Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2200/96 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker, förordning (EG) nr 2201/96 om den gemensamma organisationen av marknaden för bearbetade produkter av frukt och grönsaker och förordning (EG) nr 2202/96 om att inrätta ett system med stöd till producenter av vissa citrusfrukter"

(2001/C 14/28)

Den 17 juli 2000 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som ansvarade för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 6 oktober 2000. Föredragande var José Manuel de las Heras Cabañas.

Vid sin 376:e plenarsession den 19 oktober 2000 antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 36 röster för, 3 röster emot och 4 nedlagda röster

1. Inledning

1.1. Kommissionens förslag

Kommissionens förslag innebär följande ändringar av bestämmelserna för den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker:

- De nuvarande bestämmelserna för tomater, persikor och päron avsedda för bearbetning upphör, och ett kompensationsstöd beviljas bearbetningsföretaget i utbyte mot att detta betalar ett minimipris till producenten. Det införs även ett system med stöd till producenterna via producentorganisationerna för de kvantiteter som levereras till bearbetning.

- Det införs trösklar i stället för kvoter för produktion av tomater som är avsedda för bearbetning.

- Gemenskapströsklarna delas upp i nationella trösklar för persikor, päron och citrusfrukter som är avsedda för bearbetning.

- Rådet fastställer stödet definitivt. Alla de nuvarande stöden till tomater sammanförs till ett enda stöd, oavsett om tomaterna skall bearbetas eller inte.

- Trösklarna för tomater, päron och vissa bearbetade citrusfrukter höjs med 10 procent och stödet till tomater och päron minskas i motsvarande omfattning.

- Den högsta mängden för återtagande från marknaden för varje citrussort minskas. För regleringsåret 2001-2002 skall maximikvantiteten vara 10 procent av den saluförda produktionen, och för de kommande regleringsåren 5 procent av den saluförda produktionen.

- Taket för finansieringen av producentorganisationernas driftsfonder, vilket begränsar det totala stödbeloppet till högst 2,5 procent av samtliga producentorganisationers totala omsättning, tas bort.

- Gränsen för det högsta stödbelopp som kan anslås till varje producentorganisations driftfond sänks från 4,5 procent till 3 procent av värdet av den saluförda produktionen.

- Ett anbudsförfarande skall ingå i de nuvarande förvaltningssystemen för exportbidragen för färska produkter.

1.2. Frukt och grönsaker i ett allmänt perspektiv

1.2.1. Inom EU finns 2,2 miljoner jordbruksföretag som producerar frukt och grönsaker. 750000 av dem är specialiserade på denna typ av odling och utgör 10 procent av gemenskapens jordbruksföretag. Dessa företag är småskaliga, med mindre än 5 hektar i genomsnitt, och de använder 4,8 miljoner hektar, vilket är mindre än 3 procent av den europeiska utnyttjade jordbruksarealen.

1.2.2. Frukt- och grönsaksproduktionen innebär stor arbetskraftsefterfrågan och är därför en näringsgren som skapar sysselsättning. De jordbruksföretag som är specialiserade på frukt- och grönsaksodling omfattar nästan 500000 årliga arbetsenheter och utgör 12,5 procent av de europeiska årliga arbetsenheterna. Enligt uppskattningar är 2 miljoner personer i hela EU direkt sysselsatta inom sektorn. I vissa medlemsstater står sektorn för 50 procent av sysselsättningen inom jordbruket.

1.2.3. Sysselsättning

1.2.3.1. Sysselsättningen är grundläggande för produktionsverksamheten i och med att den påverkar produktionskostnaderna, och även om mervärdet per arealenhet är högt, är inkomsten per arbetsenhet lägre än den för extensiva odlingar. Behovet av avlönad säsongsarbetskraft är mycket stort och sektorn ger sysselsättning åt såväl arbetslösa från EU som invandrare. I detta hänseende är det nödvändigt att andra politiska åtgärder inriktas på att förbättra villkoren för mottagande av invandrare, och att de stöder initiativ för att främja rörligheten för säsongsarbetare inom frukt- och grönsakssektorn för att dessa arbetstagare skall kunna vara sysselsatta året om.

1.2.3.2. Den sysselsättning som sektorn skapar har stor betydelse, både i livsmedelskedjan, under de arbetskraftsintensiva förpacknings-, lagrings- och bearbetningsprocesserna, och i kompletterande produktions- och saluföringsverksamhet. Förpacknings- och bearbetningsindustrin för frukt och grönsaker ger landsbygdsområdena rikedom, mervärde, sysselsättning och teknisk kompetens. När det gäller bearbetade tomater finns det ett ömsesidigt beroendeförhållande mellan producenterna och industrin, eftersom det rör sig om en specialiserad odling som sker året om och är helt och hållet avsedd för bearbetning.

1.2.4. Miljön

1.2.4.1. En miljöaspekt är att vissa produkter inom denna sektor, t.ex. nötter och johannesbröd, odlas på stora ytor i marginella områden i torra regioner, och denna odling är ovärderlig för att förhindra erosion samtidigt som det inte finns några realistiska odlingsalternativ. Den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker har också varit den första i vilken främjande av miljövänliga metoder ingått som ett mål, och stora framsteg har gjorts och görs på detta område. Det finns emellertid fortfarande miljöproblem, och man måste därför intensifiera detta arbete inom ramen för den gemensamma marknadsordningen.

1.2.5. Konsumenterna

1.2.5.1. Konsumtionen av färsk frukt och färska grönsaker, som bör främjas för att den är bra för hälsan, ligger praktiskt taget på en stabil nivå i EU, men vissa produkter har ökat på bekostnad av andra. Inrikesproduktionen och importen ökar i större utsträckning, varför marknaderna blir alltmer mättade och det finns en allt större risk för snedvridning av konkurrensen. Man måste erinra sig att EU har ett underskott när det gäller vissa frukter och grönsaker, att vissa icke-medlemsstater riktar in sig på denna marknad på grund av den höga köpkraften, och att marknaden har varit en av de minst skyddade i förhållande till importen. Det bör påpekas att konsumtionen av vissa bearbetade frukter och grönsaker, i synnerhet bearbetade tomater och fruktjuice, kontinuerligt ökar. När det gäller tomater rör det sig om en ökning på 3 % om året.

1.2.5.2. Parallellt med denna utveckling blir konsumenterna alltmer angelägna om att livsmedelssäkerheten skall fungera och att det skall finnas tillgängliga och hälsosamma produkter och ett brett utbud av frukt och grönsaker inom alla typer av handel. Samma sak kan sägas om konsumentens önskan om att få tillgång till miljövänligare produkter.

1.2.5.3. Man efterfrågar även högre kvalitet på den frukt och de grönsaker som säljs, och mer information om egenskaper som uppfattas av sinnesorganen, näringsvärde, miljövänliga produktionsmetoder och andra faktorer som ger konsumenten bättre underlag för sitt val. I detta sammanhang är det särskilt viktigt att reglerna för märkning av livsmedelsprodukter och för nya livsmedel är förenliga med bestämmelserna rörande kvalitet på frukt och grönsaker.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Kommissionen har tillkännagivit att en rapport om genomförandet av förordning (EG) nr 2200/96 skall vara färdig i slutet av 2000. Kommittén uppmanar kommissionen att, mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts och en heltäckande analys av hur den gemensamma marknadsorganisationens alla instrument fungerar, lägga fram ytterligare förslag om de viktiga aspekter som inte behandlas i de nuvarande förslagen.

2.2. I detta sammanhang anser kommittén att förslagen är ofullständiga och otillräckliga med tanke på betydelsen av sysselsättningen inom denna sektor, de kriser sektorn kontinuerligt genomgår och den minskning av preferensen för gemenskapsprodukter som är en följd av de bilaterala avtal och frihandelsavtal som EU undertecknat. Det finns en rad viktiga aspekter som inte har behandlats och som vi räknar upp i slutsatserna i detta yttrande. Förslaget bör alltså förbättras.

2.3. Trots detta delar kommittén kommissionens åsikt att det krävs en snar översyn av vissa aspekter av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker som behandlas i de nuvarande förslagen. Syftet är att de skall kunna träda i kraft nästa regleringsår.

2.4. ESK vill också uttrycka sin oro över att stödsystemen för bearbetade produkter hotas av det faktum att skyddsklausulen löper ut 2003, och uppmanar kommissionen och rådet att förespråka fortsatt giltighet för dessa bestämmelser i de förhandlingar som förs inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden. Dessa stöd är nödvändiga för bearbetningsindustrins överlevnad på sikt. Denna industri behöver garantier rörande råvaruförsörjningen - lämpliga kvantiteter, kvalitet och tidsfrister - och rörande ekonomiska villkor som gör det möjligt att konkurrera på marknaderna med de bearbetade produkterna och som innebär tillräckliga inkomster för jordbrukarna. Det gäller också att bevara över 140000 arbetstillfällen.

2.5. Preferensen för gemenskapsprodukter har klart minskat under de senaste 15 åren när det gäller frukt och grönsaker, och i synnerhet bearbetade produkter, eftersom EU har använt den för att få fördelar i förhandlingarna om de bilaterala och multilaterala avtal som syftar till en frihandelszon med EU. Därmed har konkurrensen från icke-medlemsstater med lägre priser och kostnader ökat, och de europeiska produkterna befinner sig på en allt hårdare marknad. Man bör även påtala den obalans mellan olika näringsgrenar som uppstår genom de ömsesidiga förmånerna i dessa avtal och som måste rättas till inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.

2.6. Det blir allt viktigare för kommittén att återskapa ett samlat utbud genom producentorganisationerna, eftersom producenternas ställning har försvagats genom att utbudet har blivit glesare till följd av den alltmer koncentrerade distributionen, vilket tas upp i kommitténs yttrande om "Mellanledens inverkan - från produktion till konsumtion - vid prisbildning på livsmedelsområdet" (se punkterna 3.1.1, 3.1.2, 3.1.3, 3.1.4 och 3.2.1)(1). Denna analys visar tydligt att producentens del i det pris konsumenterna betalar för färska frukter och grönsaker har minskat och att mervärdet i större utsträckning koncentreras till distributionsledet. Den fäster också uppmärksamheten på det hot mot producenter och konsumenter som består i att koncentrationen hos de största distributionsföretagen ökar, något som kan leda till ett mer begränsat utbud av frukt och grönsaker.

2.7. Tillämpning av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker

2.7.1. Under de tre år som den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker har tillämpats, efter 1996 års reform, har man inte helt lyckats uppfylla de ekonomiska och organisatoriska mål som avsågs med denna reform. Resultaten får sägas vara otillräckliga, vilket i första hand beror på otillräckliga anslag och på att vissa av marknadsordningens mekanismer saknar flexibilitet.

2.7.2. När det gäller producentorganisationernas driftsfonder har man kunnat konstatera brister i effektiviteten som beror på den begränsade budgeten, på att man saknar säkra uppgifter om stödet och på att förvaltning, genomförande och kontroll av driftsprogrammen präglas av komplexitet och byråkrati.

2.7.3. De åtgärder som skall bidra till att det bildas producentorganisationer har inte varit tillräckliga för att bidra till att öka utbudets koncentration i någon högre grad, och man befinner sig fortfarande långt från de målsättningar som föreslagits i reformen. De fastställda kriterierna för erkännande och det faktum att producentorganisationer så att säga erkänts på förhand har fått negativa följder som behöver avhjälpas. Exempelvis har det blivit vanligare med alltför små producentorganisationer och organisationer har bildats utifrån andra intressen än producenternas. Det står klart att en stor del av frukt- och grönsaksproducenterna har uppfattat åtgärderna som varken attraktiva eller meningsfulla.

2.7.4. Kommittén erkänner dock att vissa åtgärder har bidragit till förbättrad organisation av utbudet inom sektorn för bearbetade produkter, och att producentorganisationernas medverkan i förhandlingarna om industrins råvaruförsörjning har ökat.

2.7.5. Interventionerna på marknaden har minskat betydligt, huvudsakligen på grund av inskränkande och hämmande åtgärder från den senaste reformen av den gemensamma organisationen av denna sektors marknad. Trots att interventionen inte i något fall får vara ett regelrätt alternativ till marknaden, har det visat sig att mekanismerna för återtagande inte har räckt till för att lösa vissa akuta krissituationer.

2.7.6. De otillräckliga trösklarna och det komplicerade kvotsystemet för bearbetade produkter har gjort det svårare att bemöta efterfrågan, varför gemenskapens producenter har förlorat kvoter i vissa fall, särskilt i fråga om tomater. Detta märks tydligt av att garantikvantiteterna för vissa citrusfrukter, päron och tomater kontinuerligt överskridits under de senaste åren.

2.7.7. Man bör även påpeka den känsliga situationen för produkter som är viktiga i lokalt och socialt hänseende samt miljöhänseende, såsom vissa bearbetade frukt- och grönsaksprodukter samt nötter och johannesbröd, och som kräver särskilda åtgärder.

2.7.8. För de flesta produkterna fungerar de mekanismer som införts för att skydda nationsgränserna inte effektivt. Det finns inga garantier för att inköpspriset och kontrollen av de importerade produkterna skall fungera effektivt, och den särskilda skyddsklausulen har heller inte tillämpats i tillräckligt hög grad. De nuvarande åtgärderna är inte tillräckliga för att garantera att de arbets-, växtskydds- och miljökrav som ställs på EU:s produkter även uppfylls för de importerade produkterna.

2.8. Budget för den gemensamma organisationen av marknaden

2.8.1. I sitt förslag genomför kommissionen en betydande reform av systemets finansiella sida. De föreslagna åtgärderna påverkar poster som i budgeten för den gemensamma organisationen av marknaden för år 2000 utgör 65 % av utgifterna för denna sektor.

2.8.2. Kommittén vill påpeka att den gemensamma organisationen av marknaden är en liten post i EUGFJ:s gemenskapsbudget, samt att posten blivit allt mindre efter reformen av den gemensamma organisationen av marknaden (från 5 % 1995 till 3,2 % 2000, för ett slutligt driftsresultat motsvarande 16 % av gemenskapens totala produktion).

2.8.3. Kommittén vill ta upp behovet av att omfördela stödet mellan olika ekonomiska sektorer inom GJP och då åtgärda den orättvisa behandlingen av vissa sektorer (bl.a. frukt och grönsaker), samt att tilldela ett målinriktat stöd som motsvarar behoven.

2.8.4. ESK motsätter sig den tolkning av begreppet budgetneutralitet som kommissionen vill göra i sitt förslag. Kommissionen utgår från den beräknade utgiftsnivån för regleringsåret 2000/2001, som har sjunkit på grund av olika konjunkturrelaterade faktorer och den otillräckliga utvecklingen av den gemensamma organisationen av marknaden. När man talar om budgetneutralitet bör man utgå från den totala budget som slås fast i reformen av marknadsordningen samt i budgetplanen i Agenda 2000.

2.8.5. Reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker kan inte genomföras med en minskad budget och ofullständiga lösningar, som man nu har föreslagit. Sektorn bör förfoga över tillräckliga anslag för att de fastslagna åtgärderna skall kunna bli verkningsfulla.

2.8.6. Kommittén anser att man för att bibehålla budgetstabilitet inom sektorn frukt och grönsaker bör dela upp åtgärderna på två budgetposter - en för åtgärder inom ramen för denna GMO och en annan för åtgärder för banansektorn. Det rör sig nämligen om två åtskilda system med stora olikheter.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2200/96 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker

3.1.1. Kommittén instämmer i att man snarast möjligt bör avskaffa den gräns som innebär att det totala gemenskapsstödet skall utgöra mindre än 2,5 % av samtliga producentorganisationers totala omsättning. Gränsen försvårar nämligen utarbetandet och tillämpningen av producentorganisationernas operativa program och innebär att stödet inte blir kontinuerligt.

3.1.2. Kommittén anser att man bör behålla den enhetliga gräns för stöd till driftsfonderna som ligger på 4,5 % av varje producentorganisations omsättning. Man bör samtidigt utvärdera om det är lämpligt att främja nya producentorganisationer i områden där sådana saknas samt att utöka gemenskapens deltagande i driftsfonden för de producentorganisationer som uppfyller vissa kriterier (samordnade insatser inom ramen för sammanslutningar av producentorganisationer, sammanslagning av organisationer, samarbete mellan organisationer i olika medlemsstater, organisationer med många producenter i områden där en mer omfattande organisation krävs). Allt detta skulle utveckla organisationen av utbudet.

3.1.2.1. ESK kan dessutom konstatera att producentorganisationerna fungerar sämre i vissa områden inom EU. Det är därför absolut nödvändigt att man genomför ett särskilt gemenskapsprogram för att utjämna skillnaderna i utveckling mellan olika producentorganisationer. Ett sådant särskilt gemenskapsprogram skulle ha som mål att utifrån regionernas behov främja att man bildar eller slår ihop producentorganisationer och att olika producentorganisationer samarbetar. Man skulle också omvärdera gemenskapens stöd till driftsfonderna utifrån objektiva gemenskapskriterier, även sådana av ekonomisk natur.

3.1.3. Kommittén kan inte godta att man sätter gränsen för stöd till driftsfonderna vid 3 % av varje producentorganisations omsättning, eftersom bestämmelsen då skulle bli mindre effektiv när det gäller att organisera utbudet i samband med koncentrationen av distributionen samt att anpassa utbudet till efterfrågan.

3.1.4. Kommittén kan inte stödja förslaget om att minska den maximala kvantitet för citrusfrukt som får återtas från marknaden av ekonomiska skäl. ESK föreslår att man behåller de nuvarande gränserna, eftersom skördarna varierar och inte går att planera. Med de nuvarande gränserna fungerar systemet med intervention som ett effektivt skyddsnät för producenterna. Man bör ta hänsyn till att de besparingar som gjorts beror på att de återtagna kvantiteterna har minskat och systemet för förvaltning av bidrag inte medgivit att hela budgeten utnyttjats.

3.1.5. När det gäller denna sektor är kommittén mycket skeptisk till att man anpassar systemet med anbudsförfarande för förvaltning av exportbidrag för färska produkter. ESK anser att det inte är bra med flera olika mekanismer utan föredrar systemen A1 och B. I vilket fall som helst borde det bara finnas ett system för varje enskild produkt.

3.1.6. Kommittén medger att förvaltningssystemet för exportbidrag till färsk frukt och färska grönsaker borde förenklas och uppmanar kommissionen att förbättra systemet så att man kan använda alla de medel som denna åtgärd ger tillgång till inom ramen för avtalen om den gemensamma marknadsordningen.

3.2. Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2201/96 om den gemensamma organisationen av marknaden för bearbetade produkter av frukt och grönsaker

3.2.1. Kommittén har tagit del av förslagen till ändring av bearbetningsordningarna för tomater, persikor och päron. Ändringarna avskaffar dagens bestämmelser om ett kompensationsstöd till bearbetningsföretaget i utbyte mot att företaget betalar ett minimipris till producenten.

3.2.2. ESK vill emellertid påpeka hur viktigt minimipriset hittills har varit för producenterna, både som referens för avtalsförhandlingar med bearbetningsindustrin och som garanti för en minimiinkomst.

3.2.3. De föreslagna åtgärderna utgör ett konkret hot mot den berörda produktionen, och man bör inte glömma att dessa sektorer är särskilt viktiga i och med att de även bär upp bearbetningsindustri som är mycket viktig för att bevara arbetstillfällen och förhindra avfolkning i produktionsområdena.

3.2.4. Kommittén vill klargöra att minskningen av stödet till tomater, persikor och päron de senaste regleringsåren delvis har berott på konjunkturen - bl.a. eurons förändrade paritet i förhållande till dollarn och att råvarupriserna har stigit i konkurrerande tredje länder - och delvis på skönsmässiga beslut av kommissionen, som att sänka minimipriserna för att undvika att marknaderna hamnar i obalans.

3.2.5. I kommissionens förslag saknas några viktiga åtgärder som skulle kunna förbättra förslaget och bidra till att stabilisera produktionen och producenternas inkomster samt trygga ett tillräckligt och jämnt flöde till bearbetningsindustrin och marknaden. Det skulle till exempel vara positivt om stödet minskade med maximalt 20 % när trösklarna överskrids samt att man uppmuntrar fleråriga kontrakt för tomater, persikor och päron.

3.2.6. Kommittén ställer sig positiv till förslaget att byta ut nuvarande kvotsystem för bearbetade tomater mot ett tröskelsystem. ESK håller också med om att man bör se över systemet för att göra det flexibelt och skapa jämvikt i förhållandet mellan industrin och producenterna.

3.2.7. Kommittén håller med kommissionen om att garantikvantiteterna för tomater bör ökas för att anpassas till marknadens utveckling. ESK anser dock att en ökning på 10 % inte är tillräckligt stor för sektorns behov, eftersom bearbetningen under de senaste åren har ökat mer än så för att följa med i marknadens utveckling och den ökade konsumtionen.

3.2.8. Om man inte höjer gemenskapens tröskel till en kvantitet som återspeglar den mängd som verkligen bearbetats de senaste regleringsåren kan detta få mycket negativa följder under de närmaste åren. Garantikvantiteten är för liten för att täcka marknadens efterfrågan, och därför kommer den troligtvis att överskridas kraftigt, vilket medför en kraftig minskning av stödet. Tröskeln bör regelbundet ses över för att anpassas till marknadens utveckling.

3.2.9. Kommittén betvivlar att man måste sänka stödet för tomater för att bibehålla budgetneutralitet. Ökningen av garantikvantiteten skulle inte innebära att man överskrider de beräkningar av budgeterade utgifter för åtgärden som antogs i och med reformen av marknadsordningen för frukt och grönsaker.

3.2.10. Kommittén anser att det är överdrivet att införa en enhetlig tröskel för tomater avsedda för bearbetning. Man bör behålla en separat tröskel för hela skalade tomater för att värna om produktionen av denna typ av tomater i de traditionella produktionsområdena.

3.2.11. Kommittén uppmanar rådet och kommissionen att vidta åtgärder för att förvaltningskommittén i fråga skall få i uppgift att regelbundet uppdatera förteckningen över de bearbetade produkter av tomater som är stödberättigade, så att näringen kan reagera på ett smidigt och snabbt sätt i förhållande till hur efterfrågan utvecklats och vilka nya produkter som lanserats. Kommittén föreslår att kommissionen undersöker hur man kan förenkla förfarandena för kontroll av råvarorna och de färdiga produkterna. Allt detta syftar till större effektivitet, för att man skall kunna uppnå fullgod kontroll av stödet och minska administrationen och kostnaderna, utan att parternas rättssäkerhet och kvaliteten på de lanserade produkterna påverkas.

3.2.12. Kommittén anser att man för att trygga producenternas inkomster måste justera det nuvarande systemet för bearbetning av persikor och päron. Om utvecklingen mot allt lägre stöd fortsätter skulle industrin kunna föredra att förhandla om ett pris direkt utan att ta emot stöd eller respektera minimipriset. En sådan situation skulle få systemet att falla samman och lämna producenterna skyddslösa.

3.2.13. Kommittén välkomnar höjningen av tröskeln för päron, men anser att den inte är tillräckligt stor med tanke på att dagens bearbetningsnivå för att tillmötesgå den ökade efterfrågan överskrider gemenskapströskeln med 30 %.

3.2.14. Kommittén vill varna för den risk det kan innebära att garanterat överskrida den föreslagna tröskeln för päron redan första regleringsåret. Risken finns även när det gäller persikor - om än i mindre grad - eftersom en betydligt större kvantitet bearbetades förra regleringsåret jämfört med de två föregående, då gemenskapens produktion minskade på grund av dåligt väder.

3.2.15. Kommittén menar att de föreslagna stödnivåerna för persikor och päron är för låga och försätter producenterna i en besvärlig situation, eftersom stödet till persikor regleringsåret 2000/2001 på grund av konjunkturen minskade med 50 % jämfört med regleringsåret 1997/1998. Stödet till päron minskade av samma skäl med 27 % under denna period, och därför anser inte kommittén att det är lämpligt att av budgetskäl sänka stödet med ytterligare 10 %.

3.2.16. Med tanke på det system man använder för att beräkna stödet verkar det ologiskt att utgå från stödet regleringsåret 2000/2001. Kommittén föreslår att man i stället utgår från stödet till tomater, persikor och päron regleringsåret 1996/1997.

3.3. Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2202/96 om att inrätta ett system med stöd till producenter av vissa citrusfrukter

3.3.1. Kommittén anser att det nya systemet efter att ha tillämpats i tre regleringsår har visat sig fungera, särskilt i de områden där produktionen är bäst organiserad. I andra områden, där utbudet är mindre koncentrerat eller producentorganisationerna saknar betydelse, har systemet fungerat mindre väl. Därför måste man utvärdera situationen och vidta lämpliga åtgärder för att uppmuntra en koncentration av utbudet och förbättra producentorganisationernas effektivitet i alla områden med produktion av citrusfrukter. De bearbetade kvantiteterna har emellertid i samtliga områden legat kvar på samma nivå som tidigare eller ökat, och industristrukturen har bevarats.

3.3.2. Kommittén kan konstatera att trösklarna har överskridits kraftigt under dessa år, särskilt trösklarna för apelsiner och citroner, och i viss mån även för små citrusfrukter. Orsaken är att trösklarna inte anpassats till marknadsutvecklingen. ESK beklagar att den minskade kompensation som överskridandet medför har haft en så negativ inverkan på producenternas inkomst, och kommittén anser att man bör förhindra att denna situation uppstår igen.

3.3.3. ESK välkomnar att man höjer trösklarna för vissa citrusfrukter avsedda för bearbetning, men anser att de föreslagna kvantiteterna är för små. De har inte anpassats till den mängd bearbetade produkter som behövs för att tillmötesgå den ökade efterfrågan och kompensera försörjningsunderskottet när det gäller konsumtionen i EU, som i dag täcks genom ökad import. För att täcka marknadens behov och främja gemenskapsindustrins konkurrenskraft bör man med tanke på dagens bearbetningsvolymer höja trösklarna med 35 % och även räkna in grapefrukt.

3.3.4. För att industrin för bearbetning till klyftor skall kunna fortleva måste man behålla separata trösklar för de två bearbetningsformerna för små citrusfrukter, nämligen till juice och till klyftor.

4. Slutsatser

4.1. Förslagen

4.1.1. ESK skulle ha föredragit att kommissionen lagt fram sina förslag tillsammans med rapporten om hur förordning (EG) nr 2200/96 fungerar. Kommittén anser att kommissionens förslag inte erbjuder några heltäckande lösningar, men kan förstå att vissa åtgärder är brådskande.

4.1.2. ESK motsätter sig den snäva tolkning av begreppet budgetneutralitet som kommissionen vill göra i sitt förslag. Kommittén anser att sektorn bör tilldelas tillräckliga medel för att de fastslagna åtgärderna skall kunna bli verkningsfulla. Det är möjligt att man bör genomföra en finansiell omstrukturering mellan olika ekonomiska sektorer inom GJP och då ta hänsyn till den särskilda period som frukt- och grönsakssektorn genomgår i samband med globaliseringen av marknaderna samt hur viktig sektorn är ur sysselsättningssynpunkt.

4.1.3. Minskningen av stödet till tomater, persikor och päron under de senaste regleringsåren kan förklaras av konjunkturen, skönsmässiga beslut av kommissionen, utvecklingen på produkternas marknader, konkurrenssituationen för den europeiska bearbetningsindustrin samt kostnadsutvecklingen för gemenskapspolitiken i dessa sektorer. Mot denna bakgrund önskar kommittén att man beaktar följande:

- Det är lämpligt att byta ut kvotsystemet för bearbetade tomater mot ett tröskelsystem.

- Det är lämpligt att utgå från värdet av stödet regleringsåret 1996/1997 när man fastställer stödet till tomater, persikor och päron.

- Det är inte berättigat att sänka stödet till tomater och päron för att bibehålla budgetneutralitet.

- Garantikvantiteten för tomater avsedda för bearbetning bör höjas till de verkliga bearbetningsnivåerna, och man bör behålla en separat tröskel för hela skalade tomater.

- Trösklarna för päron respektive persikor bör höjas med 30 respektive 10 %.

- Det vore lämpligt om stödet aldrig minskades med mer än 20 % som en följd av att tröskeln överskridits, samt att fleråriga avtal uppmuntras.

4.1.4. Man måste möta den ökade efterfrågan på citrusfrukter för att kompensera försörjningsunderskottet när det gäller konsumtionen i EU - som i dag täcks genom ökad import - och stödja gemenskapens bearbetningsindustri. I dag drabbas producenterna av kraftigt minskad kompensation på grund av att de bearbetade volymerna ökar. Mot bakgrund av detta anser kommittén följande:

- De nuvarande trösklarna för citrusfrukter avsedda för bearbetning bör höjas med 35 %.

- Det bör även fortsättningsvis finnas separata trösklar för bearbetning av små citrusfrukter till juice respektive till klyftor.

- Minskningen av stödet om trösklarna överskridits bör begränsas till 20 %.

- Man bör behålla de nuvarande gränserna för den kvantitet citrusfrukter som får återtas från marknaden.

4.1.5. Kommittén instämmer i att man snarast möjligt bör avskaffa gränsen som innebär att det totala gemenskapsstödet skall utgöra mindre än 2,5 % av samtliga producentorganisationers totala omsättning. Kommittén anser också att man bör behålla gränsen på 4,5 % av varje producentorganisations omsättning och kan inte stödja att denna gräns ändras till 3 %, eftersom bestämmelsen då skulle bli mindre effektiv.

4.1.6. Kommittén vill påpeka att det saknas initiativ som främjar införandet av system för försäkring mot klimatrisker i samband med odlingen. Sådana system bör utformas med respekt för de olika system som i dag finns i vissa medlemsstater.

4.1.7. Kommittén vill återigen betona att man mer aktivt bör främja konsumtion av frukt och grönsaker, eftersom dessa produkter är hälsosamma för konsumenterna.

4.2. Kommissionens rapport om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker

4.2.1. I ljuset av erfarenheterna från tillämpningen av denna marknadsordning föreslår kommittén att man granskar bland annat följande aspekter:

a) Behovet av större kunskap om produktionen och marknaderna, något som skulle underlättas om man inrättade en observationsgrupp för marknaderna.

b) Förbättringen av kvalitetskraven på frukt och grönsaker samt kontroll och respekt för dessa krav i alla led av saluföringen.

c) Producentorganisationernas utveckling i fråga om uppbyggnad, storlek, utbudskoncentration samt utveckling i olika regioner och inom olika sektorer. Hinder för utveckling och ökad effektivitet. Erkännandet av instrumentella organisationer och organisationer utan produktionsbas. Förhandserkännande av producentsammanslutningar. Behovet av att främja sammanslagningar av producentorganisationer och deras sammanslutningar.

d) Hur driftsfonderna och producentorganisationernas operativa program fungerar samt hur de kompletterar åtgärderna för landsbygdsutveckling. Utvärdera i vilken mån man uppnått målen i fråga om förbättrad kvalitet, respekt för miljön samt livsmedelssäkerhet.

e) Möjligheten att harmonisera urvalskriterierna för miljöåtgärder inom ramen för de operativa programmen.

f) Hur systemet med intervention fungerar. Utvärdera om man behöver återinföra begreppet allvarlig kris.

g) Handelsutbytet och respekten för gemenskapspreferensen: system med ingångspris (utvärdering av tillämpning av tullekvivalenter), kontroll av kvantiteter och kvaliteter, respekt för reglerna för växtskydd, klausulen om särskilda skyddsåtgärder, andra hinder för gemenskapsexport än tullar.

h) Nödvändiga konkreta åtgärder för produkter som utsätts för hård internationell konkurrens. En långsiktig lösning på problemen med nötter och johannesbröd.

i) Stöd till vissa bearbetade produkter av frukt och grönsaker: sparris-, aprikos- och körsbärskonserver.

j) Begränsningen av ansvar och eventuella påföljder om någon part inte fullgör bearbetningsavtalen mellan producentorganisationer och industrin, liksom om någon part inte fullgör avtalen mellan enskilda producenter och den producentorganisation som förmedlar den stödberättigade produktionen avsedd för bearbetning.

Bryssel den 19 oktober 2000.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) EGT C 95, 30.3.1998, s. 36.