ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FÖRKLARING FRÅN RÅDET OCH UTBILDNINGSMINISTRARNA FÖRSAMLADE I RÅDET av den 20 december 1996 om att skydda barn och motarbeta pedofili (97/C 7/03)

Alla barn har rätt till en trygg och kärleksfull barndom som ger dem full möjlighet att utvecklas. Den senaste tidens tragiska händelser med fysiska, psykiska och sexuella övergrepp mot barn står emellertid i skarp kontrast med denna rätt.

Rådet och utbildningsministrarna hävdar att utbildningsväsendet bör fortsätta att alltid sträva efter att tillhandahålla en trygg och kärleksfull miljö, där unga människor är skyddade och kan växa upp till harmoniska människor som kan spela en aktiv roll i samhällsutvecklingen.

Rådet och utbildningsministrarna är medvetna om att inget samhälle är förskonat från pedofili och konsekvenserna av denna företeelse för offren, deras familjer och samhället i stort. Utbildningsministrarna vill här uttrycka sin djupaste sympati för alla de människor som har fått utstå såväl fysiskt som psykiskt lidande till följd av dessa brott.

Rådet och utbildningsministrarna anser att åtgärder måste vidtas på ett antal områden på nationell, europeisk och internationell nivå för att på ett effektivt sätt skydda barn och motarbeta pedofili. Rådet och utbildningsministrarna välkomnar därför den insats som justitie- och inrikesministrarna samt telekommunikationsministrarna redan har gjort.

Utbildningsväsendet, i synnerhet lärare och skolor, har en viktig roll att spela när det gäller att skydda barn i allmänhet och medverka till att motarbeta pedofili. Utbyte av information om praxis och tillvägagångssätt i medlemsstaterna, med stöd av en översikt från kommissionen, kommer att vara till mycket stor hjälp för berörda myndigheter när det gäller att granska utbildningsväsendets reaktioner för att skydda barn och för att förhindra att barn utsätts för fysiska, psykiska och sexuella övergrepp.
Rättelse till tekniska krav till förordning nr 4 i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa som avses i artikel 3 och i bilaga II punkt 2.1 i kommissionens direktiv 97/31/EG om anpassning till teknisk utveckling av rådets direktiv 76/760/EEG om bakre skyltlyktor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 203 av den 30 juli 1997)

På sidan 74, punkt 5.1 skall det

i stället för: "i punkt 9"

vara: "i nedanstående punkt 9 (2)."

På sidan 74 införs följande fotnot:

"(2) Dessa specifikationer skall säkerställa god synlighet vid en vinkling av registreringsskylten på högst 30° åt båda hållen i förhållande till vertikalplanet."
Rättelse till tekniska krav till förordning nr 87 i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa som avses i artikel 3 och i bilaga II punkt 2.1 i kommissionens direktiv 97/30/EG om anpassning till teknisk utveckling av rådets direktiv 76/758/EEG om breddmarkeringslyktor, främre sidopositionslyktor, bakre sidopositionslyktor, stopplyktor, varsellyktor och sidmarkeringslyktor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 203 av den 30 juli 1997)

På sidan 65, bilaga 3, punkt 3 skall figuren ersättas med följande figur:

">Hänvisning till film>

".
Danmarks uttalande till rådets protokoll

"I enlighet med avsnitt C i det beslut som antogs vid Europeiska rådet i Edinburgh den 11-12 december 1992 deltar inte Danmark i utarbetandet och genomförandet av de beslut och åtgärder av unionen som berör försvaret.

Den danska regeringen har beslutat att Danmark inte kommer att delta i framtida rådsbeslut om uppföljningen av den gemensamma åtgärden om antipersonella minor på grundval av artikel J 4.2 i Fördraget om Europeiska unionen.

I enlighet med beslutet i Edinburgh kommer Danmark inte att hindra utvecklingen av ett närmare samarbete mellan medlemsstaterna på detta område. Den ovan angivna ståndpunkten hindrar således inte att rådet fattar sådana beslut."
Uttalande av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet av den 16 december 1997 om respekt för olikheter och kamp mot rasism och främlingsfientlighet (98/C 1/01)

Europa, solidariskt och rikt genom sina olika kulturer, grundar sig på respekt för olikheter och på tolerans.

Samtliga medlemsstater verkar, med stöd från det medborgerliga, samhälleliga, politiska och kulturella livets aktörer, oupphörligt för att bygga upp och upprätthålla ett Europa grundat på demokratiska principer, på sin mångfald av kulturer och språk, ett Europa där den sociala rättvisan ökar och minoriteternas rättigheter tillvaratas.

Rasistiska och främlingsfientliga attityder finns likväl kvar i dagens Europa och bidrar till att störa den sociala sammanhållningen i medlemsstaterna, och detta trots de ansträngningar som görs för att undertrycka dessa företeelser.

Dessa attityder härrör från kulturella och samhällsekonomiska faktorer och de intensifieras av bristande förståelse för olikheter och andra människor.

Europa har en skyldighet att kämpa mot alla former av rasism och främlingsfientlighet och uppbåda sina krafter för att förverkliga idealet med en union byggd på respekt för och tolerans mot andra. För fullgörandet av denna uppgift bör utbildning och uppfostran bidra till att främja förmågan att leva tillsammans och samverka med sin nästa.

Rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet

- VÄLKOMNAR Europeiska kommissionens initiativ att utropa 1997 till "Europaåret mot rasism". De noterar att detta initiativ har givit upphov till talrika insatser på alla samhällsnivåer, vilka samtliga har bidragit till att öka medvetenheten om den rikedom som ligger i kulturella skillnader,

- UNDERSTRYKER att större ansträngningar bör göras i medlemsstaterna för att de europeiska medborgarna från tidigaste ålder skall lära sig att bättre förstå och respektera varandra. De anser att utbildning och uppfostran till respekt och tolerans utgör en betydande del av varje ung europés utbildning och uppfostran,

- UNDERSTRYKER den stora betydelsen av utbildning och uppfostran som, i alla åldrar och på alla studienivåer, verkar för större förståelse och ömsesidig respekt mellan de unga och hjälper dem att möta andra kulturer med öppet sinne och att närma sig olikheter på ett positivt sätt. Skolan, som tillsammans med familjen är den första plats där de unga får en social träning, bör stödjas i sina ansträngningar att överföra demokratins värderingar.

Rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet bekräftar innehållet i resolutionen av den 23 oktober 1995 och anser samtidigt att det är av största vikt att skyddet av den kulturella mångfaldens inneboende värden görs till en integrerad del av all utbildning och uppfostran. De vill därför ansluta sig till de initiativ mot rasism som Förenta nationerna har tagit genom att vid utbildningsanstalterna utropa den 21 mars varje år till "Den kulturella mångfaldens dag".
FÖRKLARING FRÅN KONUNGARIKET BELGIEN om dess undertecknande av fördragen i egenskap av medlemsstat i Europeiska unionen (98/C 351/01)

Vid rådets möte den 9 november 1998 noterade företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, följande förklaring från Konungariket Belgien och enades om att den skulle offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning:

"Konungariket Belgien,

som beaktar protokollet från undertecknandet av fördraget om Konungariket Norges, Republiken Österrikes, Republiken Finlands och Konungariket Sveriges anslutning till Europeiska unionen (¹),

som beaktar protokollet från undertecknandet av Amsterdamfördraget om ändring av Fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem (²),

som erinrar om sin förklaring i samband med rådets möte den 12 juni 1995 om undertecknandet av internationella avtal som skall slutas gemensamt av den Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater (³),

som bekräftar att det är konungariket som sådant som alltid kommer att vara ansvarigt för hela sitt territorium genom bestämmelserna i de fördrag som landet slutit,

som bekräftar att hela ansvaret för efterlevnaden av de förpliktelser som undertecknats i dessa fördrag endast åligger detta konungarike som sådant,

ämnar i princip att hädanefter förfara på följande sätt vid undertecknandet av fördragen i egenskap av medlemsstat i Europeiska unionen:

a) En enda signatur skall sättas på dessa avtal i Konungariket Belgiens namn, oavsett om denna signatur skrivs av en federal, regional eller gemenskapsminister.

b) Under signaturen skall det finnas en förklaring som nämner Konungariket Belgiens gemenskaper och regioner vid namn när det i belgisk författningsrätt föreskrivs ett sådant omnämnande.

(¹) EGT C 241, 29.8.1994, s. 402.

(²) EGT C 340, 10.11.1997, s. 307.

(³) EGT C 157, 23.6.1995, s. 1."
ANMÄLAN FRÅN DEN FRANSKA REGERINGEN TILL RÅDET

av den 29 mars 1999

om en förklaring enligt artikel 1 j och artikel 97 i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen

(1999/C 215/01)

Med hänvisning till artikel 1 j och artikel 97 i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen förklarar den franska regeringen att den nämnda förordningen skall tillämpas

- på ARRCO:s (Association pour le régime de retraite complémentaire des salariés) tilläggspensionssystem för anställda enligt det avtal som undertecknades av de nationella arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna den 8 december 1961 samt dess bilagor och tillägg,

- på AGIRC:s (Association générale des institutions de retraite des cadres) tilläggspensionssystem för anställda i chefsställning enligt det nationella kollektivavtalet om pension och social trygghet för personer i chefsställning som undertecknades av de nationella arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna den 14 mars 1947, dess bilagor och tillägg, med undantag för artikel 7 (personalsociala förmåner) i nämnda avtal.

Förordningen skall tillämpas på dessa två system från och med den 1 januari 2000.

Den franska regeringen kommer att be kommissionen att enligt bestämmelserna i artikel 42 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen föreslå rådet ändringar i vissa bilagor till den nämnda förordningen för att underlätta och anpassa dess tillämpning till de tilläggssystem som avses i denna förklaring.
RESOLUTION AV RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET

av den 9 december 1999

om samarbete med kandidatländerna i Central- och Östeuropa samt Cypern när det gäller räddningstjänsten

(1999/C 373/02)

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET

som hänvisar till anslutningsprocessen för kandidatländerna i Central- och Östeuropa samt Cypern,

som erinrar om resolutionen av den 31 oktober 1994 om stärkande av gemenskapssamarbetet om räddningstjänst(1),

som grundar sig på diskussionen vid rådet om räddningstjänsten 1996,

som beaktar synpunkterna vid de fjärde och femte sammanträdena mellan generaldirektörerna för räddningstjänsten,

som anser att åtgärder redan nu bör vidtas, inför anslutningen av kandidatländerna i Central- och Östeuropa samt Cypern, för att inom området räddningstjänst stärka lämpliga förbindelser med dessa länder, så att räddningstjänster på båda sidor vid behov omedelbart är redo att samarbeta,

som betonar att samarbete beträffande räddningstjänsten inte kommer att föregripa EU:s ställningstaganden i anslutningsförhandlingarna,

som därför anser att varje tillfälle till kontakter och utbyte av erfarenheter mellan unionen och kandidatländerna i Central- och Östeuropa samt Cypern bör uppmuntras när tillfälle ges,

som är medvetna om att liknande åtgärder redan bilateralt har vidtagits av några medlemsstater och inom skilda internationella forum, i vilka många kandidatländer i varierande utsträckning är involverade; dessa åtgärder syftar till att säkerställa att bästa möjliga förfaranden införs på grundval av de principer som har utvecklats till följd av gemenskapssamarbetet inom räddningstjänsten, och

som med beaktande av att de ovan angivna verksamheterna bidrar till att, inför anslutningen till Europeiska unionen av kandidatländerna i Central- och Östeuropa samt Cypern, bland annat förbättra deras förmåga att ha hand om räddningstjänsten och deras beredskapsnivå om en naturkatastrof och/eller teknisk katastrof skulle inträffa,

uppmanar kommissionen, för att stärka samarbetet till förmån för räddningstjänsten mellan gemenskapen och dess medlemsstater och kandidatländerna i Central- och Östeuropa samt Cypern, att

- bedöma räckvidden och arten av det nuvarande samarbetet,

- förbättra informationsutbytet mellan gemenskapen och kandidatländerna i Central- och Östeuropa samt Cypern också med avseende på räddningstjänsthandböcker,

- lämna lämpliga förslag.

(1) EGT C 313, 10.11.1994, s. 1.
RESOLUTION AV RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET

av den 21 juni 1999

om att Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen upphör att gälla

(1999/C 190/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS MEDLEMSSTATERS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM ERINRAR om

- Europeiska rådets resolution om tillväxt och sysselsättning som antogs i Amsterdam den 16-17 juni 1997, i vilken kommissionen uppmanas att utarbeta lämpliga förslag för att säkerställa att inkomsterna från utestående reserver används för en forskningsfond för sektorer anknutna till kol- och stålindustrin (nedan kallad "fonden") när Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (nedan kallad "EKSG") upphör att gälla år 2002,

- kommissionens meddelande om att EKSG-fördraget upphör att gälla - Finansiell verksamhet - av den 10 oktober 1997,

- resolutionen av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 20 juli 1998 om att Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen upphör att gälla, särskilt punkterna 3 d och 4 c i denna,

- kommissionens bidrag av den 17 november 1998 till den undersökning som det hänvisas till i punkt 2 c och punkterna 5-6 i nämnda resolution av den 20 juli 1998(1),

1. ANSER, angående äganderätten till EKSG:s tillgångar och skulder, ATT

a) dessa tillgångar och skulder bör återgå till de kvarstående gemenskaperna,

b) det, för att säkerställa att dessa tillgångar och skulder särskiljs från övriga gemenskapsmedel, bör utarbetas en balansräkning för "EKSG i likvidation" som en bilaga till gemenskapernas allmänna tillgångar och skulder medan summan i balansräkningen konsolideras i gemenskapernas tillgångar och skulder och att resultaträkningen skall behandlas på liknande sätt,

c) de tillgångar som utgör fondens inkomster efter avslutandet av EKSG:s likvidation skall kallas "tillgångar för kol- och stålrelaterad forskning",

d) kostnaden för kommissionens förvaltning av tillgångarna respektive fonden kommer att bäras av kommissionen från Europeiska gemenskapernas allmänna budget,

e) alla bidrag till tillgångarna eller fonden skall tillfalla denna,

2. ANSER DESSUTOM ATT

a) frågan om framtida medlemsstaters bidrag till tillgångarna respektive fonden bör klargöras under anslutningsförhandlingarna med beaktande av de beslut som fattats vid liknande tillfällen tidigare,

b) fördelningen av forskningsanslagen mellan kol- och stålindustrisektorerna och anknutna sektorer bör bekräftas i det slutliga beslutet av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, när EKSG-fördraget upphör att gälla, på grundval av kommissionens bidrag av den 17 november 1998,

3. UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT

i god tid lägga fram ett förslag till beslut som innehåller de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra innehållet i denna resolution.

(1) EGT C 247, 7.8.1998, s. 5.
Uttalande från Republiken Grekland under mötet i den blandade kommittén på ministernivå och i rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 2-3 december 1999 om rådets planerade beslut om fullt ikraftträdande av Schengenregelverket i Grekland

(1999/C 369/01)

Med hänsyn till andan i Verkställande kommitténs beslut om ömsesidigt utsändande av sambandsmän (SCH/COM-ex (1999) 7, rev. 2) kommer Grekland utan tvekan att, efter ett förslag av arbetsgruppen för utvärdering av Schengen i enlighet med dess mandat, bjuda in kompetenta tjänstemän från partnerländerna i Schengen för rådgivning och stöd under åren 2000 och 2001 i för gränspolisen bestämda uppgifter. Arbetsgruppen för utvärdering av Schengen kommer att övervaka detta förfarande.
Slutsatser antagna av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet

av den 4 december 2000

om kampen mot dopning

(2000/C 356/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, I SAMFÖRSTÅND MED KOMMISSIONEN

(1) UNDERSTRYKER vikten av kampen mot dopning inom idrotten, så som Europeiska unionen har framhållit detta i rådets slutsatser från Europeiska rådet i Wien den 11 och 12 december 1998. I dessa slutsatser understryker Europeiska rådet "sin oro över utbredningen av dopning inom idrotten och över allvaret i detta problem, som undergräver inställningen till idrott och äventyrar folkhälsan. Europeiska rådet framhåller att insatser på EU-nivå är nödvändiga och uppmanar medlemsstaterna att tillsammans med kommissionen och internationella idrottsorganisationer gå igenom möjliga åtgärder för att intensifiera kampen mot denna fara ...".

(2) NOTERAR den senaste utvecklingen på detta område och inrättandet av den internationella antidopningsbyrån (AMA) samt att denna har för avsikt att bli en internationell organisation grundad på folkrätten och anser att åtgärder borde vidtas när det gäller vilka roller medlemsstaterna och Europeiska unionen skall spela i denna organisation för att se till att unionen företräds på ett lämpligt sätt i interimsstyrelsen.

(3) ÄR ENIGA om att Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater skall företrädas av rådets sittande ordförande och en medlem av kommissionen. Samordning skall ske på ordförandeskapets ansvar inom rimlig tid före varje möte. Kommissionens företrädare kan yttra sig i frågor inom ramen för gemenskapens behörighet enligt fördraget och domstolens rättspraxis (eftersom gemenskapen inte har någon direkt behörighet när det gäller idrotten). I detta avseende skall möjligheterna för kommissionens företrädare att yttra sig godkännas enligt de tidigare nämnda principerna och enligt gängse förfaranden. När det gäller områden som inte omfattas av gemenskapens behörighet kan kommissionens företrädare i förekommande fall yttra sig för att komplettera vad ordförandeskapet sagt enligt riktlinjer som medlemsstaterna enhälligt godkänt.

(4) NOTERAR att gemenskapsutgifterna för AMA:s verksamhet, när det gäller åtgärder som omfattas av gemenskapens behörighet, har fastställts enligt det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin. Varje gemenskapsutgift av betydelse kräver att en åtgärd antas med en lämplig rättslig grund på förslag av kommissionen.

(5) ANSER att medlemsstaterna bör främja samarbetet mellan behöriga myndigheter på nationell nivå när det gäller ansträngningar i kampen mot dopning inom idrotten.
VERKSTÄLLANDE KOMMITTÉNS FÖRKLARING

av den 28 april 1999

om SIS struktur

(SCH/Com-ex(99) decl 2 rev)

Enligt artikel 108.1 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet skall varje avtalsslutande part utse en myndighet som har huvudansvaret för den nationella delen av Schengens informationssystem.

Verkställande kommittén noterar de översända förteckningar som redan har införts i den gemensamma förteckningen (se bilagan i dokument SCH/OR.SIS (99) 1 rev 3(1)).

Luxemburg den 28 april 1999.

C. H. Schapper

Ordförande

(1) Dokument som har gått ut till en begränsad krets.
VERKSTÄLLANDE KOMMITTÉNS BESLUT

av den 26 juni 1996

om utlämning

(SCH/Com-ex (96) decl 6 rev 2)

Den fria rörlighet för personer som föreskrivs i Schengenavtalet och i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet åtföljs av kompensationsåtgärder för att garantera säkerheten inom Schengenstaternas territorium.

Rättsligt samarbete i brottmål utgör en betydande del av dessa åtgärder.

Konventionen om tillämpning av Schengenavtalet innehåller bestämmelser för att förenkla rättsligt samarbete i brottmål, i synnerhet när det gäller utlämning.

De avtalsslutande parterna

beaktar erfarenheterna av utlämning sedan konventionen trädde i kraft, särskilt utlämning på grund av terroristbrott,

tar hänsyn till den betydelse som de avtalsslutande parterna fäster vid att effektivt bekämpa terrorism inom det gemensamma territoriet,

beaktar Verkställande kommitténs förklaring om kampen mot terrorism, antagen i Haag den 21 februari 1996,

välkomnar överenskommelsen av den 26 juni 1996 mellan Europeiska unionens medlemsstater om en konvention om ett förbättrat förfarande för utlämning, något som utgör ett framsteg i samarbetet mellan medlemsstaterna,

OCH AVGER DÄRFÖR FÖLJANDE FÖRKLARING:

1) När en begäran om utlämning skall prövas skall den anmodade staten beakta nödvändigheten av att skydda den fria rörligheten och säkerheten för alla avtalsslutande parter i Schengenområdet.

2) Om beslut fattas om att avbryta ett förvarstagande för utlämning skall den anmodade staten se till att lämpliga åtgärder vidtas, så att den person som begärs utlämnad inte får tillfälle att undandra sig utlämningen när beslut om denna väl fattats och, om lagen i den anmodade staten inte ger tillräcklig rättslig grund för åtgärderna i fråga, skall den anmodade staten förplikta sig att, i överensstämmelse med dess konstitutionella bestämmelser, vidta de lagliga åtgärder som krävs för att uppnå ovan nämnda mål.

3) Den anmodade staten skall utan dröjsmål underrätta den ansökande staten om förvarstagandet för utlämning av den person som begärs utlämnad avbryts.

4) I avvaktan på en överenskommelse om rättslig grund, enligt punkt 2, skall de berörda parterna vidta alla bilaterala åtgärder som behövs för att förhindra att något inträffar som kan äventyra lag och ordning i en Schengenmedlemsstat.