Yttrande om förslag till rådets förordning om åtgärder på miljöområdet i utvecklingsländerna inom ramen för en långsiktig utveckling (96/C 82/05)

Den 8 augusti 1995 beslutade rådet att, enligt artikel 130s i Romfördraget, rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovan nämnda förslag.

Sektionen för externa relationer, handels- och utvecklingspolitik, som berett ärendet, antog yttrandet den 11 december 1995. Föredragande var Klaus Boisserée.

Vid sin 331:a plenarsession (sammanträdet den 20 december) antog Ekonomiska och sociala kommittén enhälligt följande yttrande.

1. Innehåll i och syfte med kommissionens utkast

Inom ramen för programmet för stöd till åtgärder i utvecklingsländerna har kommissionen lagt fram ett utkast till en förordning om främjande av "Åtgärder på miljöområdet i utvecklingsländerna". Detta sammanhänger med Europeiska unionens ståndpunkt vid FN:s konferens om miljö och utveckling i juni 1992 (i Rio de Janeiro), där gemenskapen stödde avtalen om biologisk mångfald, klimatförändringar, bekämpning av ökenspridningen och åtgärdsprogrammet Agenda 21, dock utan att göra några konkreta åtaganden gentemot utvecklingsländerna. Målet för detta utkast till förordning är att genom stöd till projekt understödja förutsättningarna för framsteg i utvecklingsländerna "inom ramen för en för miljön hållbar utveckling" (se EG:s femte handlingsprogram).

Enligt utkastet till förordning skall sammanlagt 13,2 miljoner ecu fördelas 1995 och 15 miljoner ecu 1996. Efter dessa två år skall åtgärderna fortsätta tillsvidare utan tidsbegränsning, varvid eventuella konkretiseringar av projektet skall göras när praktiska erfarenheter föreligger. De relativt begränsade medel som avsätts - i förhållande till problemens enorma omfattning - förklarar kommissionen genom att hänvisa till kompletterande åtgärder från andra internationella organisationer för olika delar av världen (t ex ASEAN, ALA, åtgärder inom ramen för Lomékonventionen). Dessutom är programmet i samtliga fall avsett som starthjälp för mottagarna; dess slutgiltiga omfattning kommer att fastläggas efter de första två årens erfarenheter.

Syftet med åtgärderna är att integrera miljödimensionen i de berörda ländernas utvecklingsprocess, närmare bestämt för åtgärder inom följande områden:

- Bevara arternas mångfald.

- Förbättra miljön, särskilt i städerna, genom styrningsplaner för områden som avfall, avlopp, luftföroreningar etc.

- Bevara kustområder.

- Användning av miljövänlig teknik för energiproduktion.

- Förbättrade metoder för markskydd och markanvändning.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Ekonomiska och sociala kommittén välkomnar förslaget. Man ser ett samband mellan det föreslagna stödet och förslagen i femte handlingsprogrammet för miljön. I punkt 5.1 i det yttrande (dok. CES 658/95) som kommittén antog den 25 oktober 1995 över mellanbokslutet för detta handlingsprogram krävde man uttryckligen att hänsyn skall tas till miljöpolitiken i den europeiska utvecklingspolitiken, för att hjälpa fram en "hållbar och miljövänlig utveckling" i stora delar av världen med hjälp av möjligheterna och erfarenheterna. Kommittén anser att stödåtgärder av detta slag måste kompletteras med en katalog över ekologiska normer som skall tas in i den europeiska utvecklingspolitiken; det gäller i synnerhet europeiska investeringar i utvecklingsländerna.

2.2. Kommittén är också införstådd med den dubbla juridiska basen (miljö och utveckling).

2.3. Kommittén har övervägt om de avsedda medlen räcker för att förverkliga ett så brett upplagt stödprogram. Med hänsyn till medlens storlek borde programmet koncentreras. Kommissionens förslag att pröva en sådan koncentration först efter erfarenheterna av startfasen och att fastställa prioriteringarna år för år finner kommittén rimligt. Kommittén beklagar att förslaget till förordning har lagts fram så sent att reglerna praktiskt taget inte längre kan användas för stödåtgärder under 1995.

Dessutom kan man fråga sig om det för varje projekt är rimligt att kräva att mottagaren deltar. Ett sådant deltagande är helt riktigt redan för att garantera att bidrag bara söks för verkligt meningsfulla projekt, som verkligen är i mottagarnas eget intresse och som därför kan drivas vidare när stödet upphört. Men i detta avseende accepterar kommittén hänvisningen till den i startfasen nödvändiga flexibiliteten, eftersom några rättsliga anspråk på projektmedel inte medges.

2.4. Kommittén är speciellt intresserad av de erfarenheter som görs med programmet under de första åren, eftersom den framtida strukturen för det miljöpolitiska stödet till en "hållbar utveckling" i utvecklingsländerna kan växa fram ur dem. Därför vill kommittén få rapporterna om dessa erfarenheter, samt de utvärderingar som görs. Kommittén vill ha möjlighet att yttra sig över dessa:

- med hänsyn till ESK:s miljöpolitiska ställning, inte minst i arbetena inför handlingsprogrammet;

- på grund av programmets betydelse för de sociala och ekonomiska grupperna i utvecklingsländerna, som kommittén har täta kontakter med.

3. Kommentarer till de enskilda föreskrifterna i förslaget

3.1. Artikel 1

Kommittén uppfattar den "tekniska hjälp" som ingår i programmet, på så sätt att experter skall tas in för att utvärdera nya och redan genomförda åtgärder med syfte att uppnå ett miljöpolitiskt samarbete mellan Europa och utvecklingsländerna.

3.2. Artikel 2

För att anpassa formuleringen i första punkten, första strecksatsen, till formuleringen i "Rio-avtalet" bör texten formuleras på detta sätt:

"Bevara den biologiska mångfalden genom att:

a) skydda ekosystemen och livsmiljöerna samt arterna och de genetiska resurserna,

b) på ett hållbart sätt utnyttja de biologiska resurserna,

c) inventera och analysera artbeståndet."

I den andra strecksatsen bör följande läggas till:

"samt planer för förbättring av dricksvattenförsörjningen".

I artikel 2, punkt 2, uppfattar ESK texten i andra strecksatsen så, att även uppbyggnad av rättssystem för miljön ingår i de instrument som kan få stöd. Dessutom påpekar kommittén att "hållbar utveckling" och "hänsyn till miljödimensionen" inte är några krav som kompletterar varandra utan att de är tätt förknippade med varandra.

3.3. I artikel 2, punkt 3, bör "utvärdering av åtgärder som fått stöd" tas in i andra strecksatsen.

3.4. Artikel 3

Kommittén utgår ifrån att privata företag engageras i åtgärderna på ett sådant sätt att inga konkurrensfördelar uppstår. I övrigt anser kommittén att formuleringarna i artikel 3 bör anpassas till artikel 251 A punkt 2 i avtalet om att ändra fjärde Lomékonventionen (4 november 1995).

3.5. Artikel 4

Beträffande punkt 3 påpekas att det är mycket lämpligt att mottagaren av stödet bidrar finansiellt (se 2.3 ovan); endast vid pilotprojekt bör man som regel avstå från det.

3.6. Artikel 6

Beträffande punkt 3 är det viktigt att kontrollerna sker hos bägge parter som bidrar till stödet. Särskilt under projektets startfas anser kommittén att budgetkontroller i samband med genomförandet av projektet är särskilt viktiga.

3.7. Artikel 7

ESK är intresserad av att erfarenheterna av samarbetet mellan ESK och arbetslivsorganisationer i utvecklingsländerna beaktas i kommissionens och den rådgivande kommitténs överväganden. ESK kommer att arbeta för att dessa grupper sprider information om programmet i utvecklingsländerna.

3.8. Artikel 8

Årsrapporterna bör göras tillgängliga även för ESK. Kommittén vill ha möjlighet att ta ställning till dem (se 2.4).

Bryssel den 20 december 1995.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Carlos FERRER