Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om "Genomförandet av den strukturerade sociala dialogen i de alleuropeiska transportkorridorerna"

(2003/C 85/04)

Den 2 mars 2000 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 23.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om "Genomförandet av den strukturerade sociala dialogen i de alleuropeiska transportkorridorerna".

TEN-sektionen, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 15 november 2002. Föredragande var Alexander-Michael von Schwerin, senare ersatt av Karin Alleweldt(1).

Vid sin 395:e plenarsession den 11 och 12 december 2002 (sammanträdet den 11 december) antog kommittén följande yttrande med 94 röster för och 3 nedlagda röster.

1. Syftet med EESK:s initiativ

1.1. Med utgångspunkt i det initiativyttrande som antogs i mars 2000 om genomförande av en strukturerad social dialog inom de alleuropeiska transportkorridorerna(2), i princip 10 i Helsingforsdeklarationen(3) och i de aktiviteter som utvecklats ur denna, beslutade EESK att fortsätta med arbetet och inrätta en permanent studiegrupp.

1.2. Beslutet byggde inte bara på att EESK:s samarbete med de socioekonomiska företrädarna från de central- och östeuropeiska länderna ("CÖE") varit framgångsrikt och fått genomslag. Det kan också konstateras att det fortfarande finns anledning till oro. Trots att regeringar och EU-institutioner ålagt sig att samråda med de socioekonomiska intressegrupperna om utvecklingen av transportpolitiken finns det i praktiken en påfallande brist på respekt för denna princip i de flesta CÖE-länder. Problemet med bristande samråd och öppenhet på den nationella nivån upprepas på det internationella planet, vilket därmed hindrar de socioekonomiska grupperingarna att inta en aktiv roll i samband med den europeiska integrationen. EU-institutionerna och organisationerna på Europanivå har inte gjort tillräckligt för att motverka detta missförhållande. EESK vill genom sitt initiativyttrande framhäva vikten av att arbetet fortsätter i detta hänseende i framtiden.

1.3. Målet för arbetet i den permanenta studiegruppen är att i god tid, före det slutgiltiga politiska beslutsfattandet, låta arbetsmarknadsparterna och miljö- och konsumentorganisationerna bli delaktiga i besluten om den framtida transportpolitiken och infrastrukturinvesteringarna. Detta är det centrala målet för de enskilda aktiviteterna avseende korridorerna och transportområdena.

2. Sammanfattning av EESK:s verksamhet och slutsatser

2.1. Det första sammanträdet med allmän debatt hölls den 26 oktober 2000 där man drog slutsatsen att genomförandet av en verkligt integrerad transportpolitik har många brister.

Man bör vidta följande åtgärder:

- Främja sammankopplingar av regionala transportnät.

- Förbättra miljöprestandan.

- Öka transportsäkerheten.

- Införa rättvisa konkurrensvillkor.

- Få bukt med strukturförändringar inom ramen för privatiseringar.

- Tillhandahålla bättre instrument för planering av infrastruktur.

- Söka efter nödvändiga finansieringsmöjligheter.

- Öka insynen med avseende på information.

- Förbättra samrådsförfarandet och den sociala dialogen.

- Förbättra samordningen av verksamheten på EU-nivå, särskilt med kommissionen.

2.2. EESK kunde systematiskt bygga ut kontakten med de styrkommittéer som representerar regeringarna i korridorerna. ESK är fast dialogpartner och deltar särskilt i arbetena i korridorerna IV, X och VII samt styrkommittén för järnvägar i korridor IV.

2.3. Genom att bygga ut dessa relationer öppnas ytterligare möjligheter att delta aktivt i de övriga styrkommittéerna. Detta måste emellertid avvägas noggrant mot studiegruppens arbetskapacitet och möjligheter.

2.4. På önskemål från många håll har kommissionen inrättat ett nytt samordningsforum, sammansatt av ordförandena i styrkommittéerna och företrädare för Europeiska transportministerkonferensen och FN:s ekonomiska kommission för Europa, ECE. Även ESK kommer att delta i detta forum.

2.5. Vidareutvecklingen av korridorerna bör vara kopplad till översynen av TEN-direktiven under de närmaste 2-3 åren. Man planerar också att ge transportministrarna "i den större rundan" förnyat uppdrag att behandla de alleuropeiska transportpolitiska riktlinjerna. Detta skulle nästan vara likvärdigt med en uppföljning av Helsingforsdeklarationen. Kommitténs arbete spelar en betydelsefull roll i detta sammanhang, och det bör beredas motsvarande plats.

2.6. EESK:s aktiviteter har utvecklats på ett mycket dynamiskt sätt. Kommittén har visat att den kan bidra i väsentlig mån till främjandet av den sociala dialogen med arbetsmarknadsparterna i Central- och Östeuropa. Därmed har vi också etablerat oss som dialogpart för EU-institutionerna och de olika regeringarna och ministerierna.

Denna roll kan byggas ut ytterligare genom

- att svara för kontakter på medellång sikt, bl.a. genom att en permanent studiegrupp fortsätter sitt arbete för "främjandet av den sociala dialogen i de alleuropeiska korridorerna",

- att ytterligare förbättra förmedlingen av kontakter, information och erfarenhetsutbyte med berörda parter,

- att fortsätta att förstärka principen om dialogkonferenser och verksamhet på ort och ställe,

- att säkerställa att EESK, och därmed också de socioekonomiska intressegrupperna, obligatoriskt representeras i berörda forumorgan och styrkommittéer.

2.7. Den politiska och ekonomiska betydelsen av att korridor X (f.d. Jugoslavien) snarast återupplivas, och våra socioekonomiska samarbetsparters obrutna, stora intresse av förstärkt samarbete i denna korridor, gör att det verkar lämpligt att hålla nästa dialogkonferens just här.

3. Rapport om aktiviteterna efter mars 2000

3.1. Den permanenta studiegruppens upptaktsmöte och offentliga debatt den 26 oktober 2000

3.1.1. Samtidigt som EESK bygger ut sin verksamhet och de berörda regeringarna driver och samordnar arbetet i de olika transportkorridorerna finns det andra aktörer som snarare drar sig tillbaka eller ställer upp andra prioriteringar. Kommissionens och OECD:s transportarbetsgrupp G-24 borde svara för övervakningsfunktionen efter Helsingfors(4). Den höll inget sammanträde mellan januari 1999 och mars 2001, och mötet som anordnades i mars lämnade åtskilliga frågor öppna med avseende på gruppens framtid. Därmed har det uppstått ett visst vakuum, inte främst med hänsyn till att den totala aktiviteten är på tillbakagång, utan på grund av kraven på ett öppet redovisat, samordnat och gemensamt arbete. Det var detta som var avsikten med konferensen och deklarationen i Helsingfors, som sista större politiska rättsakt.

3.1.2. Samtidigt blir uppgifterna och de konkreta problemen inom den gemensamma transportpolitiken inte mindre, utan större, när det gäller en välavvägd ekonomisk och social sammanhållning i Europa. "Helsingforsprocessen" väckte förväntningar - framför allt från arbetsmarknadsaktörernas sida, men också bland de politiska beslutsfattarna i regeringar, parlament och förvaltningar i CÖE-länderna - om brett stöd och ökade kontakter med motsvarande parter inom EU, men riskerar nu att rinna ut i sanden. Den hearing om TINA-rapporten som EESK och kommissionen genomförde gemensamt i mars 1999 var det senaste politiska samrådstillfället. Tyvärr tog man inte upp denna hearing i den avslutande rapporten, och den gemensamma rapporten om kommissionens och TINA-sekretariatets hearing blev aldrig helt färdigställd. För de socioekonomiska samarbetsparterna i CÖE-länderna är detta ingen vidare uppmuntran att medverka.

3.1.3. Av detta skäl kombinerades studiegruppens sammanträde den 26 oktober 2000 med en öppen diskussion. Det syftade specifikt till att föra dialog med och sammanföra personer som haft centrala funktioner eller uppgifter inom den övergripande processen - företrädare för kommissionen, Europaparlamentet, Europeiska transportministerkonferensen, FN:s ekonomiska kommission för Europa, styrkommittéerna och aktörer från de socioekonomiska intressegrupperna i CÖE-länderna vilka uppstått i arbetskontakterna med ESK(5). Diskussionen skulle skapa förståelse för de enskilda aktiviteterna och i möjligaste mån definiera gemensamma prioriteringar för det framtida samarbetet. Det handlade om att på ett klart, konkret och praktiskt sätt sätta igång fler samarbetsprojekt.

3.2. Korridor IV

3.2.1. Sedan i juni 1999 är arbetsrelationerna mycket positiva med styrkommittén i korridor IV (på regeringsnivå). EESK deltar regelbundet i sammanträdena: den 29 september 2000 i Wien, den 7-8 juni 2001 i Bratislava och den 21-22 juni 2002 i Sofia (se fotnot 2, s. 17).

3.2.2. Efter konferensen i Bulgarien/Vidin och Rumänien/Calafat i februari 2000 undertecknades en gemensam förklaring, som skickades till samordnaren för den sydösteuropeiska stabilitetspakten, Bodo Hombach. Den mottogs med intresse. Sedan dess har de politiska besluten tagits om att bygga Donaubron, och infrastrukturplaneringen drivs framåt med kraft. Den 22 maj 2002 hölls ett nytt möte i anslutning till styrkommittésammanträdet inom korridor IV. EESK bekräftade sitt stöd till de politiska, ekonomiska och sociala beslutsfattarna ute på fältet med avseende på att ge bästa möjliga chans för regionen att utnyttja de positiva impulser som följer på utbyggnaden av korridoren. Detta tema diskuterades också under ett samtal mellan föredraganden och kommissionär Günter Verheugen, som stöder kommitténs engagemang.

3.2.3. Styrkommittén för järnvägar i korridor IV bjöd in EESK till sitt sammanträde den 10-11 maj 2000 i Aten. Målet var att konkretisera det framtida samarbetet och utarbeta projektförslag. EESK:s föredragande presenterade en uppläggning med konkreta förslag (se fotnot 2, s. 17) som man i princip ställde sig positiv till. Uppläggningen diskuterades också vid sammanträdet i Europeiska transportarbetarförbundets järnvägsarbetarsektion den 20 september 2000, med företrädare för fackförbunden. I juli 2001 konstituerades arbetsgruppen för järnvägsfackförbunden från länderna i korridor IV. Föredraganden deltog i dess fjärde sammanträde i Prag i februari 2002. Förbättring av gränsövergångarna och allmänt informationsutbyte är de två ämnen som man nu kommer att ta upp i dialogen med järnvägsföretagen. Man efterlyser uttryckligen att EESK intar en förmedlande roll. Detta framgår tydligt av en skrivelse till föredraganden.

3.2.4. Slutligen koncentrerades EESK:s arbete i korridor IV på att genomföra ett rundabordssamtal för att främja intermodala initiativ i korridorerna inom ramen för Donau-toppmötet i Constanza (26-27 juni 2002), som samarrangerades med EIA (European Intermodal Association). Där gavs också möjlighet till ett första meningsutbyte mellan företrädare för styrkommittén för järnvägar inom korridor IV och fackförbundens arbetsgrupp. Denna sammankomst bör bli inledningen till en värdefull diskussion som leder till ytterligare konkreta projekt, överförbara även till andra korridorer. Ytterligare resultat och slutsatser inför framtiden presenteras i en rapport (se fotnot 2, s. 17).

3.3. Korridor III

3.3.1. I början av september 2000 hölls ett seminarium om avreglering av den offentliga närtrafiken i Polen. Initiativet hade ursprungligen tagits av Euronatur, vars ordförande är Lutz Ribbe. Även dåvarande föredragande, Alexander von Schwerin, deltog med en egen text. Seminariet gav upphov till initiativet att hålla en konferens i knutpunkten mellan korridorerna III och VI i Polen/Katowice.

3.3.2. Vid Katowice-konferensen den 19-20 mars 2001 centrerades intresset kring frågan om att knyta an regionerna omkring korridoren med avseende på plan- och finansieringsaspekter. Omkring 60 företrädare för de ekonomiska och sociala intressegrupperna deltog. Det blev tydligt att anknytningen till regionen och de regionala transportnäten måste integreras i genomförandet av korridorerna. På detta sätt kan man främja miljö, säkerhet, effektiv finansieringsplanering och den offentliga närtrafikens prestanda(6).

3.4. Korridor X

3.4.1. De första kontakterna med den fortfarande "inofficiella" styrkommittén för korridor X togs redan i juni 2000 och avsåg samarbetet inom styrkommittén för korridor IV. Först våren 2001 fick den officiell status i och med undertecknandet av samförståndspromemorian. EESK deltog för första gången i styrkommitténs sammanträde den 26-27 april 2002 i Grekland/Grevená (se fotnot 2, s. 17). Styrkommittén biträds av ett tekniskt sekretariat som är kopplat till Thessalonikis Aristoteles-universitet (AUTh) och som svarar för fylliga analyser och en egen Internetpresentation av styrkommittén.

3.4.2. I år kommer styrkommittén att koncentrera sig på problematiken kring gränsövergångarna, och den har tillsatt en arbetsgrupp som samarbetar med GD Transport och GD Beskattning samt FN:s ECE. EESK har ombetts att medverka.

3.4.3. Den politiska och ekonomiska betydelsen av att snabbt återuppliva korridor X, och våra socioekonomiska samarbetsparters fortsatta stora intresse av förstärkt samarbete inom denna korridor, gör det lämpligt att genomföra nästa dialogkonferens här.

3.5. Korridor V

3.5.1. I korridor V fanns det positiva impulser till samarbete med det slovenska järnvägsbolaget, järnvägsarbetarförbundet och transportministeriet. I juni 2001 hölls ett arbetsmöte i Ljubljana som skisserade mycket konkreta planer på en dialogkonferens i oktober samma år. Ändrade politiska prioriteringar i Slovenien och EESK:s vanskliga budgetvillkor gjorde att det blev omöjligt att omsätta dem i handling då.

4. Framtida arbetsområden

4.1. Den permanenta studiegruppen "Främjande av arbetsmarknadsdialogen i de alleuropeiska korridorerna" kommer att arbeta vidare med följande frågor:

- Dialogkonferenserna har fått god respons. Inom vilka korridorer och med vilken tematik och målsättning bör vi föreslå ytterligare sådana arrangemang?

- Kunskaperna om kommittén utvecklas väl inom denna ram. Hur kan vi ytterligare förbättra informationsarbetet och det externa genomslaget?

- Kontakterna med de socioekonomiska samarbetsparterna i CÖE-länderna måste förbättras. Fackförbunden börjar utveckla övergripande samarbetsprojekt. För de andra intressegrupperna i samhället finns det inga motsvarande initiativ. Hur kan kommittén förbättra sin roll som språkrör, forum och förmedlande länk?

- Den permanenta studiegruppens arbete innefattar mer än den rena transportpolitiken, och kompletteras med ytterligare initiativ från kommitténs sida. Hur kan vi uppnå bättre intern samordning inom EESK och bättre samverkan?

- Medverkan i styrkommittéerna blir bara meningsfull om vi kan erbjuda konkreta aktiviteter. Dessa kan rimligtvis inte läggas upp och genomföras organisatoriskt av enbart föredraganden och facksektionens sekretariat. Vilka arbetssätt kan vi utveckla för detta ändamål?

Bryssel den 11 december 2002.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger Briesch

(1) Övergång till ny fyraårig mandatperiod.

(2) EGT C 117, 26.4.2000, s. 12.

(3) År 1997 i Helsingfors enades företrädare för EU-staternas regeringar och parlament och EU-institutionerna om en gemensam förklaring om utveckling av en alleuropeisk transportpolitik. En av de överenskomna principerna är att socioekonomiska intressegrupperingar skall rådfrågas när transportpolitiken utvecklas (princip 10).

(4) Utdrag ur Helsingforsdeklarationen: "Vi inbjuder deltagarna att (...) överväga behovet av för det första att övervaka genomförandet av 'medlen' som anges i avsnitt IV i denna deklaration och för det andra att periodiskt utvärdera i vilken grad 'målen' som beskrivs i avsnitt II har uppnåtts, och att i detta sammanhang anmoda Europeiska unionen, Europeiska transportministerkonferensen och FN:s ekonomiska kommission för Europa samt partners i multilaterala och regionala initiativ att samarbeta för sammanställandet av relevanta data, för att granska framstegen beträffande uppnående av regionala mål och sektorsmål, och för att lägga fram förslag om effektivare genomförande på grundval av dessa rön."

(5) Förteckningen över deltagarna vid sammanträdet den 26 oktober 2000 finns i rapporten DI 262/2002 som kan rekvireras från TEN-sektionens sekretariat.

(6) Se den utförliga rapporten av den 11 juni 2001 (DI CESE 261/2002) som kan rekvireras från TEN-sektionens sekretariat.