ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.2.2.1

Skydd mot elstötar Efter islaget ska högspänningskretsarna uppfylla minst ett av de fyra kriterier som anges i punkterna 5.2.2.1.1–5.2.2.1.4.2. Om fordonet har en funktion för automatisk frånkoppling eller en eller flera anordningar som elektriskt separerar den elektriska framdrivningskretsen under körning, ska minst ett av följande kriterier tillämpas på den frånkopplade kretsen eller varje uppdelad krets enskilt efter det att frånkopplingsfunktionen aktiverats. De kriterier som anges i punkt 5.2.2.1.4 ska dock inte tillämpas om fler än en potential hos en del av högspänningskretsen inte är skyddad enligt skyddsklass IPXXB. Om kollisionsprovningen utförs under förutsättningen att en eller flera delar av högspänningssystemet inte är spänningsförande, och med undantag för anslutningssystem för laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet som inte är spänningsförande under körning, ska skyddet mot elstötar styrkas genom antingen punkt 5.2.2.1.3 eller punkt 5.2.2.1.4 för den eller de relevanta delarna.
BILAGA 9

Definition av den deformerbara barriären

2.5

Datainsamling

Data om böjningens avhängighet av kraften ska samlas in i antingen analog eller digital form för varje stickprov som provas. Om data samlas in analogt ska de kunna omvandlas till digital form. Alla digitala data ska samlas in med en hastighet som inte understiger 5 Hz (5 punkter per sekund).
5.2.8.1

Skydd mot elstötar Efter islaget ska högspänningskretsarna uppfylla minst ett av de fyra kriterier som anges i punkterna 5.2.8.1.1–5.2.8.1.4.2. Om fordonet har en funktion för automatisk frånkoppling eller en eller flera anordningar som elektriskt separerar den elektriska framdrivningskretsen under körning, ska minst ett av följande kriterier tillämpas på den frånkopplade kretsen eller varje uppdelad krets enskilt efter det att frånkopplingsfunktionen aktiverats. De kriterier som avses i 5.2.8.1.4 ska dock inte tillämpas om mer än en potential hos en del av högspänningskretsen inte är skyddad enligt skyddsklass IPXXB. Om kollisionsprovningen utförs under förutsättningen att en eller flera delar av högspänningssystemet inte är spänningsförande, och med undantag för anslutningssystem för laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet som inte är spänningsförande under körning, ska skyddet mot elstötar styrkas antingen genom punkt 5.2.8.1.3 eller punkt 5.2.8.1.4 nedan för den eller de relevanta delarna.
5.3.7.1

Skydd mot elstötar Efter islaget ska högspänningskretsarna uppfylla minst ett av de fyra kriterier som anges i punkterna 5.3.7.1.1–5.3.7.1.4.2. Om fordonet har en funktion för automatisk frånkoppling eller en eller flera anordningar som elektriskt separerar den elektriska framdrivningskretsen under körning, ska minst ett av följande kriterier tillämpas på den frånkopplade kretsen eller varje uppdelad krets enskilt efter det att frånkopplingsfunktionen aktiverats. De kriterier som avses i punkt 5.3.7.1.4 ska dock inte tillämpas om mer än en potential hos en del av högspänningskretsen inte är skyddad enligt skyddsklass IPXXB. Om kollisionsprovningen utförs under förutsättningen att en eller flera delar av högspänningssystemet inte är spänningsförande, och med undantag för anslutningssystem för laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet som inte är spänningsförande under körning, ska skyddet mot elstötar styrkas antingen genom punkt 5.3.7.1.3 eller punkt 5.3.7.1.4 för den eller de relevanta delarna.
6.1.3.2

För kategorierna fordonsspecifik bältesstol och fordonsspecifik bälteskudde med hjälp av säkerhetsbältet för vuxna och eventuellt med fästen utformade av den förbättrade fasthållningsanordningens tillverkare, säkrade i förankringar såsom de utformats av fordonstillverkaren. Endast Isofix-fästen ska användas tillsammans med Isofix-förankringssystem. Tabell 2 Möjliga konfigurationer för typgodkännande av icke-integrerade förbättrade fasthållningsanordningar för barn Riktning Kategori Icke-integrerad i-Size-bältesstol Universell bälteskudde Fordonsspecifik bältesstol (inbegripet inbyggda) Fordonsspecifik bälteskudde (inbegripet inbyggda) Framåtvänd T T T T Bakåtvänd ET ET ET ET Sidovänd ET ET ET ET T : Tillämpligt ET : Ej tillämpligt
BILAGA 1

Meddelande

(maximiformat: A4 (210 x 297 mm))





om: (2) Godkännande Utökat godkännande Ej beviljat godkännande Återkallat godkännande Slutgiltigt upphörande av produktionen

av en typ av återreflekterande anordning

av en typ av varningstriangel

av en typ av bakre märkningsskylt för långsamma fordon

av en typ av bakre märkningsskylt

av återreflekterande märkning för tunga och långa fordon och släpvagnar till dessa fordon enligt FN-föreskrift nr 150.

Anordningens klass: … Ändringsindex: …

Godkännande nr: …

Unik identitetsbeteckning (om tillämpligt): …

1. Handelsnamn eller varumärke på den återreflekterande anordningen eller det återreflekterande märkningsmaterialet: … …

2. Tillverkarens namn: …

2.1 för den återreflekterande typen av anordning: …

2.2 för varningstriangeln …

2.3 för typen av bakre märkningsskylt för långsamma fordon: …

2.3.1 Klass för bakre märkningsskylt för långsamma fordon: …

2.4 för typen av bakre märkningsskylt: …

2.4.1 Klass för bakre märkningsskylt: …

2.5 Märkningsmaterialets klass: …

3. Tillverkarens namn och adress: …

4. Namn på och adress till tillverkarens eventuella ombud: … …

5. Datum då märkningsmaterialet lämnades in för godkännandeprovning: …

6. Teknisk tjänst som ansvarar för godkännandeprovningen: …

7. Datum på provningsrapporten som den tekniska tjänsten utfärdat: …

8. Nummer på provningsrapporten som den tekniska tjänsten utfärdat: …

9. Anmärkningar: …

10. Beviljat/Ej beviljat/Utökat/Återkallat godkännande2

11. Skäl för utökningen (om tillämpligt): … …

12. Ort: …

13. Datum: …

14. Underskrift: … Namn: …

15. Bifogat finns en lista över de handlingar som utgör godkännandeakten och som förvaras hos den typgodkännandemyndighet som utfärdat godkännandet. En kopia kan erhållas på begäran.

(1) Distinguishing number of the country which has granted/extended/refused/withdrawn approval (see approval provisions in the Regulation).

(2) Stryk det som inte är tillämpligt.
1.5.2

Fordonshastighet Systemet för övervakning av däcktryck ska kalibreras och provas för fordon av kategorierna M1 med en vikt på högst 3 500 kg och N1 a) i en hastighet av 40–120 km/h eller fordonets högsta konstruktionshastighet, om den är lägre än 120 km/h, under punkteringsprovningen för att kontrollera efterlevnaden av kraven i punkt 5.2 i denna föreskrift, och b) i en hastighet av 40–100 km/h eller fordonets högsta konstruktionshastighet, om den är lägre än 100 km/h, under diffusionsprovningen för att kontrollera efterlevnaden av kraven i punkt 5.3 i denna föreskrift och under funktionsfelprovningen för att kontrollera efterlevnaden av kraven i punkt 5.4 i denna föreskrift. Systemet för övervakning av däcktryck ska kalibreras och provas för fordon av kategorierna M2, M3, N2, N3, O3 och O4 c) i en hastighet av 30–90 km/h eller fordonets högsta konstruktionshastighet, om den är lägre än 90 km/h, under punkteringsprovningen för att kontrollera efterlevnaden av kraven i punkt 5.2 i denna föreskrift, och d) i en hastighet av 30–90 km/h eller fordonets högsta konstruktionshastighet, om den är lägre än 90 km/h, under diffusionsprovningen för att kontrollera efterlevnaden av kraven i punkt 5.3 i denna föreskrift och under funktionsfelprovningen för att kontrollera efterlevnaden av kraven i punkt 5.4 i denna föreskrift. Under provningen ska fordonet framföras inom hela hastighetsintervallet. Om fordonet har en farthållare får denna inte vara aktiverad under provningen.
3.

CISPR 25 ”Limits and methods of measurement of radio disturbance characteristics for the protection of receivers used on board vehicles”, andra utgåvan 2002 och rättelse 2004.
6.1.1

Påmonterade ornament som skjuter ut mer än 10 mm från sitt stöd ska tryckas in, lossna eller böjas när de påverkas i sin mest utskjutande punkt av en kraft på 10 daN i vilken riktning som helst i ett plan som ungefär är parallellt med den yta varpå de är monterade. Dessa bestämmelser gäller inte ornament på kylargaller, för vilka endast de allmänna kraven i punkt 5 gäller. För att tillämpa en kraft på 10 daN ska en stång med platt ände med en diameter på inte mer än 50 mm användas. Om detta inte är möjligt, ska en likvärdig metod användas. När ornamenten har tryckts in, lossnat eller böjts, får återstående delar inte skjuta ut mer än 10 mm. Dessa utskjutande delar ska under alla omständigheter uppfylla villkoren i punkt 5.2. Om ornamentet har monterats på en fot, anses denna fot tillhöra ornamentet och inte den underliggande stödytan.
RÅDETS BESLUT

av den 29 april 1999

om utökande av Europols mandat till att omfatta bekämpning av penningförfalskning och förfalskning av betalningsmedel

(1999/C 149/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

med beaktande av konventionen på grundval av artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen om upprättandet av en europeisk polisbyrå (Europolkonventionen)(1), särskilt artikel 2.2 i denna och den bilaga till konventionen som anges i nämnda artikel,

med beaktande av rådets beslut av den 3-4 december 1998 om principen att, när Europol inleder sin verksamhet, ge Europol i uppdrag att bekämpa penningförfalskning och förfalskning av betalningsmedel, och att ge Europols styrelse i uppdrag att förbereda rådets beslut i ärendet,

med beaktande av det förberedelsearbete i ärendet som har utförts av Europols styrelse, särskilt beträffande konsekvenserna för Europols arbetssätt, budget och personal, och

av följande skäl:

Ett särskilt beslut behövs om konsekvenserna för Europols budget och personal.

Europeiska unionen och Europeiska unionens medlemsstater har ett mycket stort intresse av att skydda euron från allt slags förfalskning och att effektivt förhindra därmed sammanhängande brottslig verksamhet.

Europols, kommissionens (Enheten för samordning av bedrägeribekämpning (UCLAF)) och Europeiska centralbankens respektive roller bör beaktas och bör inte påverkas av detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Från och med den dag då Europol inleder sin verksamhet i enlighet med artikel 45.4 i Europolkonventionen skall Europols mandat utökas till att omfatta bekämpning av penningförfalskning och förfalskning av betalningsmedel.

Artikel 2

I detta direktiv avses med "penningförfalskning" och "förfalskning av betalningsmedel" de gärningar som definieras i artikel 3 i Genèvekonventionen av den 20 april 1929 om bekämpande av penningförfalskning(2), vilken är tillämplig på såväl kontanter som andra betalningsmedel.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har antagits.

Artikel 4

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 29 april 1999.

På rådets vägnar

W. MÜLLER

Ordförande

(1) EGT C 316, 27.11.1995, s. 1.

(2) Artikel 3 i Genèvekonventionen av den 20 april 1929 fastställer:

"Följande gärningar skall vara straffbara som brott:

1. Varje olaglig tillverkning eller förändring av penningmedel, oavsett vilka hjälpmedel som använts.

2. Olaglig utprångling av förfalskade penningmedel.

3. Införande till ett land eller mottagande eller anskaffande av förfalskade penningmedel i syfte att prångla ut desamma, med vetskap att penningmedlen är förfalskade.

4. Försök till nämnda gärningar och varje avsiktligt deltagande i dem.

5. Olaglig tillverkning, mottagande eller anskaffande av instrument eller andra medel särskilt lämpade för förfalskning eller förändring av penningmedel.

"
7.

rådet under det polska ordförandeskapet enades om att fortsätta att främja ungdomssamarbete mellan EU och länderna i det östliga partnerskapet (5); under perioden 2012–2013 ställde kommissionen ytterligare medel till förfogande för att öka antalet ungdomsåtgärdsprojekt och deltagare från de sex angränsande partnerländerna i det östliga partnerskapet under namnet ”det östliga partnerskapets ungdomsfönster” (6),
—

The London School of Economics and Political Science: Ungdomars deltagande i det demokratiska livet
17.

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT — samarbeta med medlemsstaterna för att genomföra denna arbetsplan, särskilt när det gäller de resultat som anges i bilaga I, — underrätta medlemsstaterna om pågående eller planerade initiativ inom EU:s andra politikområden som påverkar idrotten och om utvecklingen på området inom kommissionen, — stödja medlemsstaterna och andra relevanta aktörer när det gäller samarbetet inom den ram som anges i denna resolution, framför allt genom att — undersöka olika sätt att främja bredast möjliga deltagande av medlemsstater och experter samt bjuda in företrädare för idrottsrörelsen och andra aktörer i de arbetsstrukturer som anges i bilaga I och därvid säkerställa en bred och samordnad representation, — där så är lämpligt inrätta expertgrupper som kan tillhandahålla god och relevant sakkunskap liksom andra former av stöd för att främja diskussion, ”peer learning” och kunskapsuppbyggande (t.ex. studier), — främja den strukturerade dialogen om idrott, vilket inbegriper anordnandet av EU:s årliga forum för idrott som sammanför alla viktiga berörda parter på olika idrottsnivåer, — använda de finansiella medlen inom programmet Erasmus+ och andra relevanta EU-program för att stödja prioriterade teman och motsvarande nyckelfrågor som fastställs i denna arbetsplan, — senast i november 2016 anta en rapport grundad på frivilliga bidrag från medlemsstaterna om arbetsplanens genomförande och relevans, vilken kommer att ligga till grund för utarbetandet av en eventuell ny arbetsplan under första halvåret 2017, — om så är lämpligt, offentliggöra de resultat som uppnåtts inom arbetsstrukturerna,
11.

En förenklad och tydlig arkitektur bör fastställas för den strukturerade dialogens arbetscykel för att säkerställa det övergripande temats kontinuitet och möjliggöra en bättre tidsplanering i samband med samråd med ungdomar. Under den första fasen av varje arbetscykel bör man bland alla intressenter utforma ett gemensamt synsätt och en bottom-up-strategi avseende den övergripande tematiska prioritering som har fastställts av rådet, vilka bör fungera som en vägledande ram för den dialog som kommer att föras under senare faser. Under den andra fasen bör man genomföra samråd i syfte att finna möjliga lösningar, vilka bör meddelas rådet och utmynna i rekommendationer om den övergripande tematiska prioriteringen. Under den tredje fasen bör den huvudsakliga tyngdpunkten ligga på utformningen av konkreta åtgärder som kommer att lämnas till rådet för vidare behandling.
24.

Undernäring och malnutrition utgör viktiga hinder för utveckling och en livslång börda, eftersom de leder till kognitionsnedsättningar, minskar barns kapacitet i skolan och leder till dålig hälsa och minskad ekonomisk produktivitet. EU och dess medlemsstater kommer att verka för att alla ska få tillräcklig tillgång till säker och näringsrik mat till ett överkomligt pris. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas de människor som befinner sig i de mest utsatta situationerna, bland dem barn under fem års ålder, tonårsflickor och kvinnor (i synnerhet under graviditet och amning). De kommer att göra samordnade, påskyndade och sektorsövergripande insatser för att utrota hunger, öka kapaciteten till en diversifierad lokal och regional livsmedelsproduktion, säkra en tryggad livsmedelsförsörjning och näringsrik kost samt för att öka de mest sårbara gruppernas resiliens, särskilt i länder som drabbas av långvariga eller återkommande kriser. De kommer att fortsätta att investera i barns tidiga utveckling genom att motverka alla former av malnutrition, inbegripet tillväxthämning och utmärgling hos barn, genom stöd till grundläggande tjänster inom hälso- och sjukvård, nutrition, vatten, sanitet och hygien samt socialt skydd.
—

Rapport från expertgrupp: The contribution of youth work to address the challenges young people are facing, in particular the transition from education to employment (2015) (inte översatt till svenska).
5.

Den 7:e cykeln av EU:s ungdomsdialog: Findings from the EU Youth Dialogue Activities in the Member States and across Europe – Creating Opportunities for Youth (inte översatt till svenska) (20).
ES, BE, HU

Komm. och BE

BE

BE

2024 (första halvåret)

(ev.) Konferens/seminarium Aktiviteter för ömsesidigt lärande om lokalt ungdomsarbete (Det är där som ungdomars erfarenhet av ungdomsarbete vanligtvis inleds, och det är där som ungdomsarbetet vanligtvis äger rum.)

Politiska rekommendationer Kompendium om bästa praxis Anpassning till den europeiska agendan för ungdomsarbete/Bonnprocessen I samarbete med Europe goes local och Democracy Reloading (bekräftas senare) Signposts for the Future, där erbjudande om lokalt ungdomsarbete är den första av tre punkter under rubriken om tillhandahållande av ungdomsarbete, Youth work provision. I punkt 7 i slutförklaringen från det tredje europeiska konventet om ungdomsarbete anges att ett grundläggande erbjudande om ungdomsarbete därför bör omfatta en tydlig strategi för att förbättra den sociala inkluderingen och mångfalden bland de deltagande ungdomarna (7). En utvärdering av var vi befinner oss med genomförandet av Signposts for the Future och fastställande av mål inför nästa europeiska konvent om ungdomsarbete.

Ungdomsorganisationer och europeiska program Inkluderande samhällen

Punkt 3 Punkt 8 Punkt 10 a Punkt 10 c Punkt 10 e Punkt 13 b Punkt 13 c Punkt 14 Punkt 16 Punkt 17 Punkt 18 Punkt 19 Punkt 20 Punkt 21 Punkt 22 Punkt 23 Punkt 24 Punkt 25 Punkt 27 Punkt 34 Punkt 38 Punkt 39
7.

den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog under det tyska, portugisiska respektive slovenska ordförandeskapet under perioden 1 juli 2020–31 december 2021 med den gemensamma rubriken Europe for YOUth – YOUth for Europe: Space for Democracy and Participation (”Europa för ungdomen – ungdomen för Europa: utrymme för demokrati och deltagande”) bygger på de europeiska ungdomsmålen, närmare bestämt ungdomsmål #9 ”Utrymme och deltagande för alla” i Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027,
10.

Europarådets parlamentariska församlings resolution 1602 (2008): The need to preserve the European sport model (ej översatt till svenska).