund av förhållandet mellan de exporterande tillverkarna och den närstående importören/det närstående handelsföretaget. (131) Som anges i skälen 63 och 64 vägrade Giant China att förse kommissionen med nödvändiga uppgifter om såväl gruppens struktur som väsentliga uppgifter om produktion, försäljningsvolym och priser för den berörda produkten vid export till unionen under översynsperioden från de företag som ingår i Jinshan Development and Construction Ltd group (Jinshan Group) och som var involverade i tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten i Kina. Följaktligen tillämpades artikel 18.1 i grundförordningen på exportpriset. (132) Giant China ifrågasatte tillämpningen av artikel 18.1 i grundförordningen både när det gäller avslaget på ansökan om marknadsekonomisk status och tillämpningen av tillgängliga uppgifter på exportprisberäkningarna. Företaget hävdade att de uppgifter som kommissionen begärt in inte behövdes för beräkningen av dumpningsmarginalen. Giant China hävdade vidare att de uppgifter som begärts in från Jinshan Group i Kina inte var relevanta för bedömningen av marknadsekonomisk status eller exportprisberäkningarna eftersom de endast mycket indirekt hade anknytning till Giant China och dess närstående företag (Giant Group). (133) Undersökningen bekräftade dock att ett av Giant Groups dotterbolag, som aktivt tillverkade och exporterade den berörda produkten till unionen under en del av översynsperioden, nämligen Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd (nedan kallat GP) via gemensamma aktieinnehav samt strukturella och förvaltningsmässiga förbindelser var närstående till Jinshan Group och att denna grupp var involverad i tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten. Eftersom de företag som ingick i Jinshan Group och som var involverade i tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten i Kina inte hade lämnat några svar på formuläret för ansökan om marknadsekonomisk status och frågeformuläret rörande antidumpning, kunde kommissionen inte bedöma i vilken utsträckning Jinshan Groups tillverkning och försäljning av den berörda produkten inverkade på fastställandet av exportpriset med avseende på GP och följaktligen på Giant som hel grupp. Det kunde heller inte undersökas om villkoren i artikel 2.7 c i grundförordningen var uppfyllda. På grund av bristen på samarbete i detta hänseende måste Giant Chinas påståenden avvisas. (134) Dessutom hävdade Giant China att det inte är nödvändigt att ta hänsyn till prisuppgifter för andra exporterande tillverkare vid beräkningen av den enskilda marginalen för en exporterande tillverkare om inte Giant Group och Jinshan Group bildar en enda enhet med tanke på de nära ekonomiska, kommersiella och förvaltningsmässiga banden. (135) Bevisningen i ärendet stöder konstaterandet att GP och Jinshan Group är närstående företag och har nära band när det gäller aktieinnehav, struktur och förvaltning. I brist på fullständiga uppgifter om samtliga parter som är närstående till GP, särskilt kinesiska cykelexporterande tillverkare som är dotterföretag till Jinshan Group, är det omöjligt att utföra fullständiga och tillförlitliga beräkningar av exportpriset. Därmed är det också omöjligt att erhålla en individuell dumpningsmarginal för GP, vilket följaktligen gäller Giant Group som helhet. (136) Det hävdades också att kommissionens begäran om uppgifter krävde orimliga arbetsinsatser från Giant Chinas sida och att företaget handlat efter bästa förmåga i undersökningen. I detta avseende bör det påpekas att det, fram till dess att kommentarerna till det slutliga meddelandet av uppgifter inkom, inte lämnats in någon bevisning som visar att Giant China ansträngt sig för att samla in de uppgifter som krävs i formuläret för ansökan om marknadsekonomisk status och frågeformuläret rörande antidumpning för de företag i Jinshan Group som är involverade i tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten. Giant China hävdade under undersökningens gång att det var onödigt att lämna in de begärda uppgifterna men däremot inte att det var orimligt betungande att få fram dessa uppgifter. Giant China lämnade in bevis för påstådda ansträngningar först efter det slutliga meddelandet av uppgifter, i ett stadium där dessa uppgifter var omöjliga att verifiera. De kunde därför inte längre tas i beaktande. (137) Giant China hävdade att det hur som helst inte fanns någon risk för att eventuella antidumpningsåtgärder skulle kringgås genom att exempelvis de två grupperna bytte tillverkning sinsemellan eftersom GP, som utgjorde den enda kopplingen mellan de två grupperna, upphörde med all verksamhet i september 2011. Härvid bör det påpekas att GP i slutet av översynsperioden fortfarande existerade som företagsenhet, något som också bekräftades av Giant China. Därför kan produktionsverksamheten komma att återupptas när som helst i framtiden och det faktum att GP påstods ha upphört med all verksamhet i september 2011 är inte relevant. Dessutom hävdade Giant China att risken för kringgående skulle ha kunnat hanteras på ett annat sätt, dvs. genom den övervakningsklausul som nämns i skälen 276 och 277. Härvid bör det påpekas att övervakningsklausulen endast gäller icke närstående företag, vilket betyder att riskerna är olika varandra och att samma typ av åtgärder inte skulle kunna tillämpas. (138) Dessutom hävdade Giant China att ett kontrollbesök i GP:s lokaler i Kina borde ha ägt rum i syfte att kontrollera företagets produktion och försäljningsverksamhet efter september 2011. I detta avseende bör det noteras att det inte ansågs relevant huruvida GP upphört med sin verksamhet efter september 2011. Även om så skulle ha varit fallet kunde GP ha återupptagit sin cykeltillverkning och försäljningsverksamhet när som helst och en kontroll på plats skulle inte ha minskat risken för det. (139) Dessutom lämnade Giant China in bevis på att Giant Groups aktier i GP såldes först den 30 mars 2013. Det bör emellertid påpekas att denna transaktion ägde rum efter översynsperioden. Detta tillsammans med att undersökningen befann sig i ett sent skede innebär att dessa uppgifter inte kan kontrolleras och att de inte heller är relevanta inom ramen för denna undersökning. Detta faktum kan dock övervägas vid lämpligt tillfälle i linje med grundförordningens bestämmelser, om Giant skulle begära en översyn av sin situation efter försäljningen av andelarna. (140) I samma inlagor har Giant China lämnat andra förtydliganden till kommissionens bedömning vilka kräver att artikel 18.1 i grundförordningen tillämpas. De är emellertid inte av sådan art att de ändrar kommissionens ursprungliga bedömning. (141) Därför bekräftas undersökningsresultaten rörande tillämpning av artikel 18.1 i grundförordningen på Giant Group. 5. Jämförelse (142) Normalvärdet och exportpriset jämfördes utifrån priset fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Justeringar gjordes vid behov med hänsyn till såväl indirekta skatter, rabatter och handelsled som transport-, försäkrings- och hanteringskostnader och därmed sammanhängande kostnader samt förpacknings- och kreditkostnader och bankavgifter i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas. 6. Dumpningsmarginal 6.1. För de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna (143) För de tre samarbetsvilliga företagen fastställdes dumpningsmarginaler genom jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för de samarbetsvilliga mexikanska tillverkarna och varje företags vägda genomsnittliga exportpris till unionen, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. (144) Dumpningsmarginalerna uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, är följande. Företag || Dumpningsmarginal Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd || 19,2 % Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd || 20,9 % Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd || 0 % 6.2. För alla övriga exporterande tillverkare (145) Med tanke på den mycket begränsade samarbetsvilja som fanns i Kina, vilket tas upp i skäl 22 och 24, kan resultaten för de samarbetsvilliga företagen inte anses representativa för landet. Därför kan den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig på alla övriga exporterande tillverkare i Kina inte ses över. (146) Därför bibehålls den landsomfattande dumpningsmarginal som fastställs genom rådets förordning (EG) nr 1095/2005, dvs. 48,5 %, härmed oförändrad. D. DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN 1. Unionstillverkning och unionsindustrin (147) Det beräknas att den likadana produkten tillverkas av ca 380 kända tillverkare i unionen. Dessutom har sex nationella sammanslutningar av unionstillverkare gett sig till känna. (148) All tillgänglig information, inbegripet data som samlats in från unionstillverkare och nationella sammanslutningar, samt tillverkningsstatistik tillgänglig från kommissionen, används för att fastställa den totala produktionen i unionen, som uppgick till ca 11 miljoner cyklar under översynsperioden. (149) Unionstillverkarna som svarade för den sammanlagda unionstillverkningen utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 och artikel 5.4 i grundförordningen och kallas hädanefter unionsindustrin. (150) Som redan nämnts valde man med tanke på det stora antalet samarbetsvilliga unionstillverkare ut ett stickprov av åtta unionstillverkare. De stod för ca 25 % av unionsindustrins totala produktion och försäljning av den likadana produkten under översynsperioden. Alla unionstillverkare i stickprovet utnyttjade systemet med tullbefrielse som beskrivs i skäl 1. E. SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN 1. Förbrukning i unionen (151) Unionsindustrins försäljning bedömdes på grundval av data insamlade från tillverkare som svar på frågeformulär och data insamlade från olika sammanslutningar av cykeltillverkare i unionen. (152) Unionens förbrukning fastställdes på grundval av hela unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden, i enlighet med skattningen i skäl 151, plus importen från alla länder enligt uppgifter från Eurostat. (153) Den totala förbrukningen i unionen minskade från 22 459 062 enheter 2008 till 20 116 602 enheter under översynsperioden, dvs. med 10 % under skadeundersökningsperioden. Detta är huvudsakligen ett resultat av en minskning på 8 % mellan 2008 och 2009, medan förbrukningen förblev stabil därefter och endast minskade något under översynsperioden (med 2 %). Under 2009 påverkades marknaden främst av den ekonomiska krisen och har inte återhämtat sig sedan dess. En ytterligare minskning 2011 berodde huvudsakligen på fortsatt försiktighet med inköp från konsumenternas sida i det rådande ekonomiska klimatet. Tabell 1 Förbrukning || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 Volym (enheter) || || || || + Total import || 10 017 616 || 8 974 906 || 9 734 143 || 8 840 362 + Unionens tillverkning såld på unionsmarknaden || 12 441 446 || 11 604 072 || 10 946 875 || 11 276 240 = Förbrukning || 22 459 062 || 20 578 978 || 20 681 018 || 20 116 602 Index (2008 = 100) || 100 || 92 || 92 || 90 Källa: Eurostat, svar på frågeformuläret 2. Import från Kina 2.1. Volymen av dumpad import och marknadsandelen för cyklar med ursprung i Kina (154) Importvolymen av den berörda produkten med ursprung i Kina fastställdes på grundval av statistik från Eurostat. Importvolymen från Kina minskade kraftigt mellan 2008 och 2009, från 941 522 enheter till 597 339 enheter, dvs. med 37 %. Under 2010 ökade importen, men under översynsperioden minskade den på nytt, till 581 459 enheter. Den betydande minskningen av importen från Kina sammanföll med den ekonomiska krisen och har inte återhämtat sig sedan dess. Totalt sett minskade den kinesiska importen med 38 % under skadeundersökningsperioden. (155) Den kinesiska marknadsandelen minskade i enlighet med detta från 4,2 % 2008 till 2,9 % under översynsperioden. Minskningen av marknadsandelen motverkades delvis av den minskade förbrukningen i unionen. (156) Det ska dock betonas att den relativt låga och minskande marknadsandelen för den kinesiska importen måste ses i ljuset av resultaten från den parallella pågående undersökning av kringgående som nämns i skälen 14 och 15 (se skälen 223 och 224). Tabell 2 Import från Kina || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Importvolym från det berörda landet (enheter) || 941 522 || 597 339 || 627 120 || 581 459 Index (2008 = 100) || 100 || 63 || 67 || 62 Marknadsandel för importen från det berörda landet || 4,2 % || 2 9 % || 3,0 % || 2,9 % Källa: Eurostat. 3. Priser på den berörda importen 3.1. Prisutveckling (157) Såsom fastställdes i rådets förordning (EG) nr 1095/2005[32] kunde uppgifter från Eurostat endast användas i begränsad omfattning för att fastställa prisutvecklingen för dumpad import under perioden mellan 2008 och översynsperioden av följande skäl: (158) Importpriser baserade på uppgifter från Eurostat tog ingen hänsyn till de olika produkttyperna och de betydande prisskillnaderna mellan olika typer av den berörda produkten. Genomsnittspriserna per land är starkt påverkade av produktblandningen för varje land. Vidare föreligger det även vid jämförelse modell för modell av import från de samarbetsvilliga exportörerna inom samma produkttyper och modeller betydande prisskillnader beroende på cyklarnas komponenter. Därför är de priser som Eurostat kommit fram till fortsatt otillräckliga för denna undersökning. De importpriser som Eurostat kommit fram till för Kina, nedan angivna med hjälp av ett index, kan endast fungera som en indikator på prisutvecklingen och är inte användbara för jämförelse av försäljningspriser mellan olika länder och unionen. (159) Enligt uppgifter från Eurostat ökade de vägda genomsnittliga priserna för import från Kina väsentligt under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabell 3. De vägda genomsnittliga priserna för import från Kina anges nedan med hjälp av ett index. Eftersom det inte är känt vilken typ av cyklar som importerades från Kina och om det förekom några förändringar i produktmixen från ett år till ett annat, kan dock inga slutsatser dras. Tabell 3 Importpris från Kina || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Importpris från Kina || || || || Index (2008 = 100) || 100 || 173 || 217 || 214 Källa: Eurostat. 3.2. Prisunderskridande (160) Prisunderskridandet för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som befanns tillämpa dumpning beräknades på grundval av deras faktiska kontrollerade exportpris (cif vid unionens gräns), både med och utan antidumpningstull. Unionsindustrins försäljningspriser var priserna för oberoende kunder i unionen, vid behov justerade till nivån fritt fabrik. Under översynsperioden, på grundval av olika produkttyper som definieras i frågeformuläret, befanns endast en av de exporterande tillverkarna tillämpa dumpning som uppgick till 61 % utan antidumpningstull och 44 % med antidumpningstull. (161) Med tanke på att de kinesiska exporterande tillverkarnas samarbetsvilja var mycket låg och att resultaten för de samarbetsvilliga företagen inte kunde anses vara representativa för landet samt att det genomsnittliga priset enligt Eurostat inte kunde anses avgörande, ansågs det att de nivåer för prisunderskridande som fastställdes under den senaste översynen vid giltighetstidens utgång enligt rådets förordning (EG) nr 1095/2005 och som nämns i skäl 3 bör användas som referens vid fastställande av det landsomfattande prisunderskridandet för Kina, eftersom ingen mer tillförlitlig information fanns att tillgå, dvs. 53 % efter avdrag av antidumpningstullen och 39 % med tullen. 4. Unionsindustrins ekonomiska situation (162) Som redan nämnts i skälen 8, 9 och 10 tittade man under den föreliggande undersökningen dessutom på om unionsindustrins situation hade förändrats på ett sätt som skulle motivera en omvärdering av den skada som fastställts i ändringsinterimsöversynen. Undersökningen bekräftade följande: i) Enligt den allmänna trenden består produktionen av cyklar i unionen huvudsakligen av arbetsintensiv sammansättning av cykeldelar som utformats i enlighet med kundernas specifikationer och som har sitt ursprung i olika länder. ii) Undersökningen visade att EU-industrin fortsätter att försöka automatisera och strömlinjeforma monteringsprocessen för att kunna sänka produktionskostnaderna. Dessutom har vissa unionstillverkare dragit nytta av de jämförelsevis lägre arbetskostnaderna i Central- och Östeuropa om man jämför med den undersökningsperiod som ändringsinterimsöversynen omfattade. Tillverkningsstatistik som kommissionen har tillgång till bekräftar denna trend. iii) Undersökningen bekräftar att aluminiumlegering föredrogs som råmaterial, medan stål fortfarande var det huvudsakliga råmaterialet för enklare modeller och barncyklar. Mot bakgrund av dessa förändringar undersöktes unionsindustrins ekonomiska situation enligt beskrivningen nedan. (163) I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för unionsindustrins tillstånd. (164) För skadeanalysen fastställdes följande skadeindikatorer:  De makroekonomiska indikatorerna (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet, tillväxt, dumpningsmarginalernas storlek samt återhämtning från verkningarna av tidigare dumpning) bedömdes för unionsindustrin som helhet för alla unionstillverkare, på grundval av uppgifter som inhämtades från nationella sammanslutningar av unionstillverkare och enskilda tillverkare i unionen. Där så var möjligt kontrollerades dessa faktorer mot de uppgifter för hela unionen som tillhandahållits genom relevant officiell statistik.  De mikroekonomiska indikatorerna (lager, enhetsförsäljningspris, tillverkningskostnad, kassaflöde, lönsamhet, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och löner) bedömdes för de unionstillverkare som ingick i stickprovet på grundval av den information de lämnade. Makroekonomiska indikatorer a) Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande (165) Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins produktion kontinuerligt och i snabbare takt än förbrukningen i unionen som visas i tabell 1 i skäl 153. Därmed minskade produktionen från 13 541 244 enheter 2008 till 11 026 646 under översynsperioden, vilket innebär en minskning på 19 %. Tabell 4 Unionens totala produktion || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Volym (enheter) || || || || Produktion || 13 541 244 || 12 778 305 || 11 682 329 || 11 026 646 Index (2008 = 100) || 100 || 94 || 86 || 81 Källa: Svar på frågeformulär, relevant officiell statistik (166) Produktionskapaciteten minskade med 5 % mellan 2008 och översynsperioden, vilket delvis motverkade effekten av den 19-procentiga produktionsminskningen på kapacitetsutnyttjandet. Kapacitetsutnyttjandet minskade med 14 % under samma period och nådde 74 % under översynsperioden. Tabell 5 Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Volym (enheter) || || || || Produktionskapacitet || 15 804 000 || 15 660 000 || 15 150 000 || 15 000 000 Index (2008 = 100) || 100 || 99 || 96 || 95 Kapacitetsutnyttjande || 86 % || 82 % || 77 % || 74 % Index (2008 = 100) || 100 || 95 || 90 || 86 Källa: Svar på frågeformulär, relevant officiell statistik b) Försäljningsvolym (167) Totalt sett minskade unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden på motsvarande sätt som förbrukningen i unionen och uppvisade en minskning med 9 % under skadeundersökningsperioden, från 12 441 446 enheter 2008 till 11 276 240 enheter under översynsperioden. Mellan 2009 och 2010 fortsatte dock försäljningen minska medan förbrukningen var stabil, vilket återspeglades i en minskad marknadsandel för unionsindustrin 2010, såsom visas nedan i tabell 7 i skäl 168. Under översynsperioden ökade försäljningsvolymen igen men har inte nått 2008 års nivå. Tabell 6 Unionsförsäljningen i unionen || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Volym (enheter) || 12 441 446 || 11 604 072 || 10 946 875 || 11 276 240 Index (2008 = 100) || 100 || 93 || 88 || 91 Källa: Svar på frågeformulär, relevant officiell statistik c) Marknadsandel (168) Unionsindustrins marknadsandel ökade från 55,4 % år 2008 till 56,1 % under översynsperioden, dvs. en ökning på 0,7 procentenheter under översynsperioden. Denna obetydliga förbättring på 0,7 procentenheter jämfört med skadeundersökningsperioden innefattade en betydande minskning, från 56,4 % år 2009 till 52,9 % år 2010. Den totala ökningen av unionsindustrins marknadsandel kan mot bakgrund av den sjunkande försäljningsvolymen (se skäl 167) förklaras med den totala minskningen av förbrukningen (se skäl 153). Tabell 7 Unionsindustrins marknadsandel || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Unionens marknadsandel || 55,4 % || 56,4 % || 52,9 % || 56,1 % Index (2008 = 100) || 100 || 102 || 96 || 101 Källa: Svar på frågeformulär, relevant officiell statistik d) Sysselsättning och produktivitet (169) Den direkta sysselsättningen minskade med 17 %, från 14 197 anställda 2008 till 11 783 under översynsperioden. Denna nedgång följde minskningen av produktionsvolymen. (170) Tillverkningskostnaden sjönk totalt med 2 % under skadeundersökningsperioden. Produktionsnedgången mellan 2008 och 2009 i kombination med konstant sysselsättning under samma period ledde till en minskning av produktiviteten mellan 2008 och 2009. Denna följdes av en ökning av produktiviteten mellan 2009 och 2010 som kan förklaras av omstrukturering av industrin och investeringar i effektivare produktionsprocesser under samma period. En ytterligare minskning av produktionsvolymen under översynsperioden i kombination med en mindre påtaglig nedgång i sysselsättningen ledde till ytterligare en minskning av produktiviteten under översynsperioden. Tabell 8 Total sysselsättning och produktivitet i unionen || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Antal anställda || 14 197 || 14 147 || 12 067 || 11 783 Index (2008 = 100) || 100 || 100 || 85 || 83 Produktivitet (enheter/år) || 954 || 903 || 968 || 936 Index (2008 = 100) || 100 || 95 || 102 || 98 Källa: Svar på frågeformulär, relevant officiell statistik e) Tillväxt (171) Under skadeundersökningsperioden minskade förbrukningen med 10 %. Unionsindustrins marknadsandel låg kvar på en relativt konstant nivå (den ökade endast något, + 0,7 procentenheter, under skadeundersökningsperioden, vilket redan nämnts i skäl 168). Den minskande unionsmarknaden tyder på att unionstillverkarna inte har möjlighet att dra nytta av någon tillväxt. f) Dumpningsmarginalens storlek (172) Dumpningen från Kina fortsatte under översynsperioden såsom förklaras i skälen 143–145. Med tanke på den stora outnyttjade kapaciteten i Kina (se skäl 203) och det fastställda kringgåendet (se skälen 223 och 224) kan verkningarna för unionsindustrin av de faktiska dumpningsmarginalerna inte anses vara obetydliga. g) Återhämtning från tidigare dumpning (173) Kommissionen analyserade huruvida unionsindustrin har återhämtat sig från verkningarna av tidigare dumpning. Det konstaterades att den inte har återhämtat sig från verkningarna av den tidigare dumpningen, vilket bl.a. framgår av en fortsatt låg lönsamhet och ett minskat kapacitetsutnyttjande. Unionsindustrins återhämtning har också hämmats av det kringgående som påvisats (se skälen 223 och 224). Mikroekonomiska indikatorer h) Lager (174) Unionstillverkarnas lager av cyklar var 517 977 enheter i slutet av översynsperioden och var i stort sett stabilt i förhållande till nivån 2008 trots en nedgång på 25 % mellan 2008 och 2009. (175) En del av unionstillverkarna hade mycket begränsade lager eftersom de sålde hela produktionen till närstående företag inom sina respektive grupper. Dessutom visade det sig att unionstillverkarna främst tillverkar på beställning från kund. Lagerutvecklingen under skadeundersökningsperioden snedvreds av alla dessa faktorer, och därför kan denna indikator inte anses vara meningsfull. Tabell 9 Lager || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Volym (enheter) || || || || Utgående lager || 519 832 || 390 398 || 522 779 || 517 977 Index (2008 = 100) || 100 || 75 || 101 || 100 Källa: Svar på frågeformulär. i) Försäljningspriser och kostnader (176) Det genomsnittliga försäljningspriset fritt fabrik i unionen höll sig stabilt under skadeundersökningsperioden trots en ökning på 3 % mellan 2008 och 2009. Försäljningspriset under översynsperioden sjönk åter till 2008 års nivå. Tabell 10 Enhetsförsäljningspris i unionen || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Enhetsförsäljningspris i EU (i euro) || 144 || 149 || 146 || 144 Index (2008 = 100) || 100 || 103 || 102 || 100 Källa: Svar på frågeformulär. (177) Tillverkningskostnaden beräknades på grundval av det vägda genomsnittet för alla typer av den likadana produkten som tillverkades av unionstillverkarna. Tillverkningskostnaden ökade något med 2 % under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabell 11. Tabell 11 Tillverkningskostad per enhet || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Tillverkningskostnad per enhet (euro/enhet) || 141 || 147 || 146 || 145 Index (2008 = 100) || 100 || 104 || 103 || 102 Källa: Svar på frågeformulär. j) Lönsamhet (178) Lönsamhetsnivån fastställdes på grundval av försäljningen till icke-närstående kunder. Unionsindustrin låg nära den kritiska punkten mellan 2010 och översynsperioden. Totalt sett försämrades lönsamheten under skadeundersökningsperioden, med en minskning från 1,9 % under 2008 till -0,1 % under översynsperioden. Tabell 12 Lönsamhet || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Lönsamhet (försäljning i unionen) || 1,9 % || 1,6 % || 0,3 % || -0,1 % Index (2008 = 100) || 100 || 100 || 98 || 98 Källa: Svar på frågeformulär. k) Investeringar och räntabilitet (179) Investeringarna ökade väsentligt, med 16 %, under skadeundersökningsperioden, från 7 952 150 euro 2008 till 9 263 184 euro under översynsperioden. Detta återspeglar unionsindustrins fortsatta ansträngningar att göra tillverkningsprocessen effektivare och behålla sin konkurrenskraft. (180) Räntabiliteten utvecklades på motsvarande sätt som lönsamheten. År 2008 var räntabiliteten positiv (14 %) men minskade till -1 % under översynsperioden. Tabell 13 Investeringar och räntabilitet || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Investeringar (tusen euro) || 7 952 150 || 9 421 745 || 19 288 284 || 9 263 184 Index (2008 = 100) || 100 || 118 || 243 || 116 Räntabilitet || 14 % || 11 % || 2 % || -1 % Källa: Svar på frågeformulär. l) Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga (181) Kassaflödet utvecklades på ett sätt som liknade det för lönsamheten, men förblev positivt under hela skadeundersökningsperioden. Det uttrycks i tabell 14 som en procentandel av omsättningen. (182) Endast unionstillverkare som ingick i större grupper rapporterande att de inte hade några problem med kapitalanskaffning. Unionstillverkare som inte ingick i större grupper rapporterade ett ökat tryck på kassaflödet som förbands med låg lönsamhet och en försämring av affärsvillkoren, både gentemot leverantörer och gentemot kunder. Kapitalanskaffningsförmågan försämrades ytterligare av bankernas ovilja att finansiera cykelmarknaden i det rådande ekonomiska klimatet. Tabell 14 Kassaflöde || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Kassaflöde || 3,2 % || 3,1 % || 1,8 % || 1,3 % Index (2008 = 100) || 100 || 97 || 99 || 98 Källa: Svar på frågeformulär. m) Löner (183) Under skadeundersökningsperioden förblev lönekostnaden per anställd i stort sett stabil, med endast en ökning 2009. Detta berodde huvudsakligen på inverkan av personalminskningen på företagens löneskalor samtidigt som de behöll utbildad personal för att upprätthålla effektivitet och kvalitet. Tabell 15 Löner || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Lönekostnad per anställd (euro) || 15 747 || 17 393 || 17 383 || 16 581 Index (2008 = 100) || 100 || 110 || 110 || 105 Källa: Svar på frågeformulär. 5. Slutsats om skada (184) Trots gällande åtgärder försämrades huvuddelen av skadeindikatorerna för unionsindustrins resultat under skadeundersökningsperioden. Bland annat minskade de makroekonomiska indikatorerna, såsom tillverkningsvolym (-19 %), tillverkningskapacitet (-5 %), kapacitetsutnyttjande (-14 %) och sysselsättning (-17 %) markant. Dessutom minskade de vinstrelaterade mikroekonomiska indikatorerna under skadeundersökningsperioden, med en lönsamhet på -0,1 % under översynsperioden. (185) Ovanstående visar att unionsindustrin fortfarande befinner sig i en bräcklig situation, där vinsterna sjönk och man under 2010 och översynsperioden närmade sig den kritiska punkten. Dessutom har eventuella möjligheter till ytterligare tillväxt och vinst undergrävts av trycket från dumpad import från Kina och genom kringgående import (se skälen 223 och 224). (186) Trots detta lyckades unionsindustrin behålla och till och med öka sin marknadsandel något på en krympande marknad. De ökade investeringarna under skadeundersökningsperioden (+16 %) visar unionsindustrins ansträngningar att behålla sin konkurrenskraft. Detta sammantaget med unionsindustrins senaste innovationer som beskrivs i skäl 248 visar dess underliggande vitalitet och ekonomiska livskraft. (187) På denna grundval dras slutsatsen att unionsindustrin fortsatte lida väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen och förblev i ett sårbart läge. (188) Efter meddelandet av uppgifter hävdade parterna, med åberopande av mål C-338 som rörde konserverade mandariner[33], att kommissionen var skyldig att samla in de uppgifter som saknades på grund av den låga samarbetsviljan hos de kinesiska exporterande tillverkarna. Genom att underlåta att göra detta skulle kommissionen ha brutit mot sina förfarandemässiga skyldigheter enligt grundförordningen. Dessutom föreslog parterna att man skulle använda den kinesiska exportstatistiken, där man till skillnad från i Eurostat delat upp de vanligaste typerna av cyklar som exporteras till EU-marknaden i olika undersegment, eller begära att de nationella tullmyndigheterna i de största importörsmedlemsstaterna i enlighet med artikel 6.3 eller 6.4 i grundförordningen utför en analys av de olika produkttyper som importeras från Kina. (189) Som redan nämnts i skälen 19 och 21 underrättade kommissionen officiellt de kända exporterande tillverkarna i Kina, tillsammans med en intresseorganisation för kinesiska tillverkare och företrädarna för det berörda landet, om inledandet av undersökningen. Kommissionen kontaktade ca 70 kinesiska företag som redan är kända av kommissionen från den tidigare undersökningen och i ett senare skede, när den antisubventionsundersökning som nämns i skäl 16 inleddes, kartlade kommissionen ytterligare ca 300 kinesiska exporterande tillverkare som också kontaktades inom ramen för denna interimsöversyn. När undersökningen inleddes meddelade kommissionen dessutom företrädarna för det berörda landet att om de exporterande tillverkarna inte var tillräckligt samarbetsvilliga, skulle den kanske nödgas grunda sina undersökningsresultat på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Det betonades att en slutsats som grundas på tillgängliga uppgifter kan vara mindre fördelaktig för den berörda parten. (190) Den faktor som domstolen analyserade i mål C-338 var vilken grad av ansträngningar som kommissionen borde ha gjort för att få fram relevanta uppgifter om beräkningen av normalvärdet, på grundval av priset eller det konstruerade värdet från inhemska producenter i ett marknadsekonomiskt tredjeland, genom att eftersträva samarbete med identifierade potentiella jämförbara marknader. (191) I den föreliggande undersökningen beror bristen på information på att de parter som är föremål för undersökningen uppvisat en omfattande brist på samarbetsvilja. Som nämns i skäl 186 har parterna vid ett antal tillfällen uppmanats att samarbeta men underlåtit att göra detta. Till skillnad från i mål C-338 har alltså kommissionen aktivt och upprepade gånger försökt få till stånd ett samarbete med de berörda parterna. Parallellen mellan mål C-338 och den aktuella undersökningen är därför inte motiverad. (192) Kommissionen bedömde nyttan av andra källor, även den kinesiska exportstatistiken. Den drog slutsatsen att de alternativa källorna inte var lämpliga för denna undersökning, eftersom de uppgifter som tillhandahölls inte var tillräckligt detaljerade för att möjliggöra beräkning av nya marginaler. Det upptäcktes också att den kinesiska statistiken var oförenlig med Eurostats statistik och exempelvis visar avsevärt högre importtal än de som Eurostat rapporterat. De alternativa källor som föreslagits kunde därför inte användas. En del berörda parter föreslog även att kommissionen skulle söka samarbete med de nationella tullmyndigheterna i de största importmedlemsstaterna för att genomföra en analys av de olika produkttyper som importeras från Kina. Svaret på detta är att även om man bortser från den praktiska omöjligheten att åstadkomma en sådan insamling, får det anses att ett sådant tillvägagångssätt inte skulle kunna komplettera den informationslucka som den bristande samarbetsviljan orsakat, även om sådana uppgifter faktiskt kunde samlas in. Detta beror i synnerhet på att den analysnivå som krävs helt enkelt inte skulle kunna grunda sig på fakturor, som saknar relevant produkttypbeskrivning på den detaljnivå som krävs för att en meningsfull jämförelse mellan produkttyper ska kunna göras. (193) Flera parter hävdade också att kommissionen inte hade gjort någon produktmixanalys av importen från Kina för att rättvist kunna jämföra de importerade cyklarna med unionstillverkade cyklar och få fram en objektiv och rättvis jämförelse vid fastställandet av skadan och prisunderskridandet. Dessutom hävdade parterna att kommissionen hänvisade till det värde för prisunderskridandet som fastställts i den tidigare undersökning som nämns i skäl 5. Det värdet beräknades med hänvisning till genomsnittliga priser från Eurostat, utan kännedom om importens faktiska sammansättning. Vidare gjordes det gällande att kommissionen inte hade gjort några ansträngningar för att fastställa om de importerade produkterna faktiskt var jämförbara med unionstillverkade cyklar och att kommissionens analys av prisunderskridandet därför är defekt när det gäller icke samarbetsvilliga tillverkare. Av dessa skäl hävdade parterna att den slutsatsen också måste dras att kommissionen inte har lyckats göra en objektiv bedömning och ge en fullgod förklaring till sin slutsats att unionsindustrin fortsätter att lida väsentlig skada. (194) I detta avseende bör det påpekas att i fråga om de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som konstaterats tillämpa dumpning, beräknades som redan nämnts i skäl 160 prisunderskridandet på grundval av deras faktiska kontrollerade exportpris (cif unionens gräns), både med och utan antidumpningstull och med beaktande av produktmixen för deras export under översynsperioden. Eftersom samarbetsviljan hos de kinesiska exporterande tillverkarna var mycket låg och uppgifterna från de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna följaktligen inte kunde anses vara representativa för Kina som helhet (se skäl 145), kan dock de nivåer för prisunderskridande som fastställdes vid den ändringsinterimsöversyn som nämns i skäl 3 inte ändras. (195) På grund av den omfattande bristen på samarbetsvilja var kommissionen tvungen att förlita sig på tillgängliga uppgifter för att fastställa landets dumpning och prisunderskridande samt nivån för undanröjande av skada. Därför övervägde kommissionen att använda sig av alternativa informationskällor, som inte kunde användas av de orsaker som anges i skälen 192–194. Eftersom kommissionen inte fann några uppgifter som talade emot de tillgängliga uppgifterna, använde den som referens i samband med föreliggande undersökning de uppgifter om landets dumpning och prisunderskridande samt om nivån för undanröjande av skada som fastställdes vid den ändringsinterimsöversyn som nämns i skäl 3. (196) Det bekräftas, tvärtemot vad parterna hävdar, att de referensnivåer som användes var de som fastställdes under den översyn vid giltighetstiden utgång som avslutades genom rådets förordning (EG) nr 1095/2005 och som nämns i skäl 3, inte de som fastställdes i den översyn vid giltighetstiden utgång som avslutades genom genomförandeförordning (EU) nr 990/2011 och som nämns i skäl 5. (197) Dessutom hävdades att kommissionen underlåtit att analysera de påstådda nationella tullfel som förhindrade en rättvis jämförelse av de kinesiska importpriserna. Det erinras om att ingen meningsfull prisjämförelse skulle ha kunnat göras under föreliggande undersökning på grund av den omfattande bristen på samarbetsvilja. Därför ansågs begäran under dessa omständigheter irrelevant. F. KVARSTÅENDE ÄNDRADE OMSTÄNDIGHETER OCH SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING OCH SKADA 1. Dumpning (198) I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen analyserades det huruvida omständigheterna när det gäller dumpning och skada har ändrats väsentligt och om denna ändring rimligen skulle kunna sägas vara bestående. (199) De tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna omfattades av den övriga tullsatsen under den tidigare undersökningen medan individuella tullsatser beräknades för dem i den nuvarande undersökningen. Såsom nämns i skälen 113 och 115 uppfyller alla tre exporterande tillverkare i Kina alla krav för individuell behandling. Det fanns ingen information i ärendet som kunde ha visat att situationen för de berörda exporterande tillverkarna kunde ändras inom överskådlig framtid. (200) Vidare har undersökningen visat att det kinesiska systemet med exportkvoter som tillämpades under ändringsinterimsöversynen avskaffades av den kinesiska regeringen och sannolikt inte återinförs, bland annat även med tanke på den exportorienterade statliga politiken för cykelsektorn som tas upp i skäl 203. Vidare avslöjade undersökningen inte några bevis för att exportprisets uppförande för dessa tre företag kommer att ändras väsentligt under överskådlig framtid. (201) Därför anses det att de ändrade omständigheter som ledde till de dumpningsmarginaler som beräknats för de tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna är av bestående karaktär. (202) När det gäller den landsomfattande tullen för Kina avslöjade undersökningen inga ändrade omständigheter, och det föreslås att den tullnivå behålls som fastställdes under ändringsinterimsöversynen. (203) Det granskades också huruvida fortsatt tillämpning av åtgärden inte längre behövs för att motverka dumpning. Enligt Chinese Bicycles Association uppgick den totala produktionen i Kina till 83,45 miljoner enheter 2011, vilket är en ökning på 2,3 % jämfört med 2010. Vidare fortsatte den kinesiska cykelindustrin att vara exportorienterad. Under 2011 exporterade Kina sålunda 55,72 miljoner cyklar eller 67 % av den totala produktionen, vilket är en minskning med 4,2 % från 2010. Den inhemska försäljningen var ca 23,73 miljoner enheter 2011. Den viktigaste tillverkningsregionen i Kina är Tianjin, som stod för ungefär hälften av den totala produktionen 2011. Enligt Tianjin Municipal Light Industry and Textile Industry Development Plan for the 12th Five-Year Plan håller nya industriparker som är specialiserade på cykeltillverkning på att utvecklas i detta område. Av detta följer att tillverkningskapaciteten för cyklar i Tianjinområdet 2015 beräknas uppgå till 55 miljoner cyklar, en ökning med 44 % jämfört med 2011, med ungefär hälften av produktionen avsedd för export (mer än den totala förbrukningen av cyklar i unionen under översynsperioden). (204) Vidare rapporterade de tre samarbetsvilliga företagen ett kapacitetsutnyttjande på mellan 72 % och 81 % under översynsperioden. Genom att extrapolera kan vi uppskatta den kinesiska industrins outnyttjade kapacitet till över 25 miljoner cyklar, vilket är mer än dubbelt så mycket som unionsindustrins totala produktion under översynsperioden och 24 % mer än den totala förbrukningen i unionen. Eftersom tillverkningen av cyklar är arbetsintensiv förefaller det dessutom som om de kinesiska tillverkarna kan öka sin kapacitet relativt snabbt tack vare den stora tillgången på billig arbetskraft i Kina. (205) När det gäller volymen är unionsmarknaden den näst största i världen efter den kinesiska, vilket gör unionen attraktiv när det gäller potentiell efterfrågan. (206) Resultaten från undersökningen om kringgående av antidumpningsåtgärder (se skäl 14) bekräftar att unionsmarknaden fortfarande är attraktiv för kinesiska exporterande tillverkare och att de i frånvaro av åtgärder med stor sannolikhet åter skulle styra om betydande volymer till unionen. (207) Vidare tillämpas antidumpningsåtgärder på andra potentiellt viktiga exportmarknader för Kina (Kanada[34]), vilket minskar antalet potentiella tredjeländer som finns tillgängliga för kinesisk export utan tullar. (208) Det påminns om att Förenta staterna tidigare hade en inhemsk tillverkning av cyklar och tillämpade antidumpningsåtgärder mot Kina. Efter att antidumpningstullarna upphävdes i slutet av 1990-talet översvämmades dock den amerikanska marknaden av kinesisk import. Den inhemska tillverkningen upphörde nästan under de efterföljande åren. Under 2011 uppskattades 99 % av de cyklar som såldes i Förenta staterna vara importerade: 93 % från Kina och 6 % från Taiwan. Den inhemska tillverkningen av cyklar i Förenta staterna uppskattas till ca 56 000 enheter per år medan den årliga förbrukningen är ca 16 miljoner cyklar. Den totala amerikanska cykelmarknaden (inbegripet försäljning av tillhörande delar och tillbehör) värderades till