SV Europeiska unionens officiella tidning C 44/16

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Den framtida utvecklingen inom sektorn för personanknutna sociala tjänster, hälso- och sjukvårdstjänster och utbildningstjänster i Europeiska unionen – tendenser och konsekvenser” (yttrande på eget initiativ)

2013/C 44/03

Föredragande: Antonello PEZZINI

Medföredragande: Dirk JARRÉ

Den 19 januari 2012 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

”Den framtida utvecklingen inom sektorn för personanknutna sociala tjänster, hälso- och sjukvårdstjänster och utbildningstjänster i Europeiska unionen – tendenser och konsekvenser”.

Rådgivande utskottet för industriell omvandling, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 8 november 2012.

Vid sin 485:e plenarsession den 12–13 december 2012 (sammanträdet den 13 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 159 röster för, 3 röster emot och 11 nedlagda röster.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att personanknutna sociala tjänster, hälso- och sjukvårdstjänster och utbildningstjänster i Europa utgör en mycket viktig del av den europeiska sociala modellen. Dessa tjänster, som är ömsesidigt beroende och förstärker varandras effektivitet, bildar en ”gyllene triangel” som är mycket viktig för samhällets funktion och kvalitet.

1.2 EESK anser att dessa tjänster fyller en central roll dels för individens integration i samhället, dels för upprätthållandet av den sociala sammanhållningen. De innebär samtidigt en garanti för effektivt demokratiskt deltagande och social rättvisa. De är dessutom av grundläggande betydelse i strävan att uppnå Europa 2020-strategins mål om hållbarhet, smart sysselsättningsutveckling och förstärkt ekonomisk och social sammanhållning i Europeiska unionen.

1.3 Mot bakgrund av att befolkningen blir allt äldre och att vårdbehoven ökar på grund av att antalet anhöriga som kan ge sådan vård blir allt mindre (bl.a. eftersom kvinnors deltagande på arbetsmarknaden ökar), bör man enligt EESK rikta större uppmärksamhet mot det faktum att bättre planläggning och programmering har blivit viktigt, å ena sidan när det gäller vårdpersonalens kvalifikationer och utbildning och å andra sidan vad gäller prioriteringar av budgetanslag.

1.4 Kommittén är medveten om medlemsstaternas befogenheter på detta område och om de nationella, regionala och lokala myndigheternas bestämmanderätt vad gäller tillhandahållandet av dessa tjänster. Vi vill dock framhålla att EU:s medlemsstater har ett betydande delat ansvar på detta område. Genom Lissabonfördraget har det införts en viktig innovation, nämligen det protokoll om tjänster av allmänt intresse som fogats till fördraget. Vi anser att man måste satsa på en harmonisering mellan medlemsstaterna i syfte att minska de skillnader som finns i dag och garantera den grundläggande etableringsfriheten (med respekt för lagstadgade och avtalsenliga minimistandarder på arbetsmarknaden i det mottagande landet) och friheten att tillhandahåller tjänster.

1.5 Mot bakgrund av sektorns betydelse när det gäller dess bidrag till EU:s BNP, de viktiga sysselsättningsmöjligheter den erbjuder i form av nya arbetstillfällen och nya företag, samt dess förmåga att ge innovativ och högkvalitativ respons på de strukturella förändringarna och behoven i det europeiska samhället och på Lissabonfördragets mål på detta område, vill EESK rikta följande uppmaningar till kommissionen, rådet och Europaparlamentet: — Det bör lanseras en reell europeisk strategi för innovativa ”smarta” vårdtjänster och sociala tjänster i Europa, med bättre utnyttjande av personalresurserna, fortbildning av personalen, definition av kvalitetsprinciper, införande av lämplig teknik till stöd för mottagare och leverantörer av tjänster, utveckling av ett europeiskt område för integrerade tjänster och stödpolitik. — Ökad effektivitet bör främjas i användningen av de finansiella och mänskliga resurserna. effektiv förvaltning genom kollektiva avtalsförhandlingar, en lämplig medverkan från den privata sektorn och frivilligsektorn samt omsorgsfull utvärdering av tjänstens effektivitet och kostnadseffektivitet. — Kommissionen bör utarbeta en gemensam ram för personanknutna tjänster, med regelverk och kvalitetsprinciper, samt väldefinierade utbildningskrav, för att främja en effektiv yrkesmässig rörlighet på europeisk nivå.

1.6 EESK anser att man på EU-nivå på ett samordnat sätt bör anslå en del av strukturfondsmedlen till utveckling av infrastruktur för sociala tjänster och vårdtjänster där sådan saknas, och till lokala sysselsättningsinitiativ i sektorn, med en särskild budgetpost för landsbygdsområden. Samma sak gäller programmen Horisont 2020 och Kultur samt sådana insatser för livslångt lärande som rör ny teknik som används inom hälso- och socialvård. Dessutom bör man uppmuntra forskning som rör optimering av resultaten av tjänsterna, samt dokumentation och utbyte av goda erfarenheter.

1.7 Det är viktigt att få till stånd en konstruktiv och välstrukturerad social dialog mellan alla nivåer (lokal, nationell och europeisk) inom sektorn för personanknutna tjänster. Denna sociala dialog bör spela en avgörande roll när det gäller att — bidra till att analysera de ekonomiska och sociala utmaningarna inom sektorn, — undersöka olika vägar för att utveckla sektorn, — utarbeta projekt i syfte att harmonisera och skärpa de bestämmelser som tillämpas på sektorn, — bekämpa odeklarerat arbete, — förbättra professionaliseringen inom sektorn, liksom karriärmöjligheterna för de anställda, — förbättra de anställdas arbetsförhållanden och lön, — öka sektorns attraktionskraft och anseende, — kontrollera tillämpningen av kollektivavtal och andra bestämmelser. Kommissionen och medlemsstaterna bör på ett konkret och aktivt sätt stödja inrättandet och utvecklingen av en sådan social dialog, liksom organisationen av arbetet. Till att börja med skulle detta stöd kunna ske i form av studier av dessa sektorer, liksom konferenser på EU-nivå för arbetsmarknadsparterna inom denna sektor.

2. Inledning

2.1 Detta yttrande syftar till att identifiera hur de nuvarande trenderna förändras och att kartlägga den kommande utvecklingen när det gäller personanknutna sociala tjänster och vårdtjänster och till dessa kopplade utbildnings- och fortbildningstjänster, samt till att undersöka möjligheterna att skapa ny sysselsättning av hög kvalitet inom sektorn.

2.2 Sociala tjänster och vårdtjänster rör de enskildas grundläggande behov, och företagen i denna bransch antar olika former: alltifrån institutioner som ger medicinsk och psykosocial behandling till institutioner som erbjuder sociala tjänster och hälsotjänster, stödboende, vårdhem, mentalvårdsinrättningar, barnomsorg, äldreomsorg och handikappomsorg.

2.3 Sektorn utmärks bl.a. av omfattande migrationsströmmar från länder utanför EU och av en stark tendens att utnyttja svart arbetskraft med alla de negativa följder som detta får både för den enskilde och för samhället i stort.

2.4 EESK vill med detta yttrande bidra till att fastställa det mervärde som personanknutna tjänster kan ge Europa 2020-strategin, i syfte att kartlägga behoven av kvalificerad personal och av nya yrkesprofiler, med siktet inställt på innovativa sociala möjligheter, nya och bättre arbetstillfällen och större välfärd för samtliga invånare, tack vare bättre integration genom förstärkt sammanhållning i samhället.

2.5 I Europa utgör personanknutna sociala tjänster, vårdtjänster och utbildningstjänster en hörnsten i den europeiska sociala modellen. Dessa tjänster, som är ömsesidigt beroende och förstärker varandras effektivitet, bildar en ”gyllene triangel” som är mycket viktig för samhällets funktion och kvalitet.

2.6 EESK stöder konceptet om en ”gyllene triangel” med integrerade tjänster avsedda att uppnå högkvalitativ undervisning, effektiv hälsovård och full social integration och att säkerställa att dessa tre typer av tjänster har så hög effektivitetsnivå som möjligt i termer av utbud, allmän tillgång, individfokus, fullständig täckning, kontinuitet, hög kvalitetsnivå med tydlig resultatinriktning, respekt för de grundläggande rättigheterna, deltagande och partnerskap, integrerade styrelseformer, investeringar i humankapital och social infrastruktur, högkvalitativa prestationer, kvalificerade arbeten och goda arbetsvillkor med karriärmöjligheter, solidaritet och social sammanhållning.

2.7 Av just dessa skäl anser EESK att man måste ta särskild hänsyn till den gyllene triangeln av personanknutna kvalificerade tjänster för att kunna uppnå Europa 2020-strategins mål om hållbarhet, ekonomisk utveckling, ökad sysselsättning och ekonomisk och social sammanhållning i EU.

2.8 Yttrandet bygger på olika informationskällor, alltifrån generella studier till konkreta företagsanalyser. Vi vill framhålla att EESK redan i tidigare yttranden (1) har behandlat frågorna om demografiska tendenser och aktivt åldrande, samt den åldrande befolkningens konsekvenser för välfärdssystemen. Dessutom håller EESK på att utforma en färdplan för en rad initiativ som rör problemen med åldrandet i det europeiska samhället (inom ramen för åttonde ramprogrammet för forskning och utveckling) och de äldres deltagande i samhället (2).

2.9 I det här yttrandet behandlas personanknutna utbildningstjänster endast i den mån de är relevanta för tillhandahållande av tidsenliga sociala tjänster och vårdtjänster av hög kvalitet. För ytterligare upplysningar om tjänster för utbildning och livslångt lärande hänvisas till den mängd yttranden som EESK redan har utarbetat om denna fråga (3).

3. Sektorns kännetecken och framtidsutsikter

3.1 År 2009 var enligt Eurostats EU-27-statistik mer än 21,5 miljoner personer anställda inom EU:s sektor för sociala tjänster och hälsotjänster samt därtill kopplade utbildningstjänster (4). Det finns fler anställda i de äldre EU-medlemsstaterna än i de nyare, och huvuddelen är kvinnor, som utgör 78 % av de anställda inom sektorn, och unga (mer än 43 % är under 40 år). Mellan 2000 och 2010 skapades det mer än 4 miljoner nya arbetstillfällen i sektorn för sociala tjänster och vård- och hushållstjänster – vilket står i skarp kontrast till sysselsättningsminskningen i EU i kölvattnet av den ekonomiska krisen – och under perioden 2008–2010 låg ökningen stadigt på cirka 770 000 nya arbetstillfällen per år (5).

3.2 Hälsosektorn är en av de viktigaste i EU. Den står för cirka 10 % av BNP och sysselsätter en arbetstagare av tio. Andelen högskoleutbildade arbetstagare är dessutom högre än genomsnittet i tjänstesektorn (6). Sysselsättningen inom sektorn stiger i takt med att befolkningen blir allt äldre (7), kvinnors deltagande på arbetsmarknaden tilltar och efterfrågan på hälsotjänster ökar. Det finns därför behov av harmoniserade definitioner och normer för utbildning på EU-nivå för att garantera geografisk rörlighet och yrkesdynamik och därmed säkerställa effektiva och hållbara tjänster av hög kvalitet i hela EU.

3.3 Personalen inom sektorn består bl.a. av vårdbiträden, sjuksköterskor, barn- och ungdomsvårdspersonal, socialassistenter och läkare. Nyare studier (8) visar att vårdpersonalen i alla delar av vårdsektorn, trots låga löner och bristande erkännande av utfört arbete, har mycket stor motivation och ansvarskänsla. Några studier visar dessutom att det råder brist på personal och ökande svårigheter att rekrytera och behålla lämplig och kvalificerad ledningspersonal.

3.4 En europeisk strategi inom ramen för Europa 2020-strategin (9) krävs för att säkerställa högre nivåer vad gäller tekniska och strukturella innovationer, minska kostnaderna och främja arbetstillfällen av hög kvalitet. Strategin ska förbättra tillgången till hälsotjänster, särskilt i mindre gynnade områden och på vissa medicinska områden som lider av personalbrist på nationell nivå. Detta ska ske med hjälp av europeiska nätverk för vårdinrättningar av hög kvalitet och med kvalificerad och högmotiverad personal, som ställs till samtliga EU-invånares förfogande.

3.5 Lönenivåerna i sektorn är i allmänhet lägre än det nationella genomsnittet för likvärdiga arbeten, och kvinnor – som utgör största delen av personalen och ofta är invandrare – är i regel underbetalda (10) och undervärderade, och har osäkra anställningsförhållanden, även om de är välkvalificerade. Detta framgår av nyare studier av följande delsektorer (11): hälsovård, barn- och ungdomsvård, äldrevård och andra former av stöd till personer med vårdbehov.

3.6 Sektorn har dessutom andra egenskaper som särskiljer den från andra sektorer (12): — Den genomsnittliga veckoarbetstiden är kortare än i andra sektorer i ekonomin, men skiftarbete, nattarbete, deltidsarbete och tillfälliganställning är vanligare än i ekonomin som helhet. — Det finns ökande efterfrågan på en enhetlig tjänst som kombinerar samtliga hälsovårdsrelaterade aspekter och kvalifikationer med centrala aspekter av social service. — Yrkes- och språkutbildning samt fortbildning har stor betydelse för ökad användning av datorstödd primärvård, telemedicin och telediagnos. — Infrastrukturen för de tre typerna av tjänster måste vara bättre och mer samordnade samt tillgängliga för alla via därtill anpassade instrument (och lokala referensstrukturer?).

3.7 Såsom tidigare har påpekats när det gäller personanknutna tjänster är det också viktigt att ”beakta de särskilda egenskaperna för små operatörer, som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, sociala tjänster och ideella tjänster. Man bör ta större hänsyn till dessa operatörers särdrag och särskilda bidrag till det allmänna intresset” (13) i den sociala dialogen med arbetsmarknadens parter och det civila samhället i allmänhet.

3.8 Situationen är särskilt allvarlig i landsbygdsområden och andra missgynnade områden, där bristen på social infrastruktur, vård- och utbildningsinfrastruktur ofta innebär att den kvalificerade arbetskraften flyttar, vilket påverkar upprättandet och etableringen av företag och utvecklingen av dessa områden. Man bör därför säkra en mer balanserad regional utveckling och främja större territoriell sammanhållning, särskilt vad gäller personanpassade sociala, hälso- och sjukvårdsrelaterade och utbildningsmässiga tjänster för barn i förskola och daghem (14).

3.9 För att främja en bättre integration av migrerande arbetstagare är det nödvändigt att upprätta finansiella och organisatoriska stödåtgärder i form av språkkurser, förbättring av arbetets image, mottagande och inkvartering samt praktisk vårdutbildning. Man bör beakta den efterföljande återintegreringen i ursprungslandet för att undvika kompetensflykt i hälsovårdssektorn (15).

3.10 Investeringskostnaderna i sektorn är därför ganska höga och ofta kontroversiella med tanke på hållbarheten, eftersom den finansiella krisen har gjort det nödvändigt att förbättra kostnadseffektiviteten för vårdtjänster och sociala tjänster. Medlemsstaterna står därmed under press för att hitta den rätta balansen mellan att tillhandahålla vårdtjänster för alla och se till att budgetramarna respekteras. Ser man på de uppnådda resultaten är det dock klart att investeringar i denna sektor är ytterst produktiva och lönsamma: arbetsstyrkan har bättre hälsa, är bättre integrerad, mer kvalificerad, mer motiverad, och har även mer stabila anställningsvillkor.

3.11 Genom Lissabonfördraget har det införts en viktig nyhet, nämligen det protokoll om tjänster av allmänt intresse som fogats till fördraget, ”eftersom det inbegriper samtliga tjänster av allmänt intresse och för första gången i ett fördrag inför begreppet ’icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse’ i motsats till ’tjänster av allmänt ekonomiskt intresse’” (16). Det är obestridligt att de personanknutna tjänsterna har både en ”ekonomisk” och en ”icke-ekonomisk” karaktär. Deras allmänna ekonomiska intresse är förknippat med att de är viktiga för att alla sektorer, tillverkningsindustrin och tjänstesektorn, ska fungera väl, medan deras icke-ekonomiska aspekt har betydelse för integrationen av alla individer och för sammanhållningen i samhället.

3.12 Enligt EESK är ”protokollet inte blott och bart en förklaring om hur fördragen och EU:s gemensamma värderingar ska tolkas i fråga om tjänster av allmänt intresse, utan en handledning för unionen och medlemsstaterna. I protokollet placeras användaren och hans eller hennes behov, preferenser och rättigheter i centrum av bestämmelserna. Det innehåller gemensamma principer om en hög nivå av kvalitet, säkerhet och överkomlighet samt principer om likabehandling och främjande av allmän tillgång” (17).

3.13 Därför är det framför allt viktigt att ge sektorn en stark europeisk dimension med hjälp av en harmoniserad EU-ram och en europeisk strategi för strukturella insatser, trots att kommittén redan har framhävt de ”nationella, regionala och lokala myndigheternas avgörande roll och stora handlingsutrymme när det gäller att tillhandahålla, beställa och organisera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse så nära användarnas behov som möjligt” (18).

4. I riktning mot en europeisk strategi för innovativa och ”smarta” vårdtjänster och sociala tjänster

4.1 Enligt EESK är det grundläggande att utveckla en europeisk strategi för att kunna planera och hantera aktuella förändringar i det europeiska samhället och i dess ekonomiska och sociala modell. Det förutsätter att man fastställer strategiska prioriteringar för den europeiska sektorn för personanknutna sociala tjänster, hälso- och sjukvårdstjänster och utbildningstjänster när det gäller — mänskliga resurser och deras utbildning och information, — lämpliga teknikformer, — ett europeiskt område för integrerade tjänster, — bättre villkor för rörlighet och utbyte, — antagande av europeiska kvalitetsprinciper, — fullt erkännande av examensbevis, — forskning i syfte att maximera tjänsternas effektivitet, — dokumentation och utbyte av positiva erfarenheter, — stöd-, struktur- och infrastrukturpolitik.

4.2 De mänskliga resurserna är den viktigaste hörnstenen i sektorn för personanknutna tjänster, vilket framgår av de medel som är avsatta för Europa 2020-strategins mål om att hålla EU:s medborgare aktiva, socialt integrerade och vid god hälsa en längre tid, vilket har positiva effekter på produktiviteten och konkurrenskraften. Denna sektor är bland de första som nämns i initiativet Ett pionjärmarknadsinitiativ för Europa, och den är en integrerad del av flaggskeppsinitiativet En agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen.

4.2.1 Med hänsyn till de berörda tjänsternas betydelse bör de strategiska åtgärderna på EU-nivå vad gäller personalresurser inriktas på — datasystem som kan användas för att ge en bild av nödvändiga yrkesprofiler och möjliga arbetstillfällen, — åtgärder för att främja och integrera kompetensutvecklingen, — internationellt erkännande av kvalifikationer/diplom för att underlätta rörlighet, — effektiva system för yrkesvägledning och kommunikation, inte minst när det gäller språkinlärning, — utbildning/kompetensutveckling på IT-området, — utbildning och fortbildning med fokus på ny teknik och nya behandlingsmetoder, — mekanismer för anställningstrygghet inom sektorn, attraktiva arbetsvillkor och karriärmöjligheter, bättre balans mellan könen, — en bättre bild av de olika yrkena inom denna tjänstesektor, — en regulativ överenskommelse i fråga om kvalitets- och tillämpningsstandarder, samt väldefinierade utbildningskrav, — införande av stödtjänster, till exempel tillfälliga ersättare, fortbildning och rådgivning för att säkra den sociala ekonomins och vårdens kvalitet, samt för att öka vårdgivarnas välbefinnande. — utnyttjande av värdefulla resurser inom frivilligsektorn, som kan bidra väsentligt när det gäller kvalitet och den emotionella aspekten samt oegennyttiga interpersonella relationer som är mycket viktiga för tjänstemottagarnas psykiska och fysiska välbefinnande. Sådana åtgärder på EU-nivå bör kombineras med fortlöpande övervakningsåtgärder som bygger på en rigorös vetenskaplig utvärdering.

4.3 Införandet av lämplig teknik i sektorn för att stödja dels de som tillhandahåller tjänsterna, dels de som utnyttjar dem, utgör den andra hörnstenen i denna strategi: innovation (vad gäller struktur, metod och teknik) som tillämpas på vårdtjänster och sociala tjänster kan bidra till att ta itu med de hållbarhetsrelaterade utmaningarna, med hänsyn till de pågående förändringarna och till målet om tillväxt för alla.

4.3.1 Det är viktigt att informations- och kommunikationstekniken används för att främja oberoende och ett större ansvarstagande samt en personlig hälsokultur, liksom samordning mellan sociala tjänster och vårdtjänster för att åstadkomma mer integrerade, samordnade och långsiktiga kvalitetstjänster med individen i centrum.

4.3.2 När det gäller att förnya vård- och rehabiliteringsmetoderna är e-hälsovård, kunskaper inom informationsteknik och telemedicin avgörande faktorer eftersom de gör det möjligt för medborgarna att bära med sig sin medicinska bakgrund var de än befinner sig och därmed även kunna erbjudas en sjuk- och hälsovård som är så personligt anpassad som möjligt (19).

4.3.3 För att systemen för personanknutna tjänster ska vara effektiva måste det finnas tillgång till en avancerad teknisk plattform som gör det möjligt att utbyta kunskaper å ena sidan om bästa praxis mellan vårdmottagare och tillhandahållare av långtidsvård och å andra sidan om de vägledande riktlinjerna för beslutsprocessen och kvalitetsövervakningen på lokal nivå och, sist men inte minst, att optimera användningen av vårdplanering för att förbättra systemen för fördelning av kostnaderna för utförda sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster (20).

4.3.4 Det är viktigt att veta hur man ska dra största möjliga nytta av den informationsteknik som används på områdena sociala tjänster, vårdtjänster och undervisning, och i detta sammanhang spelar forskning och utveckling på nationell nivå och EU-nivå en viktig roll, inte minst när det gäller att ta fram nya yrkesprofiler som är anpassade till de varierande behoven när det gäller vård av barn, funktionshindrade, äldre personer samt personer med fysiska och psykiska sjukdomar.

4.4 Den tredje hörnstenen: frågan om utvecklingen av ett europeiskt område för integrerade tjänster bör övervägas mycket noga för att man ska komma till rätta med de befintliga skillnaderna och skapa verkliga garantier för den grundläggande rätten att etablera sig (med respekt för lagstadgade och avtalsenliga minimistandarder på arbetsmarknaden i det mottagande landet) och tillhandahålla tjänster (i synnerhet inom denna sektor, som är mycket viktig för att säkerställa fri rörlighet för tjänster) genom ömsesidigt godkännande, administrativt samarbete samt, när detta anses nödvändigt, harmonisering, för att garantera att man inom hela EU på ett ansvarsfullt sätt kan tillhandahålla en rad tjänster som sätter individen i fokus. För att detta mål ska kunna uppnås bör medlemsstaterna och EU gemensamt utöva sitt ansvar.

4.4.1 Omvandlingen av den europeiska ekonomin till en innovativ och modern ekonomi är en utmaning som förutsätter ett fullt genomförande av den fjärde friheten (fri rörlighet för tjänster) samt utvecklingen av en ”femte frihet”, det vill säga total och fri rörlighet för kunskaper, och den skulle göra det möjligt för Europa att dra full nytta av sin kreativa potential. I detta sammanhang bör resultaten av innovationens tillämpning på området sociala tjänster och vårdtjänster övervakas noggrant, med utgångspunkt i ett europeiskt bedömningssystem som är speciellt anpassat för detta ändamål.

4.4.2 Det krävs ett solidariskt europeiskt område som säkerställer tillgången till grundläggande tjänster av hög kvalitet inom hela EU när det gäller sociala tjänster, vårdtjänster och undervisning, vilket även omfattar införandet av en ”frivillig europeisk kvalitetsram i olika medlemsstater och inom olika sektorer” (21). Det är också viktigt att brukarna deltar när man definierar och utvärderar kvaliteten.

4.4.3 Ett system med integrerade tjänster fordrar – utöver harmoniserade kvalitetsprinciper – ett ömsesidigt erkännande av kvalifikationer, kontroll av tjänsternas kvalitet samt inrättande av en dialog mellan arbetsmarknadens parter på olika nivåer. Denna dialog måste äga rum nära medborgaren och omfatta alla berörda aktörer för att intensifiera det ömsesidiga samarbetet.

4.5 Stöd-, struktur- och infrastrukturpolitiken utgör den fjärde hörnstenen, som bör ligga till grund för den europeiska strategin för sektorn för personanknutna tjänster.

4.5.1 En grundläggande beståndsdel i denna pelare är målinriktad aktivering – vid sidan av åtgärderna i Europa 2020-strategin – av EU:s strukturpolitiska program och åtgärder, med särskild hänvisning till Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden, och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, samt EU-programmet för kultur och programmet Horisont 2014–2020.

4.5.2 På EU-nivå bör man för övrigt planera åtgärder som syftar till att fastställa en europeisk ram som underlättar och uppmuntrar goda resultat vad avser yrkesmässiga kvalifikationer och kvalitet i tjänsterna, dokumentation och utbyte av positiva erfarenheter samt standardiserade system för övervakning av kvalitet, kundtillfredsställelse och ”valuta för pengarna” inom sektorn, vad avser såväl professionalisering, arbetsvillkor och karriärmöjligheter för dem som tillhandahåller tjänsterna, som offentliga och privata företag och företag ur den sociala ekonomin som är verksamma inom branschen, samt slutligen tjänstemottagarna och deras familjer samt den sociala ekonomin.

4.5.2.1 I detta sammanhang spelar frivilligsektorn en viktig roll och ger ett bidrag av hög kvalitet till de mänskliga, sociala och emotionella aspekterna, som bör stödjas och främjas: Europeiska stödåtgärder för utbyte av bästa praxis när det gäller frivilligarbete inom sektorn för personanknutna tjänster förtjänar särskild uppmärksamhet.

4.5.3 Det finns skäl att beakta investeringsåtagandenas betydelse, och i synnerhet behovet av diversifiering i fråga om ekonomisk täckning (skatter, olika former av bidrag för social trygghet (skydd), försäkringar, solidaritet mellan generationerna, offentlig-privata partnerskap), med tanke på kostnaderna för långsiktigt hälsorelaterat stöd och hjälp inte är ekonomiskt hållbart för majoriteten av befolkningen.

4.5.4 EESK anser att man på EU-nivå bör anslå en del av strukturfondsmedlen till utveckling av infrastruktur för sociala tjänster och vård- och stödtjänster där sådana saknas, och till lokala sysselsättningsinitiativ i sektorn, med en särskild budgetpost för landsbygdsområden och missgynnade områden genom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och initiativet Leader.

4.5.5 Det finns också skäl att på EU-nivå se över åtgärderna för stöd till familjepolitiken i syfte att säkerställa mer flexibla överenskommelser på arbetsplatsen för dem som ger hjälp i familjen.

5. Avslutande anmärkningar

5.1 Kommittén instämmer helt i följande uttalande. ”På områden som hälso- och sjukvård, barn- och äldreomsorg, stöd till funktionshindrade personer och offentligt subventionerade bostäder skapar dessa tjänster ett viktigt skyddsnät för medborgarna och bidrar till att främja den sociala sammanhållningen” (22).

5.2 EESK vill understryka att personanknutna sociala tjänster, hälso- och sjukvårdstjänster och utbildningstjänster är av allmänt intresse – både ekonomiskt och i andra avseenden – och spelar en viktig roll för det europeiska samhällets kvalitet och funktion, eftersom de bidrar till trygghet och social integration och i hög grad till ekonomins effektivitet och konkurrenskraft. Samtidigt ökar efterfrågan på sådana tjänster medan möjligheterna att finansiera dem blir alltmer begränsade, som en konsekvens av den ekonomiska krisen och, på längre sikt, den demografiska trenden.

5.3 Kommittén vill på nytt med kraft peka på målen i Lissabonfördraget om utbildning, socialt skydd och hälsovård som avspeglar den breda allmänhetens hållning, och önskemålet att ge medborgarna en bättre levnadsstandard som ligger i linje med alla medlemsstaters ekonomiska potential.

5.4 EESK anser att ytterligare utveckling inom dessa sektorer under rådande omständigheter kräver följande: — Det bör lanseras en reell europeisk strategi för innovativa ”smarta” vårdtjänster, sociala tjänster och utbildningstjänster, med bättre utnyttjande av personalresurserna, införande av lämplig teknik till stöd för mottagare och leverantörer av tjänster, utveckling av ett europeiskt område för integrerade tjänster och stödpolitik, en politik till stöd för strukturer och infrastruktur förankrad i den sociala dialogen och en dialog med det civila samhället på olika nivåer. — Ökad effektivitet bör främjas i användningen av de finansiella och mänskliga resurserna, och i den befintliga infrastrukturen, med tillämpning av kvalitetsprincipen, och utvärdering av effektiviteten, med åtgärder som syftar till att främja och integrera kompetensutvecklingen, stärka konkurrenskraften genom kollektiva avtalsförhandlingar, öka medverkan från den privata sektorn, den sociala ekonomin och frivilligsektorn, nya former av partnerskap mellan sektorerna samt en noggrann utvärdering av utgifterna och en gemensam utvärdering av tjänstens effektivitet och kostnadseffektivitet.

Bryssel den 13 december 2012 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Staffan NILSSON

(1) Se EESK:s yttrande om ”Konsekvenserna av en åldrande befolkning för sjukvårdssystemen och de sociala systemen”, EUT C 44, 11.2.2011, s. 10, EESK:s yttrande om ”Solidaritet i hälsa: att minska ojämlikhet i hälsa i EU”, EUT C 18, 19.1.2011, s. 74, EESK:s yttrande om ”Beaktande av de äldres behov”, EUT C 77, 31.3.2009, s. 115, EESK:s yttrande om ”Övergrepp mot äldre”, EUT C 44, 16.2.2008, s. 109.

(2) Se EESK:s yttrande om ”Horisont 2020: Färdplaner för åldrande”, EUT C 229, 31.7.2012, s. 13, EESK:s yttrande om ”Äldres engagemang och delaktighet i samhället”, ännu ej offentliggjort i EUT.

(3) Se EESK:s yttrande om ”Beaktande av de äldres behov”, EUT C 77, 31.3.2009, s. 115, EESK:s yttrande om ”Handlingsplan för vuxenutbildning”, EUT C 204, 9.8.2008, s. 89, EESK:s yttrande om ”Migration & rörlighet: utmaningar och möjligheter för EU:s utbildningssystem”, EUT C 218, 11.9.2009, s. 85, EESK:s yttrande om ”Kvalitetssäkring av yrkesutbildning”, EUT C 100, 30.4.2009, s. 136.

(4) Eurostat, Labour Force Survey, DS-073433, 3/2010.

(5) Joint contribution of EPSU and ETUC to the EC consultation on the employment potential of the personal and household services, Bryssel, 18 juni 2012 (EPSU: Europiska federationen för offentliganställdas förbund; EFS: Europeiska fackliga samorganisationen).

(6) COM(2011) 709 final.

(7) The 2012 Ageing Report (2012 års åldranderapport), serien European Economy n. 4/2011, Europeiska kommissionen, GD Ekonomi och finans.

(8) Report of EPSU Study on pay in the care sector in relation to overall pay levels and the gender pay gap in different countries in the European Union, rapport från Europiska federationen för offentliganställdas förbund, J. Pillinger, 2/2010.

(9) COM(2010) 2020 final, med flaggskeppsinitiativ som Innovationsunionen och En digital agenda för Europa.

(10) Se EESK:s yttrande om ”Utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män”, EUT C 211, 19.8.2008, s. 54, EESK:s yttrande om ”En färdplan för jämställdhet 2006–2010”, EUT C 318, 23.12.2006, s. 173; Charter on Gender Mainstreaming in Trade Unions, EFS kongress i Sevilla, 23 maj 2007, och Manual for Gender Mainstreaming of Employment Policies, Europeiska kommissionen, juli 2007.

(11) Report of EPSU Study on pay in the care sector in relation to overall pay levels and the gender pay gap in different countries in the European Union, rapport från Europiska federationen för offentliganställdas förbund, J. Pillinger, 2/2010.

(12) Banca dati AMECO (Annual macroeconomic database)– Employment in Europe – EU KLEMS Accounts (Capital (K), Labour (L), Energy (E), Material (M) and Service inputs (S)). Quarterly review, CE.

(13) Rapport från EFS om förberedelsen av genomförandet av tjänstedirektivet, 2010.

(14) COM(2011) 66 final.

(15) Se EESK:s yttrande om ”Familjepolitikens roll i den demografiska förändringsprocessen”, EUT C 218, 23.7.2011, s. 7, EESK:s yttrande om ”Modernisering av Europas system för högre utbildning”, EUT C 181, 21.6.2012, s. 143–149.

(16) Se EESK:s yttrande om ”Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse: Hur bör ansvaret fördelas mellan EU och medlemsstaterna?”, EUT C 128, 18.5.2010, s. 65–68.

(17) Se fotnot 16.

(18) Se fotnot 16.

(19) Konferens om e-hälsovård 2012, Köpenhamn.

(20) OCSE, Help Wanted? Providing and Paying for Long-Term Care, 2011.

(21) COM(2011) 900 final.

(22) COM(2011) 900 final.