Endast Uneces texter i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 117 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av däck med avseende på däckljud, väggrepp på vått underlag och/eller rullmotstånd [2016/1350]

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 8 till ändringsserie 02 – dag för ikraftträdande: 20 januari 2016

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

Bilagor

1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE

1.1 Dessa föreskrifter gäller nya pneumatiska däck av klasserna C1, C2 och C3 med avseende på däckljud, rullmotstånd och väggreppsprestanda på vått underlag. De gäller dock inte för

däck avsedda som reservdäck för tillfälligt bruk märkta med Temporary use only,

däck avsedda för hastigheter under 80 km/h (hastighetsklass F),

1.2 Parterna i överenskommelsen ska utfärda eller godta godkännanden angående däckljud, väggrepp på vått underlag och/eller rullmotstånd.

2. DEFINITIONER

Utöver definitionerna i Uneceföreskrifter nr 30 och 54 gäller i dessa föreskrifter följande definitioner:

2.1 däcktyp: i dessa föreskrifter en serie däck, med en förteckning över däckstorlekar, varu- och handelsbeteckningar, som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som

c)

när det gäller standarddäck eller vinterdäck av hastighetskategori Q eller lägre exklusive H (≤ 160 km/h) eller hastighetskategori R och högre inklusive H (≥ 160 km/h), som lämnats in för godkännande med avseende på väggreppsprestanda på vått underlag,

när det gäller standarddäck eller förstärkta däck (eller däck för tilläggsbelastning) som lämnats in för godkännande med avseende på däckljudsnivåer,

när det gäller däck som lämnats in för godkännande med avseende på däckljudsnivåer i steg 1, oavsett om de är märkta M+S eller inte,

2.2 varu- eller handelsbeteckning: den identifiering av däcket som däcktillverkaren anger. Varubeteckningen kan vara densamma som tillverkarens namn och handelsbeteckningen densamma som varumärket.

2.3 däckljud:: det ljud som uppstår vid kontakt mellan rullande däck och vägbanan.

2.4 däckklass: en av följande grupperingar:

2.4.1 däck av klass C1 : däck som överensstämmer med Uneceföreskrifter nr 30.

2.4.2 däck av klass C2 : däck som överensstämmer med Uneceföreskrifter nr 54 och kännetecknas av ett belastningsindex vid enkelmontage som är lägre än eller lika med 121 och en hastighetskategorisymbol som är högre än eller lika med N.

2.4.3 däck av klass C3 : däck som överensstämmer med Uneceföreskrifter nr 54 och som kännetecknas av

2.5 representativ däckstorlek: däckstorlek som lämnas in för den provning som beskrivs i bilaga 3 till dessa föreskrifter för däckljud, i bilaga 5 för väggrepp på vått underlag, i bilaga 6 för rullmotstånd, för bedömning av överensstämmelse för typgodkännande av däcktyp eller i bilaga 7 för användning i svåra vinterförhållanden.

2.6 reservdäck för tillfälligt bruk: däck som endast är avsedda för tillfällig användning under begränsade körförhållanden och som därmed skiljer sig från däck avsedda att monteras på ett fordon för normala körförhållanden.

2.7 däck konstruerade för tävling: däck avsedda för montering på fordon som deltar i motorsporttävlingar och inte avsedda för normal användning på väg.

2.8 standarddäck: däck avsett för normal användning på väg.

2.9 förstärkt däck eller däck för tilläggsbelastning av klass C1: däck konstruerat för att bära mer belastning vid högre däcktryck än den belastning som bärs av motsvarande däck i standardversion vid det normala däcktrycket enligt ISO 4000-1:2010 (2).

2.10 drivhjulsdäck: däck av klass C2 eller C3 märkt ”TRACTION” och avsett att monteras främst på ett fordons drivaxlar för att göra kraftöverföringen så stor som möjligt i olika lägen.

2.11 vinterdäck: däck vars slitbanemönster, gummiblandning eller struktur i första hand är konstruerade för att under vinterförhållanden uppnå bättre prestanda än ett standarddäck i fråga om förmågan att inleda eller upprätthålla fordonets rörelse.

2.11.1 vinterdäck för användning i svåra vinterförhållanden : vinterdäck vars slitbanemönster, gummiblandning eller struktur särskilt är konstruerade för att användas i svåra vinterförhållanden och som uppfyller kraven i punkt 6.4 i dessa föreskrifter.

2.12 däck för särskild användning: däck avsett för blandad användning på väg och i terräng eller för andra särskilda ändamål. Dessa däck är i första hand konstruerade för att inleda och upprätthålla fordonets rörelse vid terrängkörning.

2.13 terränggående däck för yrkesmässigt bruk: däck för särskild användning, i första hand avsett för körning i svåra terrängförhållanden.

2.14 mönsterdjup: huvudskårornas djup.

2.14.1 huvudskåror : de breda längsgående skåror som är placerade i slitbanemönstrets centrala område som när det gäller däck för personbilar och lätta lastbilar har slitagevarnare i botten av skårorna.

2.15 tomrumsförhållande: kvoten mellan arean för tomrum i en referensyta och denna referensytas area beräknad från ritningen av gjutformen.

2.16 standardreferensdäck (SRTT): däck som tillverkats, kontrollerats och lagrats i enlighet med American Society for Testing and Materials (ASTM) standard.

F2872 (2011) för storleken 225/75 R 16 C.

c)

2.17 Mätningar av väggrepp på vått underlag och snö – Särskilda definitioner

2.17.1 väggrepp på vått underlag : relativ bromsverkan på vått underlag för ett provningsfordon utrustat med kandidatdäck jämfört med samma provningsfordon utrustat med referensdäck (SRTT).

2.17.2 kandidatdäck : däck som är representativt för den typ som lämnas in för godkännande i enlighet med dessa föreskrifter.

2.17.3 kontrolldäck : serietillverkat standarddäck som används för att fastställa väggreppsprestanda på vått underlag eller snö för däckstorlekar som inte kan monteras på samma fordon som standardreferensdäcket – se punkt 4.1.7 i bilaga 5 samt punkt 3.4.3 i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

2.17.4 index för väggrepp på vått underlag (G) : förhållandet mellan kandidatdäckets och standardreferensdäckets prestanda.

2.17.5 index för väggrepp på snö (SG) : förhållandet mellan kandidatdäckets och standardreferensdäckets prestanda.

2.17.6 högsta bromskraftskoefficient (pbfc) : det högsta värdet för förhållandet mellan bromskraften och den vertikala belastningen på däcket före hjulets låsning.

2.17.7 medelvärde för fullt utvecklad retardation (mfdd) : medelretardation som beräknas på grundval av den uppmätta sträcka som registrerats när ett fordon retarderas mellan två givna hastigheter.

2.17.8 kopplingshöjd (krokhöjd) : höjden mätt vinkelrätt från mitten av den ledade knutpunkten på släpfordonets bogserkoppling eller krok mot markytan när dragfordonet och släpfordonet är sammankopplade. Fordonet och släpfordonet ska stå på ett jämnt, belagt underlag och vara helt klara för provning och utrustade med de däck som ska användas för den särskilda provningen.

2.18 Mätning av rullmotstånd – Särskilda definitioner

2.18.1 Rullmotstånd Fr

Energiförlust (eller energiförbrukning) per enhet tillryggalagd sträcka (3).

2.18.2 Rullmotståndskoefficient Cr

Rullmotståndets förhållande till belastningen på däcket (4).

2.18.3 Nytt provdäck

Ett däck som inte tidigare har använts för rullningsprovning där dess temperatur höjts över den som alstras vid rullmotståndsprovning och som inte tidigare har utsatts för en temperatur på mer än 40 °C (5) (6).

2.18.4 Laboratoriekontrolldäck

Däck som används av ett enskilt laboratorium för att kontrollera maskinbeteende som funktion av tiden (7).

2.18.5 Tryckökning under prov

Förfarande där däcket pumpas upp och däcktrycket tillåts stiga genom att däcket värms upp vid körning.

2.18.6 Dissipativ förlust

Energiförlust (eller energiförbrukning) per enhet tillryggalagd sträcka, utom interna förluster i däcket, på grund av aerodynamiska förluster i provningsutrustningens olika roterande delar, lagerfriktion och andra former av systematiska förluster som kan vara förbundna med mätningen.

2.18.7 Frihjulsavläsning

Typ av mätning av dissipativa förluster där däcket får rulla utan slirning medan belastningen på däcket minskas till en nivå där energiförlusterna i däcket självt är så gott som obefintliga.

2.18.8 Tröghet eller tröghetsmoment

Kvoten mellan det vridmoment som påförs en roterande kropp och kroppens vinkelacceleration (8).

2.18.9 Mätningens reproducerbarhet σm

En maskins förmåga att mäta rullmotstånd (9).

3. ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE

3.1 Ansökan om godkännande av en däcktyp enligt dessa föreskrifter ska lämnas in av däcktillverkaren eller av tillverkarens behöriga ombud. I ansökan ska följande anges:

3.2 Ansökan om godkännande ska åtföljas (i tre exemplar) av:

De ritningar eller fotografier av däcksidan som illustrerar de uppgifter som avses i punkt 3.1.8 och godkännandemärkningen som avses i punkt 4 ska lämnas in när tillverkningen inletts men senast ett år efter det datum då typgodkännandets beviljades.

3.3 På typgodkännandemyndighetens begäran ska sökanden lämna in provexemplar av däck för provning eller kopior av provningsrapporter från de tekniska tjänster som avses i punkt 11 i dessa föreskrifter.

3.4 Inom ramen för en ansökan kan provningen efter typgodkännandemyndighetens eller den utsedda tekniska tjänstens gottfinnande inskränkas till ett urval av sämsta fall.

3.5 En däcktillverkares laboratorier och provningsanläggningar får utses till ett godkänt laboratorium och typgodkännandemyndigheten ska kunna välja att låta sig företrädas under alla provningar.

4. MÄRKNING

4.1 Alla däck som ingår i däcktypen ska märkas så som föreskrivs i antingen föreskrifter nr 30 eller 54, enligt vad som är tillämpligt.

4.2 Däcken ska särskilt vara märkta med följande (10):

Med ET menas Extra Tread (extra mönster), ML = Mining and logging (gruvdrift och skogsbruk), MPT = multi-purpose truck (lastbil för flera ändamål) och POR = professional off-road (yrkesmässigt bruk i terräng).

4.3 Det ska finnas tillräckligt med utrymme på däcken för det godkännandemärke som visas i bilaga 2 till dessa föreskrifter.

4.4 Godkännandemärket ska vara formpressat i eller på däcksidan, vara lätt läsbart och placerat på däckets nedre del på minst en av däcksidorna.

4.4.1 För däck märkta med konfigurationssymbolen A för montering av däck på fälg får märkningen emellertid placeras var som helst på den yttre däcksidan.

5. GODKÄNNANDE

5.1 Om den representativa däckstorleken för den däcktyp som lämnas in för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkterna 6 och 7 ska godkännande av denna däcktyp beviljas.

5.2 Varje godkänd däcktyp ska tilldelas ett godkännandenummer. En och samma part i överenskommelsen får inte tilldela en annan typ av däck samma godkännandenummer.

5.3 Ett meddelande om beviljat, utökat eller ej beviljat godkännande av en däcktyp enligt dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

5.3.1 Däcktillverkarna får lämna in en ansökan om utökning av typgodkännande enligt kraven i de övriga föreskrifter som rör däcktypen. I så fall ska en kopia av det eller de relevanta meddelanden om typgodkännande som utfärdats av den berörda typgodkännandemyndigheten bifogas ansökan om utökning av godkännande. Ansökningar om utökning av godkännande(n) får endast beviljas av den typgodkännandemyndighet som utfärdade det ursprungliga godkännandet av däcket.

5.3.1.1 Om utökning av godkännande beviljats för att i meddelandeformuläret (se bilaga 1 till dessa föreskrifter) inkludera intyg om överensstämmelse enligt andra föreskrifter, ska godkännandenumret på meddelandeformuläret kompletteras med suffix för identifiering av de angivna föreskrifter och tekniska bestämmelser som införts genom utökningar av godkännandet. För varje angivet suffix ska det eller de särskilda typgodkännandenumren och föreskrifterna själva läggas till i punkt 9 i meddelandeformuläret.

5.3.1.2 I prefixet ska anges den ändringsserie som gäller däckprestanda i aktuella föreskrifter, t.ex. 02S2 för den andra ändringsserien av däckljud i steg 2 eller 02S1WR1 för den andra ändringsserien av däckljud i steg 1, väggrepp på vått underlag och rullmotstånd i steg 1 (se punkt 6.1 för definitioner av steg 1 och steg 2). Om de berörda föreskrifterna föreligger i sin ursprungliga lydelse ska ingen identifiering av ändringsserien krävas.

5.3.2 Följande suffix har redan reserverats för att identifiera särskilda föreskrifter om parametrar för däckprestanda:

Då två steg har definierats för kraven i fråga om däckljud och rullmotstånd i punkterna 6.1 och 6.3 kommer S och R att åtföljas av antingen suffixet 1 för överensstämmelse med steg 1 eller suffixet 2 för överensstämmelse med steg 2.

5.4 I det utrymme som avses i punkt 4.3 och i enlighet med kraven i punkt 4.4 ska ett internationellt godkännandemärke anbringas på varje däckstorlek som överensstämmer med den däcktyp som godkänts enligt dessa föreskrifter. Godkännandemärket ska bestå av följande:

5.5 Om däcket överensstämmer med ett typgodkännande enligt en eller flera av de övriga föreskrifter som bifogats överenskommelsen i det land som beviljat godkännande enligt de här föreskrifterna, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 5.4.1 inte upprepas. I så fall ska de tilläggsnummer och tilläggssymboler för alla de föreskrifter enligt vilka godkännande har beviljats i det land som beviljat godkännandet enligt de här föreskrifterna, placeras intill den symbol som föreskrivs i punkt 5.4.1.

5.6 I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på godkännandemärkenas utformning.

6. SPECIFIKATIONER

6.1 Gränsvärden för däckljud, uppmätta med den metod som beskrivs i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

6.1.1 När det gäller däck av klass C1 får däckljudsvärdet inte överstiga de gränsvärden för tillämpligt steg som anges nedan. Dessa värden avser nominell sektionsbredd enligt punkt 2.17.1.1 i föreskrifter nr 30.

Ovanstående gränsvärden ska ökas med 1 dB(A) för däck för tilläggsbelastning eller förstärkta däck och med 2 dB(A) för däck för särskild användning.

Ovanstående gränsvärden ska ökas med 1 dB(A) för vinterdäck för användning i svåra vinterförhållanden, däck för tilläggsbelastning eller förstärkta däck eller någon kombination av dessa klassificeringar.

6.1.2 När det gäller däck av klass C2 får däckljudsvärdet i gällande användningskategori (se punkt 2.1) inte överskrida nedanstående gränsvärden i steg 1 respektive steg 2:

6.1.3 När det gäller däck av klass C3 får däckljudsvärdet i gällande användningskategori (se punkt 2.1) inte överskrida nedanstående gränsvärden i steg 1 respektive steg 2:

6.2 Väggreppsprestanda på vått underlag kommer att baseras på ett förfarande där antingen den högsta bromskraftskoefficienten (pbfc) eller medelvärdet för fullt utvecklad retardation (mfdd) jämförs med de värden som nås med ett standardreferensdäck. Relativa prestanda ska anges med ett index för väggrepp på vått underlag (G).

6.2.1 När det gäller däck av klass C1 som provats i enlighet med ettdera av förfarandena i del A i bilaga 5 till dessa föreskrifter ska däcket uppfylla följande krav:

6.2.2 När det gäller däck av klass C2 som provats i enlighet med ettdera av förfarandena i del B i bilaga 5 till dessa föreskrifter ska däcket uppfylla följande krav:

6.2.3 När det gäller däck av klass C3 som provats i enlighet med ettdera av förfarandena i del B i bilaga 5 till dessa föreskrifter ska däcket uppfylla följande krav:

6.3 Gränsvärden för rullmotståndskoefficienten, uppmätta med den metod som beskrivs i bilaga 6 till dessa föreskrifter.

6.3.1 Maximivärdena för rullmotståndskoefficienten för steg 1 får inte överstiga följande (värdet i N/kN motsvarar värdet i kg/ton):

När det gäller vinterdäck för användning i svåra vinterförhållanden ska gränsvärdena ökas med 1 N/kN.

6.3.2 Maximivärdena för rullmotståndskoefficienten för steg 2 får inte överstiga följande (värdet i N/kN motsvarar värdet i kg/ton):

När det gäller vinterdäck för användning i svåra vinterförhållanden ska gränsvärdena ökas med 1 N/kN.

6.4 För att kunna klassificeras som ”vinterdäck för användning i svåra vinterförhållanden” ska däcket uppfylla prestandakraven i punkt 6.4.1. Däcket ska uppfylla dessa krav utifrån en provningsmetod i bilaga 7 där:

c)

för kandidatdäcket jämförs med standardreferensdäcket.

Relativa prestanda ska anges med ett index för prestanda på snö.

6.4.1 Krav för prestanda på snö

6.4.1.1 Däck av klasserna C1, C2 och C3

Minimivärdet för index för prestanda snö, beräknat enligt metoden i bilaga 7 och jämfört med standardreferensdäcket, ska vara följande:

6.5 För att kunna klassificeras som ”drivhjulsdäck” ska däcket uppfylla minst ett av villkoren i punkt 6.5.1.

6.5.1 Däcket ska ha ett slitbanemönster med minst två längsgående ribbor, som var och en innehåller minst 30 blockliknande element åtskilda av skåror och/eller sajpade element vars djup ska vara minst hälften av mönsterdjupet. Alternativet med en fysisk provning får bara användas i ett senare skede efter ytterligare ändringar av föreskrifterna med en hänvisning till lämpliga provningsmetoder och gränsvärden.

6.6 För att kunna klassificeras som ”däck för särskild användning” ska däcket ha ett blockmönster där blocken är större och placerade med större mellanrum än på standarddäck samt ha följande egenskaper:

6.7 För att kunna klassificeras som ”terränggående däck för yrkesmässigt bruk” ska däcket uppvisa samtliga av följande egenskaper:

7. ÄNDRINGAR AV TYPEN AV PNEUMATISKA DÄCK OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE

7.1 Varje ändring av däcktypen som kan påverka de prestandaegenskaper som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som godkänt däcktypen. Den myndigheten kan då antingen

kräva att ytterligare provexemplar lämnas in för provning eller begära ytterligare provningsrapporter från den utsedda tekniska tjänsten.

8. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Förfarandena för säkerställande av produktionsöverensstämmelse ska överensstämma med dem som anges i tillägg 2 till överenskommelsen (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

9. PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

9.1 Ett godkännande som beviljats för en däcktyp enligt dessa föreskrifter får återkallas om kraven i punkt 8 inte uppfylls eller om något däck av däcktypen överskrider gränsvärdena i punkterna 8.3 eller 8.4.

9.2 Om någon av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett godkännande som den tidigare har beviljat ska den omedelbart rapportera detta till övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en kopia av ett godkännandeformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

10. SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

En innehavare av ett godkännande som slutgiltigt upphör med sin produktion av en typ av pneumatiska däck som godkänts enligt dessa föreskrifter ska underrätta den typgodkännandemyndighet som beviljade godkännandet om detta. Myndigheten ska då rapportera detta till de övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

11. NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER FÖR TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETER OCH FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNINGAR

De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprovningar och för den typgodkännandemyndighet som beviljar godkännande och till vilken sådana intyg om beviljat, ej beviljat, utökat eller återkallat godkännande som utfärdats i andra länder ska sändas.

12. ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

12.1 Från och med den dag då ändringsserie 02 till dessa föreskrifter träder i kraft får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter inte vägra att bevilja godkännande enligt dessa föreskrifter av en typ av däck om däcket uppfyller kraven i ändringsserie 02, inklusive kraven på däckljud i steg 1 eller steg 2 enligt punkterna 6.1.1–6.1.3, kraven på väggreppsprestanda på vått underlag enligt punkt 6.2.1 och kraven på rullmotstånd i steg 1 eller steg 2 enligt punkt 6.3.1 eller 6.3.2 i dessa föreskrifter.

12.2 Från och med den 1 november 2012 ska de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter avslå varje ansökan om godkännande om den däckstyp som ansökan gäller inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02, och ska dessutom avslå varje ansökan om godkännande om kraven på däckljud i steg 2 enligt punkterna 6.1.1–6.1.3, kraven på väggreppsprestanda på vått underlag enligt punkt 6.2.1 och kraven på rullmotstånd i steg 1 enligt punkt 6.3.1 i dessa föreskrifter inte är uppfyllda.

12.3 Från och med den 1 november 2014 får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att tillåta försäljning eller ibruktagande av ett däck som inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02, inklusive kraven på väggreppsprestanda på vått underlag i punkt 6.2.1 i dessa föreskrifter.

12.4 Från och med den 1 november 2016 ska de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter avslå varje ansökan om godkännande om den däckstyp som ansökan gäller inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02, inklusive kraven på rullmotstånd i steg 2 enligt punkt 6.3.2 och kraven på väggrepp på vått underlag enligt punkterna 6.2.2 och 6.2.3 i dessa föreskrifter.

12.5 Från och med den 1 november 2016 får de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter vägra att tillåta försäljning eller ibruktagande av ett däck som inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02 och som inte uppfyller kraven på däckljud i steg 2 enligt punkterna 6.1.1–6.1.3 i dessa föreskrifter.

12.6 Från och med nedanstående datum får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att tillåta försäljning eller ibruktagande av ett däck som inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02 och som inte uppfyller kraven på rullmotstånd i steg 1 enligt punkt 6.3.1 i dessa föreskrifter.

12.7 Från och med nedanstående datum får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att tillåta försäljning eller ibruktagande av ett däck som inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 02 och som inte uppfyller kraven på rullmotstånd i steg 2 enligt punkt 6.3.2 i dessa föreskrifter och kraven på väggrepp på vått underlag enligt punkterna 6.2.2 och 6.2.3 i dessa föreskrifter.

12.8 Till och med den 13 februari 2019 (60 månader efter ikraftträdandet av supplement 4 till ändringsserie 02 till dessa föreskrifter) får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter fortsätta att bevilja typgodkännanden i enlighet med ändringsserie 02 till dessa föreskrifter, mot bakgrund av bestämmelserna i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

(1) Enigt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2) Däck av klass C1 motsvarar däck för personbilar i ISO 4000-1:2010.

(3) Den SI-enhet som rullmotstånd normalt mäts i är newtonmeter per meter, som motsvarar en bromsande kraft i newton.

(4) Rullmotståndet uttrycks i newton och belastningen uttrycks i kilonewton. Rullmotståndskoefficienten är dimensionslös.

(5) Definitionen av nya provdäck behövs för att minska den potentiella variationen och spridningen av mätdata på grund av däckens åldring.

(6) Det är tillåtet att upprepa ett godkänt provningsförfarande.

(7) Ett exempel på maskinbeteende är glidning.

(8) Den roterande kroppen kan t.ex. vara ett däck med fälg eller en trumma på en maskin.

(9) Mätningens reproducerbarhet σm ska skattas genom mätning n gånger (där n ≥ 3) på ett enda däck av hela det förfarande som beskrivs i punkt 4 i bilaga 6 enligt följande:

där:

(10) Några av dessa krav kan anges separat i föreskrifter nr 30 eller 54.

(11) Märkningens minimihöjd: se mått C i bilaga 3 till föreskrifter nr 54.

(12) De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument TRANS/WP.29/78/Rev. 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(1) Se punkt 3 i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

(2) Se punkt 2 i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

(3) Se punkt 4 i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

(3) För vinterdäck för användning i svåra vinterförhållanden ska en provningsrapport enligt tillägg 2 till bilaga 7 lämnas in.

Om den uppmätta temperaturen på provningsytan inte ändras med mer än 5 °C under alla de mätningar som krävs för att bestämma ljudnivån för en uppsättning däck behöver temperaturkorrigeringen endast göras på den sist rapporterade däckljudsnivå som anges ovan, med hjälp av de uppmätta temperaturernas aritmetiska medelvärde. I annat fall ska varje uppmätt ljudnivå Li korrigeras med hjälp av temperaturen vid tidpunkten för ljudupptagningen.

När provningsfordonets front har nått linjen AA′ ska föraren ha lagt växeln i friläge och stängt av motorn. Om provningsfordonet avger onormalt ljud (t.ex. fläkt, självtändning) under mätningen ska man bortse från provningen.

Före provningen ska däcken värmas upp genom att köras under provningsvillkor.

De däck som monterats på provningsfordonet ska rotera i samma riktning som då de kördes in.

Däcken ska köras in före provningen för att avlägsna gummiklumpar eller andra däckmönsteregenskaper som härrör från gjutprocessen. Detta kräver vanligen normal körning på väg motsvarande ca 100 km.

Fyra identiska däck ska monteras på provningsfordonet. När det gäller däck vars belastningsindex överstiger 121 och som saknar uppgift om dubbelmontering ska två sådana däck av samma typ och serie monteras på provningsfordonets bakaxel. Framaxeln ska vara utrustad med däck av lämplig storlek för axeltrycket och de ska vara nedslitna till minsta tillåtna mönsterdjup så att inverkan på däckljudet minimeras samtidigt som tillräcklig säkerhet bibehålls. Vinterdäck, som hos vissa parter i överenskommelsen får vara försedda med dubbar avsedda att öka friktionen, ska provas utan dubbar. Däck med särskilda monteringskrav ska provas i enlighet med dessa krav (t.ex. rotationsriktning). Däcken ska ha fullt mönsterdjup innan de körs in.

Fordonets fönster och taklucka bör vara stängda under provningen.

c)

Vid provningen bör det säkerställas att bromsarna inte ligger an och ger upphov till bromsljud.

Fjädringen ska vara i så gott skick att markfrigången inte minskar onormalt när fordonet belastas i enlighet med provningskraven. Eventuella system för reglering av karossens nivå ska justeras så att de ger den markfrigång under provningen som är normal för fordonet utan last.

Inget extra ljudabsorberande material får anbringas i hjulhusen eller under bottenplattan.

c)

2.3.1 Bakgrundsljudet (inklusive eventuellt vindbrus) ska ligga minst 10 dB(A) under nivån för det uppmätta däckljudet. En lämplig vindavskärmning får monteras på mikrofonen, förutsatt att hänsyn tas till dess inverkan på mikrofonens känslighet och riktningsegenskaper.

Mätningar får inte utföras under ogynnsamma atmosfäriska förhållanden. Det ska säkerställas att resultaten inte påverkas av vindstötar. Provning får inte utföras om vindhastigheten i mikrofonhöjd överstiger 5 m/s.

Provningsplatsen ska bestå av en mittsektion som är omgiven av ett huvudsakligen jämnt provningsområde. Mätsektionen ska vara horisontell. Provningsytan ska vara torr och ren vid alla mätningar och får inte kylas artificiellt under eller före provningen.

Detta förfarande omfattar anvisningar för mätinstrument, mätförhållanden och metod för att mäta ljudnivån för en uppsättning däck som monterats på ett provningsfordon som rullar på en angiven vägyta. Den högsta ljudtrycksnivån ska registreras med mikrofoner när provningsfordonet rullar i friläge och där slutresultatet för en referenshastighet erhålls genom linjär regressionsanalys. Sådana provningsresultat kan inte relateras till det däckljud som mäts under acceleration med motorn i gång eller under retardation vid bromsning.

Liksom för varje annan yta förväntas att den däckljudsnivå som mäts på provningsytan kan öka något under de första 6–12 månaderna efter läggningen.

Blandningens temperatur före vältning ska väljas så att erforderlig hålrumshalt uppnås under vältningen. För att öka sannolikheten för att bestämmelserna i punkterna 2.1–2.4 uppfylls ska packningsgraden undersökas inte enbart genom lämpligt val av temperatur i blandningen utan också genom ett lämpligt antal överfarter och genom valet av vägvält.

c)

Ytan anses överensstämma med denna standard under förutsättning att textur och hålrumshalt eller ljudabsorptionskoefficient har uppmätts och befunnits uppfylla alla kraven i punkterna 2.1–2.4 och att konstruktionskraven (punkt 3.2) är uppfyllda.

BILAGA 5

PROVNINGSFÖRFARANDEN FÖR MÄTNING AV VÄGGREPP PÅ VÅTT UNDERLAG

A – Däck av kategori C1

1. TILLÄMPLIGA STANDARDER

Följande dokument gäller:

1.1 ASTM E 303-93 (förnyat godkännande 2008), Standard Test Method for Measuring Surface Frictional Properties Using the British Pendulum Tester (standardprovningsmetod för mätning av ytors friktionsegenskaper med pendelinstrument).

1.2 ASTM E 501-08 Standard Specification for Standard Rib Tire for Pavement Skid-Resistance Tests (standardspecifikation för standardslitbana för provning av däckfriktion mot beläggningar).

1.3 ASTM E 965-96 (förnyat godkännande 2006), Standard Test Method for Measuring Pavement Macrotexture Depth Using a Volumetric Technique (standardprovningsmetod för mätning av beläggningars makrotexturdjup med användning av en volumetrisk teknik).

1.4 ASTM E 1136-93 (förnyat godkännande 2003), Standard Specification for a Radial Standard Reference Test Tire P195/75R14 (standardspecifikation för standardprovningsdäck av radialtyp P195/75R14).

1.5 ASTM F 2493-08 Standard Specification for a Radial Standard Reference Test Tire P225/60R16 (standardspecifikation för standardprovningsdäck av radialtyp P225/60R16).

2. DEFINITIONER

För provning av C1-däck avseende väggrepp på vått underlag gäller följande definitioner:

2.1 körprov : en enda passage med ett belastat däck över en given provningsbana.

2.2 Provningsdäck : ett kandidatdäck, ett referensdäck eller ett kontrolldäck eller en uppsättning av dessa däck som används vid ett körprov.

2.3 kandidatdäck (T) : ett däck eller en uppsättning däck som provas i syfte att beräkna däckets index för väggrepp på vått underlag.

2.4 referensdäck (R) : ett däck eller en uppsättning däck som har de egenskaper som anges i ASTM F 2493-08 och som betecknas som standardreferensdäck.

2.5 kontrolldäck (C) : ett övergångsdäck eller en uppsättning övergångsdäck som används om kandidatdäcket och referensdäcket inte kan jämföras direkt på samma fordon.

2.6 däckets bromskraft : den längsgående kraft, uttryckt i Newton (N), som följer av ansättning av bromsmoment.

2.7 däckets bromskraftskoefficient (BFC) : förhållandet mellan bromskraften och den vertikala belastningen.

2.8 däckets högsta bromskraftskoefficient : högsta värdet för en bromskraftskoefficient som inträffar före hjullåsning vid progressiv ökning av bromsmomentet.

2.9 hjullåsning : det tillstånd för ett hjul där rotationshastigheten kring hjulets rotationsaxel är noll och hjulet hindras från att rotera på grund av ansatt bromsmoment.

2.10 vertikal belastning : den belastning i Newton (N) som däcket utsätts för vinkelrätt mot vägytan.

2.11 däckprovningsfordon : ett specialfordon som har instrument för att mäta vertikala och längsgående krafter på ett provningsdäck vid bromsning.

2.12 SRTT14 : ASTM E 1136-93 (förnyat godkännande 2003), Standard Specification for a Radial Standard Reference Test Tire P195/75R14 (standardspecifikation för standardprovningsdäck av radialtyp 14 tum).

2.13 SRTT16 : ASTM F 2493-08, Standard Specification for a Radial Standard Reference Test Tire P195/75R14 (standardspecifikation för standardprovningsdäck av radialtyp 16 tum).

3. ALLMÄNNA PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN

3.1 Provningsbanans egenskaper

Provningsbanan ska ha följande egenskaper:

3.1.1 Ytan ska bestå av ett tätt asfaltunderlag med en jämn lutning på högst 2 % och den får inte avvika med mer än 6 mm när den mäts med en rätskiva (linjal) med längden 3 m.

3.1.2 Asfaltunderlaget ska vara enhetligt avseende ålder, sammansättning och förslitning. Provningsytan ska vara fri från löst material eller främmande avlagringar.

3.1.3 Den största krosstorleken ska vara 10 mm (tillåtna toleranser: 8–13 mm).

3.1.4 Texturdjupet uppmätt med sandfläcksmetoden (sand patch) ska vara 0,7 ± 0,3 mm. Djupet ska mätas i enlighet med ASTM E 965-96 (förnyat godkännande 2006).

3.1.5 Det våta underlagets friktionsegenskaper ska mätas med metod a eller b i punkt 3.2.

3.2 Metoder för att mäta det våta underlagets friktionsegenskaper

3.2.1 Metoden med pendelinstrument (British Pendulum Number, BPN) (metod a)

Metoden med pendelinstrument (BPN) ska följa definitionen i ASTM E 303-93 (förnyat godkännande 2008).

Gummidelen i pendelns glidstycke ska ha den sammansättning och de fysikaliska egenskaper som anges i ASTM E 501-08.

Det genomsnittliga BPN-värdet ska ligga mellan 42 och 60 BPN efter temperaturkorrigering enligt vad som anges nedan.

BPN-värdet ska korrigeras med det våta underlagets temperatur. Om inga rekommendationer för temperaturkorrigering ges av pendeltillverkaren ska följande formel användas:

BPN = BPN (uppmätt värde) + temperaturkorrigering

temperaturkorrigering = – 0,0018 t2 + 0,34 t – 6,1

där t är det våta underlagets temperatur i grader Celsius.

Förslitning av glidstycket: glidstycket ska anses vara utslitet och bör bytas ut när förslitningen på styckets slagkant når till 3,2 mm i glidstyckets plan eller 1,6 mm vertikalt enligt punkt 5.2.2 och figur 3 i ASTM E 303-93 (förnyat godkännande 2008).

BPN-värdena för det underlag som används för mätning av väggrepp på vått underlag med en instrumenterad personbil ska vara enhetliga och därvid gäller att provningsbanans BPN-värden ska vara konstanta längs hela bromssträckan, så att spridningen av provningsresultaten minskar. Det våta underlagets friktionsegenskaper ska mätas fem gånger i varje BPN-mätpunkt, som ska ligga var tionde meter, och variationskoefficienten för de genomsnittliga BPN-värdena får inte överskrida 10 %.

3.2.2 Metoden ASTM E 1136 med standardreferensdäck (metod b).

Genom undantag från punkt 2.4 används i denna metod ett referensdäck som har de egenskaper som anges i ASTM E 1136-93 (förnyat godkännande 2003) och som betecknas som SRTT14.

Medelvärdet för högsta bromskraftskoefficient (μpeak,ave) för SRTT14 ska vara 0,7 ± 0,1 vid 65 km/h.

Medelvärde för högsta bromskraftskoefficient (μpeak,ave) för SRTT14 ska korrigeras för det våta underlagets yttemperatur enligt följande:

högsta bromskraftskoefficient (μpeak,ave) = högsta bromskraftskoefficient (uppmätt) + temperaturkorrigering

temperaturkorrigering = 0,0035 × (t – 20)

där t är det våta underlagets temperatur i grader Celsius.

3.3 Atmosfäriska förhållanden

Vindförhållandena får inte påverka vattenbeläggningen av underlaget (vindavskärmningar är tillåtna).

Både det våta underlagets temperatur och omgivningstemperaturen ska ligga mellan 2 °C och 20 °C för vinterdäck och mellan 5 °C och 35 °C för standarddäck.

Det våta underlagets temperatur får inte variera med mer än 10 °C under provningen.

Skillnaden mellan omgivningstemperatur och det våta underlagets temperatur ska vara mindre än 10 °C.

4. PROVNINGSMETODER FÖR MÄTNING AV VÄGGREPP PÅ VÅTT UNDERLAG

För beräkning av index för väggrepp på vått underlag (G) för ett kandidatdäck ska kandidatdäckets bromsverkan på vått underlag jämföras med bromsverkan på vått underlag för ett referensdäck på ett fordon som färdas rakt framåt på ett vått belagt underlag. Mätningen görs med den ena av följande två metoder:

a) Fordonsmetoden där en uppsättning däck har monterats på en instrumenterad personbil.

b) Metoden med ett släpfordon som dras av ett fordon eller ett däckprovningsfordon försett med det eller de däck som provningen gäller.

4.1 Provningsmetod a med en instrumenterad personbil

4.1.1 Princip

Vid denna metod mäts retardationsprestandan hos däck av klass C1 under bromsning, med hjälp av en instrumenterad personbil försedd med låsningsfria bromsar (ABS). Med instrumenterad personbil avses en personbil som är utrustad med den mätutrustning som förtecknas i punkt 4.1.2.2 och som är avsedd att användas för denna provningsmetod. Utifrån en bestämd initial hastighet ansätts bromsarna tillräckligt hårt på fyra hjul samtidigt för att aktivera det låsningsfria bromssystemet. Medelvärdet för retardationen beräknas mellan två hastigheter som definierats på förhand.

4.1.2 Utrustning

4.1.2.1 Fordon

Följande ändringar av personbilen är tillåtna:

a) Ändringar som leder till att däck av flera storlekar kan monteras på bilen.

b) Ändringar som leder till att det går att installera en anordning för automatisk ansättning av bromsen.

c) Inga andra ändringar av bromssystemet är tillåtna.

4.1.2.2 Mätutrustning

Fordonet ska ha en givare som är lämplig för att mäta hastighet på vått underlag och tillryggalagd sträcka mellan två hastigheter.

För att mäta fordonshastigheten ska ett femte hjul eller ett system med kontaktlös hastighetsmätning användas.

4.1.3 Konditionering och vattenbeläggning av provningsbanan

Provningsbanan ska vattenbeläggas minst en halv timme före provning så att underlaget och vattnets temperaturer hinner jämnas ut. Vatten ska genomgående tillföras utifrån under hela provningen. Vattendjupet ska vara 1,0 ± 0,5 mm över hela provningsområdet, mätt vid underlagets högsta punkt.

Därefter ska provningsbanan konditioneras genom minst tio körprov vid 90 km/h och med däck som inte ingår i provningsprogrammet.

4.1.4 Däck och fälgar

4.1.4.1 Förberedelse och inkörning av däck

Provningsdäcken ska trimmas för att avlägsna alla utskjutande delar på mönsterytan som kan finnas kvar efter gjutprocessen.

Provningsdäcken ska monteras på fälgar som specificerats av ett erkänt standardiseringsorgan för däck och fälgar, enligt tillägg 4 i bilaga 6 till dessa föreskrifter.

4.1.4.2 Däckbelastning

Den statiska belastningen på varje däck på axeln ska ligga mellan 60 % och 90 % av provningsdäckets belastningskapacitet. Belastningen på däcken på samma axel ska inte variera med mer än 10 %.

4.1.4.3 Däcktryck

På fram- och bakaxeln ska däcktrycket vara 220 kPa (för standarddäck och däck med tilläggsbelastning). Däcktrycket ska kontrolleras vid omgivningstemperatur strax före provningen och justeras vid behov.

4.1.5 Förfarande

4.1.5.1 Körprov

Följande provningsförfarande ska användas vid varje körprov:

4.1.5.1.1 Personbilen körs i en rak linje upp till 85 ± 2 km/h.

4.1.5.1.2 När bilen har nått 85 ± 2 km/h ansätts bromsarna vid en given punkt på provningsbanan (nedan kallad startpunkten för bromsning). Punkten ska alltid vara densamma, med en längsgående tolerans på 5 m och tvärgående tolerans på 0,5 m.

4.1.5.1.3 Bromsarna ansätts automatiskt eller manuellt.

4.1.5.1.3.1 Automatisk ansättning av bromsarna genomförs med ett detektionssystem som består av två delar, av vilka den ena är indexerad till provningsbanan och den andra finns på fordonet.

4.1.5.1.3.2 Manuell ansättning av bromsarna beror på typen av transmission enligt nedan. I båda fallen krävs en pedalkraft på minst 600 N.

Vid manuell transmission ska föraren släppa kopplingen, trycka kraftigt på bromspedalen och hålla den nere så länge som behövs för mätningen.

Vid automatisk transmission ska föraren lägga växeln i neutralläge, trycka kraftigt på bromspedalen och hålla den nere så länge som behövs för mätningen.

4.1.5.1.4 Medelvärdet för retardationen beräknas mellan 80 km/h och 20 km/h.

Om någon av de specifikationer som anges ovan (inbegripet hastighetstolerans, längsgående och tvärgående tolerans för bromsningens startpunkt och bromsningstiden) inte uppfylls under ett körprov, ska mätningen förkastas och ett nytt körprov genomföras.

4.1.5.2 Provningscykel

Ett antal körprov görs för att mäta index för väggrepp på vått underlag för en uppsättning kandidatdäck (T) enligt nedanstående förfarande. Varje körprov ska göras i samma riktning och upp till tre olika uppsättningar kandidatdäck får mätas inom samma provningscykel.

4.1.5.2.1 Först monteras uppsättningen referensdäck på den instrumenterade personbilen.

4.1.5.2.2 Efter att minst tre giltiga mätningar har gjorts enligt punkt 4.1.5.1 ersätts referensdäcken med en uppsättning kandidatdäck.

4.1.5.2.3 Efter sex giltiga mätningar av kandidatdäcken får ytterligare två uppsättningar kandidatdäck mätas.

4.1.5.2.4 Provningscykeln avslutas med ytterligare tre giltiga mätningar av samma uppsättning referensdäck som användes i början av provningscykeln.

Exempel:

a) Provningsordningen för en provningscykel med tre uppsättningar kandidatdäck (T1 till T3) plus en uppsättning referensdäck (R) är följande: R-T1-T2-T3-R

b) Provningsordningen för en provningscykel med fem uppsättningar kandidatdäck (T1 till T5) plus en uppsättning referensdäck (R) är följande: R-T1-T2-T3-R-T4-T5-R

4.1.6 Bearbetning av mätresultaten

4.1.6.1 Beräkning av medelvärde för retardationen (AD)

Medelvärdet för retardationen (AD) beräknas för varje giltigt körprov uttryckt som m/s2 enligt följande:

där

Sf är sluthastigheten uttryckt som m/s, Sf = 20 km/h = 5,556 m/s,

Sf är den initiala hastigheten uttryckt som m/s, Sf = 80 km/h = 22,222 m/s,

d är den sträcka som tillryggaläggs mellan Si och Sf i meter.

4.1.6.2 Validering av resultaten

Variationskoefficienten för AD beräknas enligt följande:

(standardavvikelse/medelvärde) × 100.

För referensdäck (R): Om AD-variationskoefficienten för två på varandra följande grupper med tre körprov för en uppsättning referensdäck är högre än 3 % ska alla data förkastas och provningen upprepas för alla provningsdäck (kandidatdäcken och referensdäcken).

För kandidatdäck (T): AD-variationskoefficienten beräknas för varje uppsättning kandidatdäck. Om en variationskoefficient är högre än 3 % ska datan förkastas och provningen upprepas för den uppsättningen kandidatdäck.

4.1.6.3 Beräkning av justerat medelvärde för retardation (Ra)

Medelvärdet för retardationen (AD) för den uppsättning referensdäck som användes för beräkningen av bromskraftskoefficienten justeras enligt positionen för varje uppsättning kandidatdäck i en given provningscykel.

Detta justerade AD-värde för referensdäcket (Ra) beräknas uttryckt som m/s2 i enlighet med tabell 1, där R1 är medelvärdet för AD-värdena från första provningen av uppsättningen referensdäck (R) och R2 är medelvärdet för AD-värdena från den andra provningen av samma uppsättning referensdäck (R).

Tabell 1

Antal uppsättningar kandidatdäck inom en provningscykel Uppsättning kandidatdäck Ra 1 (R1-T1-R2) T1 Ra = 1/2 (R1 + R2) 2 (R1-T1-T2-R2) T1 Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2 T2 Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2 3 (R1-T1-T2-T3-R2) T1 Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2 T2 Ra = 1/2 (R1 +R2) T3 Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2

4.1.6.4 Beräkning av bromskraftskoefficienten (BFC)

Bromskraftskoefficienten (BFC) beräknas för en bromsning på de två axlarna enligt tabell 2, där Ta (a = 1, 2 eller 3) är medelvärdet för AD-värdena för varje uppsättning kandidatdäck (T) som ingår i provningscykeln.

Tabell 2

Provningsdäck Bromskraftskoefficient Referensdäck Kandidatdäck g är tyngdaccelerationen, g = 9,81 m/s2

4.1.6.5 Beräkning av kandidatdäckets index för väggrepp på vått underlag

Kandidatdäckets index för väggrepp på vått underlag (G(T)) beräknas enligt följande:

där

t är det våta underlagets uppmätta temperatur i grader Celsius vid provning av kandidatdäcket (T), t0 är det våta underlagets temperatur i referensförhållanden, t0 = 20 °C för standarddäck och t0 = 10 °C för vinterdäck, BFC(R0) är referensdäckets bromskraftskoefficient i referensförhållanden, BFC(R0) = 0,68, a = – 0,4232 och b = – 8,297 för standarddäck a = 0,7721 och b = 31,18 för vinterdäck [a uttrycks som (1/°C)].

4.1.7 Jämförelse av väggreppsprestanda på vått underlag mellan ett kandidatdäck och ett referensdäck med användning av ett kontrolldäck

4.1.7.1 Allmänt

Om kandidatdäcket avviker betydligt från referensdäcket kan det vara omöjligt att göra en direkt jämförelse på samma instrumenterade personbil. Vid denna provningsmetod används ett övergångsdäck (nedan kallat kontrolldäck enligt definitionen i punkt 2.5).

4.1.7.2 Princip för metoden

Principen är att man använder en uppsättning kontrolldäck och två olika instrumenterade personbilar vid provningscykeln för en uppsättning kandidatdäck som jämförs med en uppsättning referensdäck.

Den ena instrumenterade personbilen förses med uppsättningen referensdäck och därefter uppsättningen kontrolldäck, och den andra förses med uppsättningen kontrolldäck och därefter uppsättningen kandidatdäck.

De specifikationer som anges i punkterna 4.1.2–4.1.4 gäller.

Den första provningscykeln utgör en jämförelse mellan uppsättningen kontrolldäck och uppsättningen referensdäck.

Den andra provningscykeln utgör en jämförelse mellan uppsättningen kandidatdäck och uppsättningen kontrolldäck. Den andra provningscykeln genomförs på samma bana och under samma dag som den första provningscykeln. Vid den andra provningscykeln ska det våta underlagets temperatur ligga inom ±5 °C jämfört med temperaturen vid den första provningscykeln. Samma uppsättning kontrolldäck ska användas vid den första och den andra provningscykeln.

Kandidatdäckets index för väggrepp på vått underlag (G(T)) beräknas enligt följande:

G(T) = G1 × G2

där

G1 är kontrolldäckets (C) relativa index för väggrepp på vått underlag jämfört med referensdäcket (R), beräknat enligt följande: G2 är kandidatdäckets (T) relativa index för väggrepp på vått underlag jämfört med kontrolldäcket (C), beräknat enligt följande:

4.1.7.3 Lagring och förvaring

Alla däck inom en uppsättning kontrolldäck ska ha lagrats under samma förhållanden. Så snart upprättningen kontrolldäck har provats i jämförelse med referensdäcket ska de särskilda lagringsförhållanden som definieras i ASTM E 1136-93 (förnyat godkännande 2003) tillämpas.

4.1.7.4 Ersättning av referensdäck och kontrolldäck

Om provningen leder till ojämn förslitning eller skador på däcken eller om det finns förslitningar som påverkar provningsresultaten, ska däcken inte längre användas.

4.2 Provningsmetod b med släpfordon som dras av ett fordon eller med ett däckprovningsfordon

4.2.1 Princip

Mätningarna genomförs på provningsdäck som monterats på ett släpfordon som dras av ett fordon (nedan kallat dragfordon) eller på ett däckprovningsfordon. Bromsen i provningspositionen ansätts kraftigt tills det uppstår ett tillräckligt bromsmoment för att generera den högsta bromskraft som förekommer före hjullåsning vid en provningshastighet på 65 km/h.

4.2.2 Utrustning

4.2.2.1 Dragfordon och släpfordon eller däckprovningsfordon

Dragfordonet eller däckprovningsfordonet ska kunna upprätthålla den specificerade hastigheten på 65 ± 2 km/h även vid den högsta bromskraftsnivån.

Släpfordonet eller däckprovningsfordonet ska ha en position där däcket kan monteras för mätningsändamål (nedan kallad provningsposition) samt följande tillbehör:

a) Utrustning för att ansätta bromsarna vid provningspositionen.

b) En vattentank med tillräcklig kapacitet för att vattenbelägga underlaget, om inte vattenbeläggningen sker utifrån.

c) Mätutrustning för att registrera signaler från givare installerade vid provningspositionen och för att övervaka vattentillförseln (om inbyggt vattenbeläggningssystem används).

Däckets inåt- respektive utåtlutning (toe och camber) vid provningspositionen får vid största vertikala belastning högst variera ± 0,5°. Upphängningsarmar och bussningar ska vara tillräckligt styva för att minimera frispel och säkerställa att specifikationerna uppfylls vid ansättning av de högsta bromskrafterna. Upphängningssystemet ska ha lämplig lastbärande kapacitet och vara utformat så att upphängningsresonans isoleras.

Provningspositionen ska vara försedd med ett typiskt eller särskilt fordonsbromssystem som kan ansätta tillräckligt bromsmoment för att uppnå högsta längsgående kraft för bromsprovningshjulet vid de förhållanden som specificeras.

Systemet för bromsansättning ska kunna kontrollera tidsintervallet mellan den initiala bromsansättningen och den högsta längsgående kraften enligt specifikationen i punkt 4.2.7.1.

Släpfordonet eller däckprovningsfordonet ska vara konstruerade så att det går att montera alla kandidatdäcksstorlekar som provningen gäller.

Det ska vara möjligt att justera släpfordonets eller däckprovningsfordonets vertikala belastning enligt vad som specificeras i punkt 4.2.5.2.

4.2.2.2 Mätutrustning

Provningshjulets position på släpfordonet eller däckprovningsfordonet ska vara försett med ett system för hastighetsmätning på roterande hjul och givare för att mäta bromskraften och den vertikala belastningen på provningshjulet.

Allmänna krav på mätsystemet: Instrumentsystemet ska uppfylla följande allmänna krav vid omgivningstemperaturer mellan 0 °C och 45 °C:

a) Allmän systemnoggrannhet, kraft: ± 1,5 % av full skala för vertikal belastning eller bromskraft.

b) Allmän systemnoggrannhet, hastighet: ± 1,5 % av hastigheten eller ± 1,0 km/h, beroende på vad som är störst.

Fordonets hastighet: För mätning av fordonshastigheten ska ett femte hjul eller ett system med kontaktlös precisionsmätning av hastighet användas.

Bromskrafter: Givarna för mätning av bromskraft ska registrera den längsgående kraft som genereras vid gränsytan mellan däcken och provningsytan till följd av bromsansättning inom ett område från 0 % till minst 125 % av den applicerade vertikala belastningen. Givarna ska vara utformade och placerade så att tröghetseffekter och vibrationsinducerad mekanisk resonans minimeras.

Vertikal belastning: Givaren för mätning av vertikal belastning ska registrera den vertikala belastningen vid provningspositionen när bromsen ansätts. Givaren ska ha de specifikationer som beskrivs ovan.

System för signalomvandling och registrering: Alla system för signalomvandling och registrering ska ge linjära utsignaler med den förstärkning och dataupplösning som krävs för att uppfylla de krav som specificeras ovan. Dessutom ska följande krav gälla:

a) Kurvan för minsta frekvensrespons ska vara rak mellan 0 Hz och 50 Hz (100 Hz) inom ± 1 % av full skala.

b) Signal-brusförhållandet ska vara minst 20/1.

c) Förstärkningen ska vara tillräcklig för att tillåta fullskalevisning av en ingångssignal på fullskalenivå.

d) Ingångsimpedansen ska vara minst tio gånger större än signalkällans utgångsimpedans.

e) Utrustningen får inte påverkas av vibrationer, acceleration och ändringar i omgivningstemperatur.

4.2.3 Konditionering av provningsbanan

Provningsbanan ska konditioneras genom minst tio körprov vid 65 ± 2 km/h och med däck som inte ingår i provningsprogrammet.

4.2.4 Vattenbeläggning

Dragfordonet och släpfordonet eller däckprovningsfordonet får vara försedda med ett vattenbeläggningssystem, förutom vattentanken som när det gäller släpfordonet ska monteras på dragfordonet. Munstyckena för att tillföra vatten på underlaget framför provningsdäcken ska vara konstruerade så att vattenskiktet som kommer i kontakt med provningsdäcket har ett enhetligt tvärsnitt vid provningshastigheten och minimerar stänk och översprutning.

Munstyckena ska vara konstruerade och positionerade så att vattenstrålarna är riktade mot provningsdäcket och pekar mot underlaget i en vinkel på 20–30°

Vattnet ska träffa underlaget 250–450 mm framför däckkontaktytans mittpunkt. Munstycket ska sitta 25 mm över underlaget eller på den minimihöjd som krävs för att undvika eventuella hinder på banunderlaget, och under inga omständigheter mer än 100 mm ovanför underlaget.

Vattenskiktet ska vara minst 25 mm bredare än provningsdäckets mönster och ska appliceras så att däcket befinner sig mitt emellan skiktets ytterkanter. Vattentillförseln ska vara tillräcklig för att ge ett vattendjup på 1,0 ± 0,5 mm och ska vara jämn under hela provningen inom ± 10 %. Volymen vatten per enhet vattenbelagd bredd ska vara direkt proportionell mot provningshastigheten. Mängden vatten som tillförs vid 65 km/h ska vara 18 l/s per meter vattenbelagt underlag med ett vattendjup på 1,0 mm.

4.2.5 Däck och fälgar

4.2.5.1 Förberedelse och inkörning av däck

Provningsdäcken ska trimmas för att avlägsna alla utskjutande delar på mönsterytan som kan finnas kvar efter gjutprocessen.

Provningsdäcken ska monteras på de testfälgar som däcktillverkaren angett.

Däckfoten ska säkras med användning av ett lämpligt smörjmedel. Överskott av smörjmedel ska undvikas för att däcket inte ska glida på fälgen.

Provningsdäcken med fälgar ska lagras på samma plats under minst två timmar så att alla har samma omgivningstemperatur före provningen. De ska skyddas från solljus så att de inte blir för varma.

Före själva provningen ska däcken köras in vid två bromsprovningar med den belastning, det tryck och den hastighet som anges i punkt 4.2.5.2, 4.2.5.3 respektive 4.2.7.1.

4.2.5.2 Däckbelastning

Provningsbelastningen på provningsdäcket är 75 ± 5 % av provningsdäckets belastningskapacitet.

4.2.5.3 Däcktryck

Provningsdäckens tryck i kallt tillstånd ska vara 180 kPa för standardbelastade däck. För däck med tilläggsbelastning ska trycket i kallt tillstånd vara 220 kPa.

Däcktrycket ska kontrolleras vid omgivningstemperatur strax före provningen och justeras vid behov.

4.2.6 Förberedelse av dragfordon och släpfordon eller däckprovningsfordon

4.2.6.1 Släpfordon

För enaxlade släpfordon ska krokhöjden och tvärgående position justeras efter att provningsdäcket har försetts med den angivna provningsbelastningen, så att det inte uppstår störningar av mätresultaten. Det längsgående avståndet från mittlinjen av kopplingens ledade knutpunkt till släpfordonsaxelns tvärgående mittlinje ska vara minst tio gånger krokhöjden eller kopplingens (krokens) höjd.

4.2.6.2 Instrument och utrustning

När ett femte hjul används ska det installeras enligt tillverkarens anvisningar och placeras så nära släpfordonets eller däckprovningsfordonets mittbaneposition som möjligt.

4.2.7 Förfarande

4.2.7.1 Körprov

Följande förfarande ska användas för varje körprov:

4.2.7.1.1 Dragfordonet eller däckprovningsfordonet körs längs provningsbanan i rak linje vid den angivna provningshastigheten 65 ± 2 km/h.

4.2.7.1.2 Registreringssystemet sätts i gång.

4.2.7.1.3 Vatten tillförs underlaget framför provningsdäcket cirka 0,5 s innan bromsen ansätts (för fordonsmonterade vattenbeläggningssystem).

4.2.7.1.4 Släpfordonets bromsar ansättas inom 2 m från en mätningspunkt för det våta underlagets friktionsegenskaper och sanddjup enligt punkterna 3.1.4 och 3.1.5. Bromsen ska ansättas så att tidsintervallet mellan initial ansättning av kraft och högsta längsgående kraft är mellan 0,2 s och 0,5 s.

4.2.7.1.5 Registreringssystemet stängs av.

4.2.7.2 Provningscykel

Ett antal körprov utförs i syfte att mäta provningsdäckets index för väggrepp på vått underlag (T) enligt följande förfarande: varje körprov ska utföras längs samma sträcka på provningsbanan och i samma riktning. Upp till tre kandidatdäck får mätas inom samma provningscykel, under förutsättning att provningarna genomförs inom en och samma dag.

4.2.7.2.1 Första provningen görs med referensdäcket.

4.2.7.2.2 Efter minst sex giltiga mätningar enligt punkt 4.2.7.1 ersätts referensdäcket med kandidatdäcket.

4.2.7.2.3 Efter sex giltiga mätningar av kandidatdäcket får ytterligare två kandidatdäck mätas.

4.2.7.2.4 Provningscykeln avslutas med ytterligare sex giltiga mätningar av samma referensdäck som användes i början av provningscykeln.

Exempel:

a) Provningsordningen för en provningscykel med tre kandidatdäck (T1 till T3) plus referensdäck (R) är följande: R-T1-T2-T3-R

b) Provningsordningen för en provningscykel med fem kandidatdäck (T1 till T5) plus referensdäck (R) är följande: R-T1-T2-T3-R-T4-T5-R

4.2.8 Bearbetning av mätresultaten

4.2.8.1 Beräkning av högsta bromskraftskoefficient

Däckets högsta bromskraftskoefficient (μpeak) är det högsta värdet för μ(t) före hjullåsning och beräknas enligt vad som anges nedan för varje körprov. Analoga signaler bör filtreras för att avlägsna brus. Digitalt registrerade signaler ska filtreras enligt en metod med glidande medelvärde.

där

μ(t) är däckets dynamiska bromskraftskoefficient i realtid, fh(t) är den dynamiska bromskraften i realtid, uttryckt i N, fv(t) är den dynamiska vertikala belastningen i realtid, uttryckt i N.

4.2.8.2 Validering av resultaten

Variationskoefficienten för μpeak beräknas enligt följande:

(standardavvikelse/medelvärde) × 100.

För referensdäck (R): Om referensdäckets variationskoefficient för högsta bromskraftskoefficient (μpeak) är högre än 5 % ska alla data förkastas och provningen upprepas för alla provningsdäck (kandidatdäck och referensdäck).

För kandidatdäck (T): Variationskoefficienten för högsta bromskraftskoefficient (μpeak) beräknas för varje kandidatdäck. Om en variationskoefficient är högre än 5 % ska datan förkastas och provningen upprepas för det kandidatdäcket.

4.2.8.3 Beräkning av justerat medelvärde för högsta bromskraftskoefficient

Medelvärdet för högsta bromskraftskoefficient för det referensdäck som används för beräkningen av bromskraftskoefficienten justeras enligt positionen för vart och ett av kandidatdäcken i en given provningscykel.

Detta justerade medelvärde för referensdäckets högsta bromskraftskoefficient (Ra) beräknas i enlighet med tabell 3, där R1 är medelvärdet för högsta bromskraftskoefficienten från första provningen av referensdäck (R) och R2 är medelvärdet för högsta bromskraftskoefficienten från den andra provningen av referensdäck (R).

Tabell 3

Antalet kandidatdäck inom en provningscykel Kandidatdäck Ra 1 (R1-T1-R2) T1 Ra = 1/2 (R1 + R2) 2 (R1-T1-T2-R2) T1 Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2 T2 Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2 3 (R1-T1-T2-T3-R2) T1 Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2 T2 Ra = 1/2 (R1 +R2) T3 Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2

4.2.8.4 Beräkning av medelvärdet för högsta bromskraftskoefficienten (μpeak,ave)

Medelvärdet för de högsta bromskraftskoefficienterna (μpeak,ave) beräknas enligt tabell 4, där Ta (a = 1, 2 eller 3) är medelvärdet för de högsta bromskraftskoefficienter som uppmätts för ett kandidatdäck inom en provningscykel.

Tabell 4

Provningsdäck μpeak,ave Referensdäck μpeak,ave(R) = Ra enligt tabell 3 Kandidatdäck μpeak,ave(T) = Ta

4.2.8.5 Beräkning av kandidatdäckets index för väggrepp på vått underlag

Kandidatdäckets index för väggrepp på vått underlag (G(T)) beräknas enligt följande:

där

t är det våta underlagets uppmätta temperatur i grader Celsius vid provning av kandidatdäcket (T), t0 är det våta underlagets temperatur i referensförhållanden, t0 = 20 °C för standarddäck, t0 = 10 °C för vinterdäck, μpeak,ave(R0) = 0,85 den högsta bromskraftskoefficienten för referensdäcket i referensförhållanden, a = – 0,4232 och b = – 8,297 för standarddäck a = 0,7721 och b = 31,18 för vinterdäck [a uttrycks som (1/°C)].

B–Däck av kategori C2 och C3

1. ALLMÄNNA PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN

1.1 Provningsbanans egenskaper

Ytan ska bestå av ett tätt asfaltunderlag med en jämn lutning på högst 2 % och den får inte avvika med mer än 6 mm när den mäts med en rätskiva (linjal) med längden 3 m.

Asfaltunderlaget ska vara enhetligt avseende ålder, sammansättning och förslitning. Provningsytan ska vara fri från löst material eller främmande avlagringar.

Den största krosstorleken ska vara 8–13 mm.

Det sanddjup som mäts enligt EN13036-1:2001 och ASTM E 965-96 (förnyat godkännande 2006) ska vara 0,7 ± 0,3 mm.

Underlagsfriktionsvärdet för den våta banan ska fastställas med en av följande metoder, som parten i överenskommelsen själv kan välja:

1.1.1 Metoden med standardreferensdäck

Medelvärdet för högsta bromskraftskoefficient (μ peak average) för referensdäck enligt ASTM E1136-93 (förnyat godkännande 2003) (provningsmetod med släpfordon eller däckprovningsfordon såsom specificeras i avsnitt 2.1) ska vara 0,7 +/– 0,1 (vid 65 km/h och 180 kPa). De uppmätta värdena ska korrigeras för temperaturpåverkan enligt följande:

pbfc = (uppmätt) pbfc + 0,0035 · (t – 20)

där t är det våta underlagets temperatur i grader Celsius.

Provningen ska utföras med användning av körfält och längd hos den bana som ska användas för provningen av väggrepp på vått underlag.

Vid metoden med släpfordon utförs provningen på ett sådant sätt att bromsning sker inom tio meters avstånd från det ställe där underlagets egenskaper fastställts.

1.1.2 Metoden med pendelinstrument (British Pendulum Number, BPN)

Det genomsnittliga BPN-värdet vid metoden med pendelinstrument som specificeras i ASTM E 303-93 (förnyat godkännande 2008) och med användning av det underlag som anges i ASTM E 501-08, ska vara 50 (±10) efter temperaturkorrigering.

BPN-värdet ska korrigeras med det våta underlagets temperatur. Om inga rekommendationer för temperaturkorrigering ges av tillverkaren av pendeltillverkaren kan följande formel användas:

BPN = BPN (uppmätt värde) – (0,0018 · t2) + 0,34 · t – 6,1

där t är det våta underlagets temperatur i grader Celsius.

Förslitning av glidstycket: glidstycket ska anses vara utslitet och bör bytas ut när förslitningen på styckets slagkant når till 3,2 mm i glidstyckets plan eller 1,6 mm vertikalt.

Det ska kontrolleras att provningsunderlaget har enhetliga BPN-värden för mätningen av väggrepp på vått underlag för ett serietillverkat fordon.

I körfälten på den bana som ska användas vid provningarna för väggrepp på vått underlag ska BPN mätas i intervaller av 10 m längs körfältens längd. BPN ska mätas 5 gånger i varje punkt och variationskoefficienten för de genomsnittliga BPN-värdena får inte överskrida 10 %.

1.1.3 Typgodkännandemyndigheten ska med utgångspunkt i beläggen i provningsrapporterna förvissa sig om banans egenskaper.

1.2 Underlaget får vattenbeläggas från bansidan eller med ett vattenbeläggningssystem som ingår i provningsfordonet eller släpfordonet.

Om ett bansidesystem används ska provningsunderlaget vattenbeläggas i minst en halv timme före provningen så underlagets och vattnets temperaturer hinner jämnas ut. Det rekommenderas att vattenbeläggning från bansidan används genomgående under hela provningen.

Vattendjupet ska ligga mellan 0,5 och 2,0 mm.

1.3 Vindförhållandena får inte påverka vattenbeläggningen av underlaget (vindavskärmningar är tillåtna).

Omgivningstemperaturen och det våta underlagets temperatur ska ligga mellan 5 °C och 35 °C och får under provningen inte variera med mer än 10 °C.

1.4 För att täcka alla däckstorlekar för nyttofordon ska tre olika standardreferensdäck (SRTT) användas för att mäta relativt index för väggrepp på vått underlag:

a) SRTT 315/70R22,5 LI=154/150, ASTM F2870

b) SRTT 245/70R19,5 LI=136/134, ASTM F2871

c) SRTT 225/75 R 16 C LI=116/114, ASTM F2872

De tre storlekarna av standardreferensdäck som ska användas för att mäta relativt index för väggrepp på vått underlag visas i följande tabell:

För däck av klass C3 Smal familj SNominal < 285 mm Bred familj SNominal < 285 mm SRTT 245/70R19,5 LI=136/134 SRTT 315/70R22,5 LI=154/150 För däck av klass C2 SRTT 225/75 R 16 C LI=116/114 SNominal = däckets nominella sektionsbredd

2. PROVNINGSFÖRFARANDE

Jämförbara prestanda för väggrepp på vått underlag ska fastställas med användning av antingen

a) ett släpfordon eller ett provningsfordon med däck för särskild användning, eller

b) ett serietillverkat fordon (av kategori M2, M3, N1, N2 eller N3) enligt definitionen i den konsoliderade resolution om fordonskonstruktion (R.E.3.) som ingår i dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2.

2.1 Förfarande med ett släpfordon eller ett däckbedömningsfordon med däck för särskild användning

2.1.1 Mätningarna genomförs på däck som monterats på ett släpfordon som dras av ett fordon eller på ett däckprovningsfordon.

Bromsen i provningspositionen ansätts kraftigt tills det uppstår ett tillräckligt bromsmoment för att generera den högsta bromskraft som förekommer före hjullåsning vid en provningshastighet på 50 km/h. Släpfordonet och dragfordonet eller däckbedömningsfordonet ska uppfylla följande krav:

2.1.1.1 Fordonet ska kunna överskrida det övre gränsvärdet för provningshastigheten av 50 km/h och hålla provningshastighetskravet av 50 ± 2 km/h vid den högsta bromskraftsnivån.

2.1.1.2 Fordonet ska vara försett med en axel som medger ett enda provningsläge med en hydraulisk broms och ett påverkanssystem som, i förekommande fall, kan manövreras i provningspositionen från dragfordonet. Bromssystemet ska kunna hålla tillräckligt bromsmoment för att inom den serie av däckstorlekar och däckbelastningar som ska provas uppnå högsta bromskraftskoefficient.

2.1.1.3 Fordonet ska under hela provningen kunna behålla provningshjulets och däckmonteringens längsgående inställning, (inåt-) och utåtlutning, inom ± 0,5° av de statiska värden som uppnåtts för provningsdäcket i belastat tillstånd.

2.1.1.4 I de fall ett banvattenbeläggningssystem ingår ska följande gälla: Systemet ska kunna tillföra vatten på ett sådant sätt att däcket och banunderlaget framför däcket vattenbeläggs före inbromsningens början och under hela provningen. Apparaten får vara utrustad med ett vattenbeläggningssystem; om det är fråga om ett släpfordon monteras vattentanken på dragfordonet. Munstyckena för att tillföra vatten på underlaget framför provningsdäcken ska vara konstruerade så att vattenskiktet som kommer i kontakt med provningsdäcket har ett enhetligt tvärsnitt vid provningshastigheten och minimerar stänk och översprutning. Munstyckena ska vara konfigurerade och positionerade så att vattenstrålarna är riktade mot provningsdäcket och pekar mot underlaget i en vinkel på 15–30°. Vattnet ska träffa underlaget 0,25–0,5 m framför däckkontaktytans mittpunkt. Munstyckena ska sitta 100 mm över underlaget eller på den minimihöjd som krävs för att undvika eventuella hinder på banunderlaget, och under inga omständigheter mer än 200 mm ovanför underlaget. Vattenskiktet ska vara minst 25 mm bredare än provningsdäckets mönster och ska appliceras så att däcket befinner sig mitt emellan skiktets ytterkanter. Volymen vatten per enhet vattenbelagd bredd ska vara direkt proportionell mot provningshastigheten. Mängden vatten som tillförs vid 50 km/h ska vara 14 l/s per meter vått underlag. De nominella värdena av vattentillförseln ska hållas inom ± 10 %.

2.1.2 Provningsförfarande

2.1.2.1 Provningsdäcken ska monteras på fälgar som specificerats av ett erkänt standardiseringsorgan för däck och fälgar, enligt tillägg 4 i bilaga 6 till dessa föreskrifter. Däckfoten ska säkras med användning av ett lämpligt smörjmedel. Överskott av smörjmedel ska undvikas för att däcket inte ska glida på fälgen.

Strax före provningen ska provningsdäcken kontrolleras vid omgivningstemperatur (kallt) så att det har det angivna däcktrycket. Vid tillämpningen av denna standard ska provningsdäckens tryck i kallt tillstånd Pt beräknas på följande sätt

där

Pr = det däcktryck som märkts på däckets sida. Om Pr inte märkts på däckets sida bör det tryck som anges som största belastningskapacitet vid enkla ansättningar i tillämpliga däckstandarder användas. Qt = däckets statiska provningsbelastning. Qr = största vikt som motsvarar däckets belastningsindex.

2.1.2.2 Före själva provningen ska däcken köras in vid två bromsprovningar. Däcket ska konditioneras ska i minst två timmar nära provningsbanan så att det stabiliseras vid provningsområdets omgivningstemperatur. Däcket eller däcken får inte utsättas för direkt solljus under konditioneringen.

2.1.2.3 Belastningsvillkoren vid provning ska vara 75 ± 5 % av det värde som motsvarar belastningsindex.

2.1.2.4 Strax före provningen ska banan konditioneras genom minst tio bromsprovningar vid 50 km/h på den del av banan som ska användas för prestandaprovningsprogrammet, men med däck som inte ingår i det programmet.

2.1.2.5 Omedelbart före provningen ska däckens tryck kontrolleras och, om så krävs, återställas till de värden som anges i punkt 2.1.2.1.

2.1.2.6 Provningshastigheten ska under hela körprovet vara 50 ± 2 km/h.

2.1.2.7 Provningsriktningen ska vara samma vid varje provningsomgång och ska vara samma för provningsdäcket som för det standardreferensdäck med vilket dess prestanda ska jämföras.

2.1.2.8 Vatten ska tillföras underlaget framför provningsdäcket cirka 0,5 s innan bromsen ansätts (för fordonsmonterade vattenbeläggningssystem). Provningshjulets bromsar ska ansättas så att högsta bromskraft uppnås efter 0,2–1,0 sekunders bromsning.

2.1.2.9 För nya däck ska resultaten av de första två bromsprovningarna inte användas eftersom däcken körs in.

2.1.2.10 För utvärderingen av ett däcks prestanda jämfört med standardreferensdäckets ska bromsprovningen utföras på samma område av provningsbanan.

2.1.2.11 Ordningsföljden för provningen ska vara

R1 – T – R2

där

R1 = den initiala provningen av standardreferensdäcket, R2 = den upprepade provningen av standardreferensdäcket, T = provningen av det kandidatdäck som ska utvärderas.

Högst tre kandidatdäck får provas innan provningen av standardreferensdäcket upprepas, t.ex.

R1 – T1 – T2 – T3 – R2

2.1.2.12 Beräkna den högsta bromskraftskoefficienten (μpeak) för varje provning med hjälp av följande ekvation

(1)

där

μ(t) = däckets dynamiska bromskraftskoefficient i realtid, fh(t) = den dynamiska bromskraften i realtid, uttryckt i N, fv(t) = den dynamiska vertikala belastningen i realtid, uttryckt i N.

Med hjälp av ekvationen (1) för däckets dynamiska bromskraftskoefficient beräknas den högsta bromskraftskoefficienten (μpeak) genom att det högsta värdet μ(t) före hjullåsning fastställs. Analoga signaler bör filtreras för att avlägsna brus. Digitalt registrerade signaler får filtreras enligt en metod med ett glidande medelvärde.

Medelvärdena för högsta bromskraftskoefficient (μpeak, ave) beräknas genom att man använder genomsnittet av minst fyra giltiga upprepade körprov för varje provning och varje uppsättning referensdäck, för varje provningsförhållande, förutsatt att provningarna genomförs under samma dag.

2.1.2.13 Validering av resultaten

För referensdäck:

Om variationskoefficienten för högsta bromskraftskoefficient (som beräknas med ”standardavvikelse/medelvärde × 100”) är högre än 5 % ska alla data förkastas och provningen av referensdäcket ska upprepas.

För kandidatdäck:

Variationskoefficienterna (standardavvikelse/medelvärde × 100) beräknas för alla kandidatdäck. Om en variationskoefficient är högre än 5 %, ska alla data för detta kandidatdäck förkastas och provningen upprepas.

Om R1 är det genomsnittliga värdet för högsta bromskraftskoefficient i den första provningen av referensdäcket och R2 är det genomsnittliga värdet för högsta bromskraftskoefficient i den andra provningen av referensdäcket ska följande beräkningar enligt nedanstående tabell göras:

Om antalet uppsättningar kandidatdäck mellan två på varandra följande körprov av referensdäcket är och uppsättningen kandidatdäck som ska kvalificeras är ska Ra beräknas enligt följande: 1 R1 – T1 – R2 T1 Ra = 1/2 (R1 + R2) 2 R1 – T1 – T2 – R2 T1 T2 Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2 Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2 3 R1– T1 – T2 – T3 – R2 T1 T2 T3 Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2 Ra = 1/2 (R1 + R2) Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2

2.1.2.14 Index för väggrepp på vått underlag (G) ska beräknas enligt följande:

Index för väggrepp på vått underlag (G) = μ peak,ave (T)/μ peak, ave (R)

Det representerar relativt index för väggrepp på vått underlag för bromsverkan för kandidatdäcket (T) jämfört med referensdäcket (R).

2.2 Förfarande för serietillverkade fordon

2.2.1 Fordonet ska ha två axlar och vara utrustat med låsningsfria bromsar (t.ex. ett serietillverkat fordon av kategori M2, M3, N1, N2 eller N3). ABS-systemet ska fortsätta att uppfylla kraven på friktionsutnyttjande som i tillämpliga fall fastställs i föreskrifterna och ska i alla provningar ge jämförbara och konstanta resultat med de olika monterade däcken.

2.2.1.1 Mätutrustning

Fordonet ska ha en givare som är lämplig för att mäta hastighet på vått underlag och tillryggalagd sträcka mellan två hastigheter.

För att mäta fordonshastigheten ska ett femte hjul eller ett system med kontaktlös hastighetsmätning användas.

Följande toleranser ska gälla:

a) För mätning av hastighet: ±1 % eller ± 0,5 km/h, beroende på vad som är störst.

b) För mätning av avstånd: ±1 × 10-1 m.

Den uppmätta hastigheten eller skillnaden mellan den uppmätta hastigheten och referenshastigheten för provningen kan visas på en display inuti fordonet så att föraren kan reglera fordonets hastighet.

Ett system för datainsamling kan också användas för att lagra de uppmätta värdena.

2.2.2 Provningsförfarande

Utifrån en bestämd initial hastighet ansätts bromsarna tillräckligt hårt på båda axlarna samtidigt för att aktivera ABS-systemet.

2.2.2.1 Medelvärdet för retardationen (AD) beräknas mellan två bestämda hastigheter, vid en initial hastighet på 60 km/h och en slutlig hastighet av 20 km/h.

2.2.2.2 Fordonsutrustning

Bakaxeln får vara försedd med två eller fyra däck.

För provning av referensdäck ska båda axlarna förses med referensdäck (totalt fyra eller sex referensdäck beroende på vad som valts enligt ovan).

För provning av kandidatdäck finns det tre möjliga konfigurationer:

a) Konfiguration 1: standardkonfigurationen som bör användas varje gång detta är möjligt är kandidatdäck på fram- och bakaxel.

b) Konfiguration 2: kandidatdäck på framaxeln och referensdäck eller kontrolldäck på bakaxeln är tillåten i de fall då det inte är möjligt att montera kandidatdäck på bakaxeln.

c) Konfiguration 3: kandidatdäck på bakaxeln och referensdäck eller kontrolldäck på framaxeln är tillåten i de fall då det inte är möjligt att montera kandidatdäck på framaxeln.

2.2.2.3 Däcktryck

a) För en vertikal belastning som motsvarar minst 75 % av däckets belastningskapacitet ska provningstrycket Pt beräknas enligt följande: Pt = Pr · (Qt/Qr)1,25 Pr = det däcktryck som märkts på däckets sida. Om Pr inte märkts på däckets sida bör det tryck som anges som största belastningskapacitet vid enkla ansättningar i tillämpliga däckstandarder användas. Qt = däckets statiska provningsbelastning. Qr = största vikt som motsvarar däckets belastningsindex.

b) För en vertikal belastning som är lägre än 75 % av däckets belastningskapacitet ska provningstrycket Pt beräknas enligt följande: Pt = Pr · (0,75)1,25 = (0,7) · Pr Pr = det däcktryck som märkts på däckets sida.

Om Pr inte märkts på däckets sida bör det tryck som anges som största belastningskapacitet vid enkla ansättningar i tillämpliga däckstandarder användas.

Strax före provningen ska däcktrycket kontrolleras vid omgivningstemperatur.

2.2.2.4 Däckbelastning

Den statiska belastningen på varje axel ska vara konstant under hela provningsförfarandet. Den statiska belastningen på varje däck ska ligga mellan 60 och 100 % av kandidatdäckets belastningskapacitet. Detta värde får inte överstiga 100 % av referensdäckets totala belastningskapacitet.

Belastningen på däcken på samma axel ska inte variera med mer än 10 %.

Monteras däcken som i konfiguration 2 och 3 ska dessutom följande krav uppfyllas:

Konfiguration 2: Framaxelns belastning > bakaxelns belastning

Bakaxeln får vara försedd med två eller fyra däck.

Konfiguration 3: Bakaxelns belastning > framaxelns belastning × 1,8

2.2.2.5 Förberedelse och inkörning av däck

2.2.2.5.1 Provningsdäcken ska monteras på de testfälgar som däcktillverkaren angett.

Däckfoten ska säkras med användning av ett lämpligt smörjmedel. Överskott av smörjmedel ska undvikas för att däcket inte ska glida på fälgen.

2.2.2.5.2 De monterade provningsdäcken ska förvaras på samma plats under minst två timmar så att alla har samma omgivningstemperatur före provningen, och de ska skyddas från solljus så att de inte blir för varma. Före själva provningen ska däcken köras in vid två bromsprov.

2.2.2.5.3 Ytan ska konditioneras genom minst tio körprov med däck som inte ingår i provningsprogrammet vid en initial hastighet på minst 65 km/h (vilket är högre än den initiala provningshastigheten för att säkerställa att en tillräckligt lång del av banan konditioneras).

2.2.2.6 Förfarande

2.2.2.6.1 Först ska uppsättningen referensdäck monteras på fordonet.

Fordonet ska accelereras i startzonen upp till 65 ± 2 km/h.

Bromsarna ska ansättas på vid en given punkt på provningsbanan. Denna punkt ska alltid vara den samma, med en längsgående tolerans på 5 m och en tvärgående tolerans på 0,5 m.

2.2.2.6.2 Beroende på transmission finns följande två möjligheter:

a) Manuell transmission Så snart fordonet befinner sig i mätområdet och hastigheten uppgår till 65 ± 2 km/h, ska föraren släppa kopplingen och trycka ner bromspedalen distinkt och hålla den nere så länge som krävs för att det ska gå att utföra mätningen.

b) Automatisk transmission Så snart fordonet befinner sig i mätområdet och hastigheten uppgår till 65 ± 2 km/h, ska föraren lägga växeln i neutralläge och trycka ner bromspedalen distinkt och hålla den nere så länge som krävs för att det ska gå att utföra mätningen.

Den automatiska ansättningen av bromsarna kan genomföras med ett detektionssystem som består av två delar, av vilka den ena är indexerad till provningsbanan och den andra finns på fordonet. I detta fall ska bromsningen göras mer rigoröst på samma del av banan.

Om något av ovanstående villkor inte är uppfyllda när en mätning görs (hastighetstolerans, bromstid osv.) ska mätningen förkastas och en ny mätning göras.

2.2.2.6.3 Ordningsföljd för provning

Exempel:

Provningsordningen för en provning av tre uppsättningar kandidatdäck (T1 till T3) plus ett referensdäck (R) är följande: R – T1 – T2 – T3 – R

Provningsordningen för en provning av fem uppsättningar kandidatdäck (T1 till T5) plus ett referensdäck (R) är följande: R – T1 – T2 – T3 – R -T4 – T5 – R

2.2.2.6.4 Provningsriktningen ska vara samma vid varje provningsomgång och ska vara samma för kandidatdäcket som för det standardreferensdäck med vilket dess prestanda ska jämföras.

2.2.2.6.5 För varje provning och för nya däck ska de två första bromsmätningarna förkastas.

2.2.2.6.6 Efter att minst tre giltiga mätningar har gjorts i samma riktning ska referensdäcken ersättas med en uppsättning kandidatdäck (en av de tre konfigurationerna i punkt 2.2.2.2) och minst sex giltiga mätningar ska utföras.

2.2.2.6.7 Högst tre uppsättningar kandidatdäck får provas innan referensdäcket ska provas på nytt.

2.2.2.7 Bearbetning av mätresultaten

2.2.2.7.1 Beräkning av medelvärde för retardationen (AD)

Varje gång mätningen upprepas ska medelvärdet för retardationen AD (m· s-2) beräknas enligt följande

där d (m) är den sträcka som tillryggalagts mellan den initiala hastigheten Si (m· s-1) och sluthastigheten Sf (m· s-1).

2.2.2.7.2 Validering av resultaten

För referensdäck:

Om variationskoefficienten AD för två på varandra följande grupper med tre körprov av referensdäcket är högre än 3 % ska alla data förkastas och provningen upprepas för alla provningsdäck (kandidatdäcken och referensdäcken). Variationskoefficienten beräknas enligt följande:

För kandidatdäck:

Variationskoefficienterna beräknas för alla kandidatdäckenligt följande:

Om en variationskoefficient är högre än 3 % ska alla data för detta kandidatdäck förkastas och provningen upprepas.

2.2.2.7.3 Beräkning av medelvärde för AD

Om R1 är medelvärdet av AD-värdena i den första provningen av referensdäcket och R2 är medelvärdet av AD-värdena i den andra provningen av referensdäcket ska följande beräkningar göras enligt tabell 1:

Ra är det justerade medelvärdet för AD för referensdäck.

Tabell 1

Antalet uppsättningar kandidatdäck mellan två på varandra följande körprov av referensdäcket Uppsättning kandidatdäck som ska kvalificeras Ra 1 R1-T1-R2 T1 Ra = 1/2 (R1 + R2) 2 R1-T1-T2-R2 T1 Ra = 2/3 R1 + 1/3 R2 T2 Ra = 1/3 R1 + 2/3 R2 3 R1-T1-T2-T3-R2 T1 Ra = 3/4 R1 + 1/4 R2 T2 Ra = 1/2 (R1 + R2) T3 Ra = 1/4 R1 + 3/4 R2

2.2.2.7.4 Beräkning av bromskraftskoefficienten (BFC)

BFC(R) och BFC(T) beräknas enligt tabell 2:

Tabell 2

Däcktyp Bromskraftskoefficient Referensdäck BFC(R) = Ra/g Kandidatdäck BFC(T) = Ta/g g är tyngdaccelerationen (avrundad till 9,81 m·s– 2).

Ta (a = 1, 2 osv.) är medelvärdet för AD-värdena för provning av ett kandidatdäck.

2.2.2.7.5 Beräkning av däckets relativa index för väggreppsprestanda på vått underlag

Index för väggreppsprestanda på vått underlag representerar kandidatdäckets relativa prestanda jämfört med referensdäcket. Förfarandena för att bestämma index beror på provningskonfigurationen enligt punkt 2.2.2.2 i denna bilaga. Index för väggrepp på vått underlag för däcket beräknas på det sätt som anges i tabell 3:

Tabell 3

Konfiguration C1: kandidatdäck på båda axlarna Konfiguration C2: kandidatdäck på framaxeln och referensdäck på bakaxeln Konfiguration C3: referensdäck på framaxeln och kandidatdäck på bakaxeln

där

G : det lastade fordonets tyngdpunkt m : det lastade fordonets vikt (i kg) a : det horisontella avståndet mellan framaxeln och det lastade fordonets tyngdpunkt (m) b : det horisontella avståndet mellan bakaxeln och det lastade fordonets tyngdpunkt h : det vertikala avståndet mellan marknivån och det lastade fordonets tyngdpunkt (m). Anmärkning: Om värdet på h inte är exakt känt ska följande värden för sämsta fall gälla: 1,2 för konfiguration C2, och 1,5 för konfiguration C3 γ : det lastade fordonets acceleration (m · s– 2) g : tyngdacceleration (m · s– 2) X1 : framdäckets längsgående (riktning X) reaktionskraft på vägbanan X2 : bakdäckets längsgående (riktning X) reaktionskraft på vägbanan Z1 : framdäckets normala (riktning Z) reaktionskraft på vägbanan Z2 : bakdäckets normala (riktning Z) reaktionskraft på vägbanan

Figur 1

Illustration av nomenklatur för däckets index för väggrepp

2.2.2.8 Jämförelse av väggreppsprestanda på vått underlag mellan ett kandidatdäck och ett referensdäck med användning av ett kontrolldäck

Om kandidatdäcket avviker betydligt från referensdäcket kan det vara omöjligt att göra en direkt jämförelse på samma fordon. Vid denna provningsmetod används ett övergångsdäck (nedan kallat kontrolldäck).

2.2.2.8.1 Principen är att man använder ett kontrolldäck och två olika fordon för att bedöma ett kandidatdäck jämfört med ett referensdäck.

På det ena fordonet monteras referensdäcket och kontrolldäcket och på det andra monteras kontrolldäcket och kandidatdäcket. Alla villkor ska överensstämma med punkterna 2.2.1.2–2.2.2.5.

2.2.2.8.2 Vid den första bedömningen görs en jämförelse mellan kontrolldäcket och referensdäcket. Resultatet (index för väggrepp på vått underlag 1) är kontrolldäckets relativa prestanda jämfört med referensdäcket.

2.2.2.8.3 Vid den andra bedömningen görs en jämförelse mellan kandidatdäcket och kontrolldäcket. Resultatet (index för väggrepp på vått underlag 2) är kandidatdäckets relativa prestanda jämfört med kontrolldäcket.

Den andra bedömningen görs på samma provningsbana som den första och inom högst en vecka. Vid den andra bedömningen ska det våta underlagets temperatur ligga inom ± 5 °C jämfört med temperaturen vid den första bedömningen. Uppsättningen kontrolldäck (fyra eller sex däck) är samma fysiska uppsättning som användes vid den första bedömningen.

2.2.2.8.4 Kandidatdäckets index för väggrepp på vått underlag jämfört med referensdäckets härleds genom att man multiplicerar de relativa prestanda som beräknats ovan:

(Index för väggrepp på vått underlag 1 Index för väggrepp på vått underlag 2)

Anmärkning: När provningsexperten beslutar att använda ett standardreferensdäck som kontrolldäck (dvs. att vid provningsförfarandet direkt jämföra två standardreferensdäck i stället för att jämföra ett standardreferensdäck med ett kontrolldäck) kallas resultatet av jämförelsen mellan standardreferensdäcken lokal skiftfaktor.

Det är tillåtet att använda en tidigare jämförelse av standardreferensdäck.

Resultaten av jämförelsen ska kontrolleras med jämna mellanrum.

2.2.2.8.5 Val av en uppsättning däck som kontrolldäck

En uppsättning kontrolldäck är en grupp av identiska däck som tillverkats i samma fabrik under samma vecka.

2.2.2.8.6 Referens- och kontrolldäck

Före den första bedömningen (kontrolldäck/referensdäck) kan däcken lagras under normala förhållanden. Alla däck inom en uppsättning kontrolldäck ska ha lagrats under samma förhållanden.

2.2.2.8.7 Lagring av kontrolldäck

Så snart uppsättningen kontrolldäck har bedömts i jämförelse med referensdäcket ska särskilda lagringsförhållanden tillämpas för att ersätta kontrolldäck.

2.2.2.8.8 Ersättning av referensdäck och kontrolldäck

Om provningen leder till ojämn förslitning eller skada på däcken eller om det finns förslitningar som påverkar provningsresultaten, ska däcken inte längre användas.