RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN Andra rapporten om genomförandet av de nationella strategiska planerna och gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutveckling (2007-2013) /* COM/2013/0640 final */





INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1........... Bakgrund och översikt.................................................................................................... 4 2........... Genomförande av gemenskapens prioriteringar................................................................ 7 3........... Utsikter........................................................................................................................ 13 RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN Andra rapporten om genomförandet av de nationella strategiska planerna och gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutveckling (2007-2013) Denna rapport är kommissionens andra rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om genomförandet av de nationella strategiska planerna[1] och gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutveckling (2007–2013)[2]. Rapporten[3] har utarbetats på grundval av en analys och bedömning av de sammanfattande rapporter som medlemsstaterna lämnat in under 2012[4] samt annan tillgänglig information, bland annat de gemensamma finansiella och fysiska övervakningsindikatorerna och resultat från det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling. I rapporten sammanfattas de viktigaste nuvarande utvecklingstendenserna, trenderna och utmaningarna när det gäller genomförandet av de nationella strategiska planerna och gemenskapens strategiska riktlinjer. De uppgifter som används i medlemsstaternas sammanfattande rapporter för 2012 är aggregat från programperiodens början 2007 fram till slutet av 2011. I denna aktuella rapport beaktas de justeringar av de nationella strategiska planerna och de landsbygdsutvecklingsprogram som är knutna till dessa och som följde på hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken och den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa[5] som slutfördes 2010. 1. Bakgrund och översikt 1.1 Gemenskapens prioriteringar för landsbygdsutveckling under perioden 2007–2013 I februari 2006 antog Europeiska unionens råd strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen för perioden 2007-20132 med tre tematiska huvudprioriteringar: Att förbättra jord- och skogsbrukssektorernas konkurrenskraft. Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)[6] bör bidra till en stark och dynamisk europeisk livsmedelssektor genom att inriktas på de prioriterade områdena kunskapsöverföring, modernisering, innovation och kvalitet i livsmedelskedjan samt investeringar i fysiskt och mänskligt kapital. De åtgärder som grupperas i axel 1 ska bidra mest till landsbygdsutvecklingsprogrammens mål för konkurrenskraft. Att förbättra miljön och landsbygden. För att skydda och förbättra EU:s naturresurser och landskap i landsbygdsområden, bör de resurser som avsätts för den prioriteringen bidra till följande tre prioriterade områden på EU-nivå: biologisk mångfald, bevarande och utvecklande av jord- och skogsbruk med högt naturvärde samt traditionella jordbrukslandskap, vatten och klimatförändringar. De åtgärder som grupperas i landsbygdsutvecklingsprogrammens axel 2 ska främst bidra till miljömålet. Att förbättra livskvaliteten i landsbygdsområden och främja en diversifiering av landsbygdsekonomin. De resurser som är avsatta för axel 3 bör bidra till den överordnade prioriteringen att skapa arbetstillfällen och förutsättningar för tillväxt. Insatserna bör främst användas för att främja kapacitetsuppbyggnad, förvärvande av färdigheter och organisation av lokal strategiutveckling samt för att se till att landsbygdsområden är attraktiva även för kommande generationer. När utbildning, information och entreprenörskap ska främjas bör även de särskilda behoven hos kvinnor, ungdomar och äldre arbetstagare beaktas. De åtgärder som grupperas i landsbygdsutvecklingsprogrammens axel 3 ska främst bidra till utvecklingsmålen för landsbygden i vidare bemärkelse tillsammans med axel 4. Utöver de tematiska prioriteringarna betonas i de strategiska riktlinjerna behovet av insatser på följande områden: - Att bygga lokal kapacitet för sysselsättning och diversifiering - samtidigt som man bidrar till de tematiska prioriteringarna. Denna övergripande axel, även kallad Leaderaxeln (axel 4) bör spela en viktig roll för att förbättra styrningen och mobiliseringen av landsbygdsområdenas egen utvecklingspotential genom lokala utvecklingsstrategier. - Att säkerställa enhetlighet i programplaneringen. Synergieffekter mellan och inom axlarna bör maximeras. Om det är lämpligt bör andra strategier på EU-nivå beaktas. Medel för att förbättra styrningen och det politiska arbetet bör mobiliseras. Europeiska och nationella nät för landsbygdsutveckling bör inrättas som en plattform för utbyte av bästa praxis och expertis mellan aktörerna om alla aspekter som rör politikens utformning, förvaltning och genomförande. -Komplementaritet mellan gemenskapsinstrument. För att främja synergieffekter mellan struktur-, sysselsättnings- och landsbygdsutvecklingspolitiken bör medlemsstaterna sörja för komplementaritet och samstämmighet mellan de åtgärder som ska finansieras av olika EU-fonder. De strategiska riktlinjerna är den ram som legat till grund för de nationella strategiska planer som utarbetats av medlemsstaterna. I dessa planer omsätts EU:s prioriteringar i nationella strategier, samtidigt som de fungerar som referenspunkt för landsbygdsutvecklingsprogrammen där prioriteringarna genomförs genom serier av åtgärder som grupperas efter axlarna (se tabell 1[7] för en förteckning över åtgärder per axel). Programmen kan vara nationella eller regionala och godkändes av kommissionen under 2007 och 2008. Deras genomförande övervakas och utvärderas på grundval av den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen. 1.2 Översikt över de ursprungliga budgetmålen och operativa målen Den totala budgeten för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling uppgick till 96,2 miljarder euro[8] för hela programperioden 2007-2013 efter tillskottet på ytterligare 4,95 miljarder euro från hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken och den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. För att säkerställa en balanserad strategi innehåller EJFLU utgiftstak för alla tematiska axlar som ska tillämpas i varje landsbygdsutvecklingsprogram (10 %, 25 % respektive 10 % för axlarna 1, 2 and 3). För Leaderaxeln har ett minimum på 5 % (2,5 % för nya medlemsstater) av EU-finansieringen för varje program avsatts. Genom delad förvaltning, kompletteras EJFLU med nationella offentliga medel[9]. Så snart som programplaneringen gjorts på medlemsstatsnivå gav fördelningen av anslag mellan de olika axlarna samt fastställandet av huvudmålen för 2013 följande resultat i december 2011[10]: - Axel 1 Att förbättra av jord- och skogsbrukssektorernas konkurrenskraft. Denna axel står för 35 % av det sammanlagda EJFLU-bidraget. Axeln förväntas under 2013 bidra till 600 000 investeringsprojekt för att modernisera jordbruksföretag, stödja 35 000 företag för att höja värdet på jord- och skogsbruksprodukter samt leda till 2,8 miljoner deltagare som med framgång fullföljt en utbildningsaktivitet relaterad till jordbruk och/eller skogsbruk. - Axel 2 Att förbättra miljön och landsbygden är störst med 47 % av det sammanlagda EJFLU-bidraget. Det planerade resultatet är att ha 47 miljoner hektar jordbruksmark som förvaltas i miljövänligt jordbruk, 55 miljoner hektar jordbruksmark i mindre gynnade områden och bergsområden kompenseras för sina nackdelar, och att 573 000 hektar ny beskogad mark och 1,3 miljoner hektar jordbruksmark som mottar stöd för att uppfylla kraven för Natura 2000. - Axel 3 Att förbättra livskvaliteten i landsbygdsområden och främja en diversifiering av landsbygdsekonomin har en mindre andel med 18 % av det sammanlagda EJFLU-bidraget. Det förväntas bidra till förbättrad service för 88 miljoner invånare i landsbygdsområden och till stöd för 28 000 projekt för förnyelse av byar under år 2013. Leaderaxelns andel är 6 % av det sammanlagda EJFLU-bidraget. Den största delen av stödet för att genomföra lokala utvecklingsstrategier är ämnad att bidra till diversifiering och livskvalitet (axel 3-projekt). På åtgärdsnivå förblir huvudåtgärden stödet för miljövänligt jordbruk (214) som står för 23 miljarder euro för hela perioden. De näst viktigaste åtgärderna i fråga om budget är stöden till mindre gynnade områden (211 + 212) med 13,4 miljarder euro och åtgärden för modernisering av jordbruksföretag (121) som uppgår till 11 miljarder euro. Bild 1: Anslagen från EJFLU (2007-2013) planeras per åtgärd (läget i slutet av 2011) (miljarder euro)[11] Den särskilda programplaneringen för hälsokontrollen och den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa som slutfördes under 2010 visas i bild 2 med en fördelning av den ytterligare hälsokontrollen och den ekonomiska återhämtningsplanen för Europas budget uppdelad på de olika prioriterade områdena. Merparten av medlen är koncentrerad till områden som rör biologisk mångfald (31 % av alla medel, 1,5 miljarder euro) och vattenförvaltning (27 %, 1,3 miljarder euro). 15 % av tilläggsbudgeten gick till omstrukturering av mjölksektorn (0,7 miljarder euro), åtgärder mot klimatförändringen står för 14 % (0,7 miljarder euro) och förnybar energi för 6 % (0,3 miljarder euro). Utvecklingen av bredbandsinfrastruktur är en viktig politisk fråga för landsbygdsområden. Medlemsstaterna har därför beslutat att investera 35 % av den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa i bredbandsutbyggnad, vilket motsvarar 360,4 miljoner euro av den miljard euro som är tillgänglig. Bild 2: Uppdelning av den gemensamma jordbrukspolitikens hälsokontroll och medel från den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa i nya utmaningar (%) Källa: Tabell 2 i det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar.[12] De nya medel som är riktade till programmen för landsbygdsutveckling som frigörs i samband med hälsokontrollen och den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa utgör ett tillägg till den övergripande EJFLU för att öka de totala anslagen för de särskilda utmaningar som identifierats. I många fall, ingick relevanta åtgärder redan i de ursprungliga programmen och deras finansiering har ökat tack vare hälsokontrollen och den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. 2. Genomförande av gemenskapens prioriteringar 2.1 Översikt över resultat, svårigheter och lösningar Det sammanlagda EJFLU-stödet som betaladts ut av medlemsstaterna i EU-27 i slutet av 2011 uppgick till 44,5 miljarder euro[13], vilket motsvarar 46 % av den totala budgeten 2007-2013 på 96,2 miljarder euro. Eftersom den beaktade tidsramen står för 56 % under betalningsperioden (5 år av 9[14]), tyder siffran på att de årliga utgifterna har ökat efter en långsam inledning av de första åren av programperioden 2007-2013. Bilden är långt ifrån enhetlig bland medlemsstaterna (Bild 2): Två medlemsstater har utgiftsnivåer på omkring 70 %, medan tre medlemsstater har betalat ut mindre än 40 %. Utbetalningarna som gjorts för åtaganden som hör till den föregående programperioden 2000–2006 enligt övergångsbestämmelserna har tagit slut. Bild 3: Totalt genomförande av EJFLU-budgeten i slutet av 2011 jämfört med de totala anslagen för perioden 2007–2013. För axel 2 har utbetalningarna uppnått styrfart, huvudsakligen på grund av att de viktigaste åtgärderna är fleråriga (miljövänligt jordbruk, mindre gynnade områden) med återkommande årliga betalningar. Genomförande av axel 1 är också i stort sett på rätt spår. Å andra sidan är utnyttjandet från axel 3 fortfarande lågt, möjligen på grund av ekonomiska svårigheter för potentiella stödmottagarna att få nödvändig finansiering. För axel 4 kan en typiskt långsam start konstateras, vilket förklaras av behovet av att först upprätta lokala strategier och välja lokala aktionsgrupper innan eventuella projekt kan genomföras (se tabell 4). Bild 4: Total budget för landsbygdsutveckling (EJFLU, miljarder euro) och andel av utnyttjandet i slutet av 2011. Om fokus ligger specifikt på genomförandegraden av hälsokontrollen och den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa hade 1,27 miljarder euro använts i slutet av 2011 av de sammanlagdt 4,95 miljarder euro som budgeterats. Detta utgör 26 % av de totala anslagen, men den mycket kraftiga ökningen mellan 2010 och 2011 (+ 235 %) visar en positiv utveckling efter en förväntad anspråkslös början under 2010. Om man ser på utnyttjandet för utmaningar visar det sig att klimatförändringarna och utmaningar gällande den biologiska mångfalden har större ökning jämfört med den genomsnittliga med respektive 52 % och 32 %, medan bredband, vattenförvaltning och förnybar energi släpar efter med cirka 10 %. Det större utnyttjandet av utmaningar inom biologisk mångfald och klimatförändringar förklaras av det faktum att dessa utmaningar huvudsakligen tacklats via axel 2-åtgärder som i viss utsträckning redan hade trätt i kraft. Bild 5: Total budget för hälsokontrollen och den ekonomiska återhämtningsplanen landsbygdsutveckling (EJFLU, miljarder euro) och preliminär andel av utnyttjandet i slutet av 2011.[15] Nivåerna för utnyttjande enligt utfallsindikatorerna jämfört med de övergripande målen för 2013 som medlemsstaterna fastställt i sina program överensstämmer generellt med genomförandets finansiella nivå. Alla utfallsindikatorer listas i tabell 3. Allmänna genomförandesvårigheter och lösningar Det vanligaste problemet som tas upp av medlemsstaterna är den ekonomiska krisen. Detta ledde till svårigheter rörande utnyttjandet av investeringsåtgärder på grund av stödmottagarnas brist på egna resurser, de sökandes svårigheter att få lån och budgetbegränsningar som hindrade offentliga initiativ. Den privata sektorn har i allmänhet varit mindre riskbenägen och en del investeringar kan ha flyttats över till mindre ambitiösa projekt eller helt enkelt skjutits upp. Förhållandena har inte varit desamma inom EU-27. Vissa medlemsstater står fortfarande inför svåra situationer, medan andra har återhämtat sig något sedan 2008. Detta har påverkat område 1, men är mest markant i axel 3 som stöder projekt såsom infrastruktur som kräver mer tid för att finansieras och genomföras. För vissa landsbygdsutvecklingsprogram har genomförandeorganen (förvaltningsmyndigheter, utbetalande organ) fortfarande administrativa och kapacitetsproblem för att hantera alla ansökningar. En brist på medvetenhet och erfarenhet hos potentiella stödmottagare kan även leda till ett långsamt utnyttjande i framför allt en del EU-12-medlemsstater (dvs. långsamma framsteg när det gäller åtgärder som rör humankapitalet, samt otillräckliga tillämpningar), eller i alla 27 EU-medlemsstater när nya åtgärder införs. Några medlemsstater har fått fram en tillräcklig kritisk massa av utbildning och jordbruksrådgivning för att komma över dessa problem, men det tar tid. Lösningar på problemen har införts i programmen genom ändringar, i synnerhet efter halvtidsutvärderingens rekommendationer. För att bemöta finanskrisen införde medlemsstaterna olika programjusteringar, på bland annat följande områden: omfattningen av statligt stöd, stödnivån, interventionsnivån för mindre attraktiva åtgärder, anpassning av urvalskriterierna, förfarandena och avgränsningarna, ökning av EU:s medfinansieringsnivå, finansieringstekniska instrument, t.ex. garantifonder eller mekanismer som tillhandahåller räntefria lån och/eller omfördelning av medlen. I detta skede har mekanismer för att säkerställa komplementaritet mellan EJFLU och EU:s strukturfonder satts igång. De utgörs av avgränsningslinjer och samordningsmekanismer (interministeriellt organ...). 2.2. Att förbättra konkurrenskraften inom jord- och skogsbruket Det sammanlagda registrerade EJFLU-stödet för axel 1 under perioden 2007-2011 uppgår till 42 % av dess totala anslag för 2007–2013 (genomsnitt för EU-27). Följande resultat för detta mål i slutet av 2011 är de viktigaste: · Antal deltagare som med framgång fullföljt en utbildning relaterad till jordbruk och/eller skogsbruk: 1 353 000 (49 % av det beräknade målet för 2013). · Antal företag som infört nya produkter eller nya tekniker: 73 600 (29 % av det beräknade målet för 2013). Genomförande av åtgärder[16] Åtgärd 121 (modernisering av jordbruksföretag) är den största åtgärden inom axel 1 när det gäller budgetanslag (11 miljarder euro). Stödutnyttjandet för den här åtgärden är 51 % av dess totala budget och 220 000 moderniseringsprojekt har redan fått stöd (37 % av målet för 2013) som innefattar fler än 3 000 projekt och 765 miljoner euro av de totala investeringarna (privata och offentliga) som syftar till omstrukturering av mjölksektorn genom hälsokontrollen. Åtgärdens höga utnyttjande visar att det finns ett stort intresse för investeringar bland jordbrukare. De fall där genomförandegraden var lägre än målen förklarades av medlemsstaterna främst med att den ekonomiska krisen hade en negativ inverkan på företagens investeringskapacitet. Åtgärderna 123 (högre värde på jord- och skogsbruksprodukter) är den näst största axel 1-åtgärden när det gäller anslag. Utnyttjandet är 35 % och 15 770 företag mottar stöd (av 35 250 enligt målet för 2013). Andra axel 1-åtgärder visar följande utnyttjandenivåer: 112 (startstöd för unga jordbrukare, 50 % med 100 000 unga jordbrukare som fått stöd) och 141 (delvis självförsörjande jordbruksföretag, 51 % och 40 000 delvis självförsörjande jordbruksföretag som fått stöd). 2.3. Att förbättra miljön och landsbygden Det sammanlagda EJFLU-stödet för axel 2 under perioden 2007-2011 står för 58 % av det totala anslaget. För detta mål är de viktigaste resultaten i slutet av 2011 följande: · 50 miljoner hektar för framgångsrik markförvaltning som har bidragit till biologisk mångfald. · 32 miljoner hektar för att förbättra vattenkvaliteten, eller · 40 miljoner hektar för att förbättra jordkvaliteten[17]. Genomförande av åtgärder De tre största åtgärderna i fråga om budgetanslag är även de som har den högsta utnyttjandegraden bland axel 2-åtgärderna: 211 (stöd för naturbetingade svårigheter till jordbrukare i bergsområden, med en utnyttjandegrad på 74 %; 212 (stöd till jordbrukare i områden som inte är bergsområden, med en utnyttjandegrad på 67 % och 214 (stöd för miljövänligt jordbruk, med en utnyttjandegrad på 58 %). Tillsammans stöder åtgärderna 211 och 212 52,8 miljoner hektar, och miljövänligt jordbruk stöder 41[18] miljoner hektar, där 4 och 5,2 miljoner euro går till att bemöta klimatförändringar och utmaningar avseende den biologiska mångfalden genom hälsokontrollen[19]. Efter dessa åtgärder kommer, när det gäller finansiellt utnyttjande, åtgärderna 215 (stöd för djurens välbefinnande, med en finansiell utnyttjandegrad på 50 % och totalt 144 650 kontrakt hittills) och 221 (en första beskogning av jordbruksmark, med en finansiell utnyttjandegrad på 41 % och 165 600 hektar beskogade hittills). 2.4. Att förbättra livskvaliteten i landsbygdsområden och främja en diversifiering av landsbygdsekonomin Det sammanlagda EJFLU-stödet för axel 3 under perioden 2007-2011 uppgår till 31 % av dess totala anslag för 2007–2013, med stora skillnader mellan medlemsstaterna (se tabell 4). Enligt medlemsstaterna utgör de främsta problemen bakom detta långsamma utnyttjande av den finansiella krisen (brist på privata och nationella/lokala medel) och administrativa krav (kontrollskyldigheter eller komplicerade ansökningar osv.). I en del medlemsstater genomförs axel 3 uteslutande via Leader, vilket betyder att förseningar i genomförandet av Leader också har påverkat utnyttjandet av axel 3. Följande resultat för detta mål i slutet av 2011 är de viktigaste: · Axel 3 bidrog till att skapa sysselsättningstillfällen (över 20 000) mot bakgrund av växande arbetslöshet i landsbygdsområden. [20] · Befolkning i landsbygdsområden som fått bättre service med stöd av EJFLU: 62 miljoner personer[21]. · Ytterligare 3,5 miljoner hushåll i landsbygdsområden har tillgång till internet. Genomförande av åtgärder[22] De största åtgärderna inom axel 3 när det gäller totala anslag är 321 (Grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden, finansiell utnyttjandegrad på 31 % och 35 400 projekt som slutförts varav 550 projekt för att öka bredbandsinfrastruktur på landsbygden som stöds genom den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa) och 322 (Förnyelse och utveckling av byar, finansiell utnyttjandegrad på 42 % och 27 700 byar där förnyelseverksamhet genomfördes). Bland den högsta utnyttjandegraden i axel 3-åtgärderna är åtgärd 341 (kompetensutvecklings- och informationsinsatser för lokala utvecklingsstrategier) med en utnyttjandegrad på 41 % och 5 600 slutförda projekt och åtgärd 323 (bevarande och uppgradering av landsbygdens natur- och kulturarv) med en utnyttjandegrad på 30 % och 48 400 slutförda projekt hittills. 2.5. Att bygga lokal kapacitet för sysselsättning och diversifiering I slutet av 2011 var valet av lokala aktionsgrupper slutfört i 25 av medlemsstaterna. Det totala antalet lokala aktionsgrupper är nu 2 323[23]. Dessa har fördubblats jämfört med Leader+ och hälften av territorierna genomför Leader-strategin för första gången. Eftersom medlemsstaternas urvalsprocess för lokala aktionsgrupper slutförts relativt sent har många aktionsgrupper bara börjat genomföra projekten inom sina lokala utvecklingsstrategier. Detta förklarar den låga finansiella utnyttjandegraden för EJFLU när det gäller axel 4, som står för 18 % av det totala anslaget för den axeln under programperioden. På senaste tiden har dock det senaste kvartalets utgifter ökat betydligt. Några medlemsstater har pekat på särskilda svårigheter. Integreringen av Leader har haft stor inverkan på strategins flexibilitet i och med att man gjort viktiga administrativa anpassningar (omorganisation och utbildning av personal). 3. Utsikter För många program startade genomförandet egentligen först 2008. Siffror för de följande åren visade en acceleration och vid slutet av 2011 var den övergripande finansiella utnyttjandegraden nästan på rätt väg, trots vissa ogynnsamma förhållanden på grund av den ekonomiska situationen. De flesta landsbygdsutvecklingsprogram kommer att till fullo kunna använda sin EJFLU-budget. För de enskilda programmen har de flesta problem med genomförande lösts. Många ändringar i landsbygdsutvecklingsprogrammen har gjorts för att möta de svårigheter som uppstått under de första årens genomförande, och man har tagit med rekommendationerna från utvärderingen som gjordes efter halva tiden och införlivat ytterligare fonder som behandlar nya utmaningar (hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken) och den ekonomiska krisen (den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa). Vissa förändringar mellan axlarna förväntas fortsätta att maximera spridningen, men med beaktande av den minsta utgiftsnivån för varje axel. Det finns dock ett fåtal program för landsbygdsutveckling, särskilt i EU-12, som kan ha svårt att uppfylla den lägsta utgiftsnivån för axel 4 på grund av ett försenat genomförande av Leader. När det gäller politiska mål, med återstående fyra års genomförande, är mål som fastställs i programmen globalt sett på rätt väg för axlarna 1 och 2, medan genomförandet fortfarande är något efter med för axel 3 och 4, men utvecklingen går åt rätt håll. Inom axel 1 har exempelvis redan 220 000 moderniseringsprojekt slutförts (37 % av målet för 2013) och som ett resultat av olika åtgärder för att stödja investeringar har 73 600 anläggningar infört nya produkter eller ny teknik (29 % av det beräknade målet för 2013). I axel 2 har åtgärder som är inriktade på miljöfrågor hittills genomförts på 41 miljoner hektar (87 % av målet för 2013). I axel 3 har 35 400 projekt för grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden slutförts (40 % av målet för 2013) och 19 000 mikroföretag har fått stöd eller skapats (25 % av målet för 2013). Slutligen har 55 000 Leader-projekt (axel 4) hittills fått stöd (25 % av målet för 2013). Den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen har gett användbar information för rapportering och för att kontinuerligt följa programmens genomförande och resultat. De preliminära siffrorna för 2012 visar att de flesta programmen också verkar komma ifatt för axel 3 och 4, där utnyttjandet fortfarande var långsamt fram till slutet av 2011. [1] Se avdelning II, kapitel II i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). [2] Rådets beslut av den 20 februari 2006 om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 2007–2013) (2006/144/EG). [3] Se artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005. [4] Se artikel 13 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005. I de sammanfattande rapporterna redovisas de framsteg som har gjorts i genomförandet av de nationella strategiska planerna och målen, och hur detta bidragit till att genomföra gemenskapens strategiska riktlinjer. [5] Se http://ec.europa.eu/agriculture/healthcheck/index_fr.htm för information om hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken och den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, samt för tillgång till relevant lagstiftning antagen under 2009. [6] Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). [7] Alla tabeller redovisas i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar. [8] Sedan 2007 har EJFLU:s budget för programperioden 2007-2013 ökats (särskilt genom hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken och den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa) till 96,2 miljarder euro. [9] De finansiella uppgifterna i rapporterna gäller endast EJFLU. [10] En del av anslagen för Leader, tekniskt stöd och direktstöd har proportionellt tilldelats de tre huvudaxlarna i nedanstående bilder och tabeller. [11] Se förklaringen av åtgärder i tabell 1 i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar. [12] Belopp som var ämnade för innovation har omfördelats mellan de övriga utmaningarna. [13] Utbetalningar till medlemsstaterna för kalenderåren 2007, 2008, 2009, 2010 och 2011. Det kan inte jämföras med den femte ekonomiska rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av EJFLU som baseras på räkenskapsår. [14] Utbetalningar kan göras två år efter det sista åtagandet (2013), dvs. fram till slutet av 2015. [15] Grundat på övervakningsuppgifter från gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen 2011. [16] Se tabell 4 för den fördelning efter kön och ålder som föreskrivs i artikel 81.3 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005. [17] Resultatindikator från den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen för landsbygdsutveckling. Samma område skulle kunna bidra till flera utmaningar. [18] Endast åtaganden från och med 2007. [19] Beroende på vilken markförvaltning som definieras i programmet skulle kompletterande metoder som kunna utövas på samma hektar [20] Globalt steg arbetslösheten från 7,1 % 2007 till 10,1 % 2011 i glest befolkade landsbygdsområden och från 7 % 2007 till 8,5 % 2011 i medelbefolkade områden (källa: Eurostat) [21] Detta inbegriper den potentiella befolkningen som erhåller sådana tjänster. [22] Se tabell 4 för den fördelning efter kön och ålder som föreskrivs i artikel 81.3 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005. [23] Efter avslutade av urvalsförfaranden för lokala aktionsgrupper i Rumänien och Bulgarien under 2012