I 
 
(Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) 
 
   
 
Föreskrifter nr 49 från Förenta nationernas ekonomiska kommission 
för Europa (FN/ECE) – enhetliga bestämmelser om typgodkännande av 
motorer med kompressionständning och motorer som drivs med 
naturgas såväl som av motorer med gnisttändning som drivs med 
motorgas (LPG) och av fordon utrustade med motorer med 
kompressionständning och med motorer som drivs med naturgas samt 
motorer med gnisttändning som drivs med motorgas (LPG), med 
avseende på motorns utsläpp av föroreningar 
 
 
 
Revision 3
 
Omfattande:  
Ändringsserie 01 - Dag för ikraftträdande: 14 maj 1990 Ändringsserie 02 - Dag för ikraftträdande: 30 december 1992 Rättelse 1 till ändringsserie 02 enligt depositariemeddelande      C.N.232.1992.TREATIES-32 av den 11 september 1992 Rättelse 2 till ändringsserie 02 enligt depositariemeddelande      C.N.353.1995.TREATIES-72 av den 13 november 1995 Rättelse 1 till revision 2 (Erratum - endast engelska) Tillägg 1 till ändringsserie 02 - Dag för ikraftträdande: 18 maj 1996 Tillägg 2 till ändringsserie 02 - Dag för ikraftträdande: 28 augusti 1996 Rättelse 1 till tillägg 1 till ändringsserie 02 enligt depositariemeddelande      C.N.426.1997.TREATIES-96 av den 21 november 1997 Rättelse 2 till tillägg 1 till ändringsserie 02 enligt depositariemeddelande      C.N.272.1999.TREATIES-2 av den 12 april 1999 Rättelse 1 till tillägg 2 till ändringsserie 02 enligt depositariemeddelande      C.N.271.1999.TREATIES-1 av den 12 april 1999 Ändringsserie 03 - Dag för ikraftträdande: 27 december 2001 Ändringsserie 04 - Dag för ikraftträdande: 31 januari 2003  
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/1
1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE 
 
Dessa föreskrifter gäller utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning och naturgasdrivna motorer samt motorer med gnisttändning som drivs med motorgas (LPG) som används för drift av motorfordon med en avsedd hastighet som överstiger 25 km/h i kategorierna 1
/ 2/ M 1 och med en 
total vikt som överstiger 3,5 ton, M 2, M 3, N 1, N 2 och N 3. 
 2. DEFINITIONER OCH FÖRKORTNINGAR  
I dessa föreskrifter gäller följande definitioner: 
 2.1. provningscykel:  en serie provningspunkter, var och en med fastlagt varvtal och 
vridmoment, som motorn skall genomgå under fortvariga driftsförhållanden (ESC-provning) eller under transienta driftsförhållanden (ETC- och ELR-provning). 
 2.2. typgodkännande av en motor (motorfamilj):  typgodkännande av en motortyp 
(motorfamilj) med avseende på utsläppsnivån av gas- och partikelformiga föroreningar. 
 2.3. dieselmotor:  motor som arbetar enligt kompressionständningsprincipen. 
 gasmotor:  motor som drivs med naturgas (NG) eller motorgas (LPG) som bränsle. 
 2.4. motortyp:  kategori motorer som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som 
motoregenskaper enligt definition i bilaga 1 till dessa förskrifter. 
 2.5. motorfamilj:  tillverkarens gruppering av motorer, som genom sin konstruktion enligt 
definition i tillägg 2 till bilaga 1 till dessa föreskrifter har likvärdiga avgasutsläppsegenskaper och där alla motorer i familjen måste uppfylla tillämpliga gränsvärden för utsläpp. 
 2.6. huvudmotor:  motor som utvalts ur en motorfamilj på ett sådant sätt att dess 
utsläppsegenskaper blir representativa för denna motorfamilj. 
 2.7. gasformiga föroreningar:  kolmonoxid, kolväten (med antagande av förhållandet 
CH
1,85 för dieselbränsle, CH 2,525 för motorgas (LPG) och med antagande av molekylen 
CH 3O 0,5  för etanoldrivna dieselmotorer), icke-metankolväten (med antagande av 
förhållandet CH 1,85 för dieselbränsle, CH 2,525 för motorgas (LPG) och CH 2,93 för 
naturgas), metan (med antagande av förhållandet CH 4 för naturgas) och kväveoxider, 
                     
1 / I överensstämmelse med bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om konstruktion av fordon 
(R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1/ändring2). 
2 / De motorer som används i motordrivna fordon av kategori N 1 , N 2  och M 2  typgodkänns inte enligt 
dessa föreskrifter, förutsatt att sådana fordon typgodkänns enligt föreskrifter nr 83. L 375/2 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
där de sistnämnda uttrycks i kvävedioxidekvivalenter (NO 2). 
 
partikelformiga föroreningar:  allt material som uppsamlats på ett särskilt filter efter 
utspädning av avgaserna med ren, filtrerad luft så att temperaturen inte överstiger 
325 K (52 °C); 
 2.8. rök: partiklar som befinner sig i suspension i avgasströmmen från en dieselmotor och 
som absorberar, reflekterar eller bryter ljus. 
 2.9. nettoeffekt:  effekt i ECE kW som erhålls i provningsbänken vid vevaxelns ände, eller 
motsvarande, uppmätt i enlighet med den metod för mätning av effekt som anges i föreskrifter nr 24. 
 2.10. uppgiven maximieffekt (P
max): största effekt i ECE kW (nettoeffekt) enligt tillverkarens 
uppgift i ansökan om typgodkännande. 
 2.11. procentuell belastning:  andel av det största tillgängliga vridmoment som erhålls vid 
motorns varvtal. 
 2.12.  ESC-provning: provningscykel bestående av 13 fortvariga driftlägen som skall tillämpas 
i enlighet med punkt 5.2 i dessa föreskrifter; 
 2.13.  ELR-provning:  provningscykel bestående av en serie belastningssteg vid konstanta 
motorvarvtal som skall tillämpas i enlighet med punkt 5.2 i dessa föreskrifter. 
 2.14.  ETC-provning: provningscykel bestående av 1 800, sekund för sekund, transienta 
driftlägen som skall tillämpas i enlighet med punkt 5.2 i dessa föreskrifter. 
 2.15.  motorns arbetsvarvtalsområde:  varvtalsområde som oftast används under motorns 
körning och som ligger mellan de låga och höga varvtalen enligt bilaga 4 till dessa föreskrifter. 
 2.16.  lågt varvtal (n
lo): lägsta motorvarvtal vid vilket 50 % av den uppgivna maximieffekten 
avges. 
 2.17.  högt varvtal (n
hi): högsta motorvarvtal vid vilket 70 % av den uppgivna maximieffekten 
avges. 
 2.18.  motorvarvtal A, B och C:  provningsvarvtal inom motorns arbetsvarvtalsområde som 
skall användas för ESC- och ELR-provning enligt bilaga 4, tillägg 1 till dessa föreskrifter. 
 2.19.  kontrollområde:  område mellan motorvarvtalen A och C samt mellan 25 % och 100 % 
belastning. 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/3
2.20.  referensvarvtal (n ref): det hundraprocentiga varvtalsvärde som skall användas för 
denormalisering av de relativa varvtalsvärdena från ETC-provningen enligt bilaga 4, 
tillägg 2 till dessa föreskrifter. 
 2.21.  opacimeter:  instrument avsett mäta ogenomskinligheten hos rökpartiklar med hjälp av 
ljusutsläckningsprincipen. 
 2.22.  naturgastyp: H eller L enligt definition i Europastandard EN 437 från november 1993. 
 2.23.  självanpassning:  varje anordning på motorn som gör det möjligt att hålla 
luft/bränsleförhållandet konstant. 
 2.24.  omkalibrering:  fininställning av en naturgasmotor så att den ger samma prestanda 
(effekt, bränsleförbrukning) med en annan naturgastyp. 
 2.25. Wobbetal (lägre Wl eller högre Wu):  förhållande mellan motsvarande värmevärde per 
volymenhet för en gas och kvadratroten ur dess relativa densitet under samma referensvillkor: 
                                                                                          
luft 
2.26. λ-skiftfaktor (S λ): uttryck som beskriver den anpassningsförmåga som krävs i motorns 
styrsystem med avseende på en ändring av luftöverskottsförhållandet λ om motorn drivs med en gas vars sammansättning skiljer sig från ren metan (se bilaga 8 för beräkning av S
λ). 
 2.27. miljövänligare fordon (EEV-fordon):  fordon av en fordonstyp som drivs med en motor 
som uppfyller de tillåtna gränsvärden för utsläpp som ges på rad C i tabellerna i punkt  5.2.1 i dessa föreskrifter; 
 2.28. manipulationsanordning:  anordning som mäter, känner av eller svarar på driftvariabler 
(t.ex. fordonshastighet, motorvarvtal, växelanvändning, temperatur, insugningstryck eller någon annan parameter) i syfte att aktivera, ändra, fördröja eller avaktivera driften hos någon komponent eller funktionen hos utsläppskontrollsystemet så att utsläppskontrollsystemets effektivitet minskas under de förhållanden som råder vid normal användning av fordonet, om inte användningen av en sådan anordning utgör en betydande del av de provningsförfaranden som tillämpas för certifiering av utsläpp. 
 2.29. tillbehör till manöveranordning:  anordning, funktion eller reglersystem som installerats 
i en motor eller ett fordon och som används för att skydda motorn och/eller tillhörande utrustning mot driftsförhållanden som kan medföra skador eller haveri, eller som används för att underlätta motorstart. Ett tillbehör till en manöveranordning kan också vara ett system eller en åtgärd som tillfredsställande visats inte vara en manipulationsanordning. 
 gas air gas / X H W ρ ρ =L 375/4 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
2.30. onormal strategi för utsläppskontroll:  varje system eller åtgärd som, medan fordonet 
drivs under normala användningsförhållanden, minskar utsläppskontrollsystemets 
effektivitet till en nivå under den som förväntas vid tillämpliga förfaranden vid utsläppsprovning. 
 
 
                             Nettoeffekt [% av netto P max]                                                           70 % av P max           
                                             50 % av P max 
Kontrollområde 
Motorvarvtal 
                         Tomgång 
 
Figur 1 : Särskilda definitioner för provningscyklerna 
 
2.31. Beteckningar och förkortningar   2.31.1.  Beteckningar  för provningsparametrar 
 
Beteck-
 
ning Måttenhet  Förklaring  
A P m² Den isokinetiska provtagningssondens tvärsnittsarea 
A T m² Avgasrörets tvärsnittsarea 
CE E  - Verkningsgrad för etan 
CE - Verkningsgrad för metan C1 - Kol 1-ekvivalent kolväte 
conc ppm/volympro
cent Index som anger att det är fråga om ett koncentrationsvärde  
D
0 m³/s PDP-kalibreringsfunktionens skärningspunkt 
DF - Utspädningsfaktor D - Konstant i Besselfunktionen E - Konstant i Besselfunktionen E
Z g/kWh Interpolerat NO x-utsläpp i kontrollpunkten 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/5
Beteck-  
ning Måttenhet  Förklaring  
f a - Atmosfärfaktor för laboratoriet 
f c s-1 Besselfiltrets gränsfrekvens 
F FH  - Bränslespecifik faktor för beräkning av våt 
koncentration utifrån torr koncentration 
F S  - Stökiometrisk faktor 
G AIRW
 kg/h Inloppsluftens massflöde på våt bas 
G AIRD
 kg/h Inloppsluftens massflöde på torr bas 
G DILW
 kg/h Utspädningsluftens massflöde på våt bas 
G EDFW
 kg/h Ekvivalent massflöde för utspädda avgaser på våt bas
G EXHW
 kg/h Avgasernas massflöde på våt bas 
G FUEL
 kg/h Bränslets massflöde 
G TOTW
 kg/h Utspädda avgasers massflöde på våt bas 
H MJ/m³ Värmevärde 
H REF  g/kg Referensvärde för absolut luftfuktighet (10,71g/kg) 
H a g/kg Inloppsluftens absoluta fuktighet 
H d g/kg Utspädningsluftens absoluta fuktighet 
HTCRA
Tmol/mol Väte/kol-förhållande  
i - Index som betecknar ett enskilt provsteg K - Besselkonstant k m
-1 Ljusabsorptionskoefficient 
K H,D - Luftfuktighetskorrektionsfaktor för NO x i 
dieselmotorer   
K H,G - Luftfuktighetskorrektionsfaktor för NO x i gasmotorer  
K V  CFV-kalibreringsfunktion 
K W,a - Korrektionsfaktor från torr till våt bas för 
inloppsluften 
K W,d - Korrektionsfaktor från torr till våt bas för 
utspädningsluften 
K W,e - Korrektionsfaktor från torr till våt bas för de utspädda 
avgaserna 
K W,r - Korrektionsfaktor från torr till våt bas för de 
outspädda avgaserna 
L % Vridmomentets procentandel som andel av det 
maximala vridmomentet för provningsmotorn 
L a m Effektiv optisk väglängd 
m  PDP-kalibreringsfunktionens lutningskoefficient L 375/6 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
Beteck-  
ning Måttenhet  Förklaring  
mass g/h eller g Index som anger utsläppens massflöde 
M DIL kg Massan av det prov från utspädningsluften som 
passerat genom partikelprovtagningsfiltren 
M d mg Massan av partikelprovet från den uppsamlade 
utspädningsluften 
M f mg Uppsamlad partikelprovmassa 
M f,p mg Partikelprovmassa uppsamlad på huvudfilter 
M f,b mg Partikelprovmassa uppsamlad på sekundärfilter 
M SAM kg Massan av det prov från de utspädda avgaserna som 
passerat genom partikelprovtagningsfiltren  
M SEC kg Massan av sekundär utspädningsluft 
M TOTW  kg Total CVS-massa under provcykeln, på våt bas 
M TOTW,i  kg Momentan CVS-massa, på våt bas 
N % Ljusabsorption N
P - Totalt antal PDP-varv (slag) under provcykeln 
N P,i - Antal PDP-varv (slag) under ett tidsintervall 
n min-1 Motorvarvtal 
n P s-1 PDP-varvtal (antal pumpslag per sekund) 
n hi min-1 Högt motorvarvtal 
n lo min-1 Lågt motorvarvtal 
n ref min-1 Referensmotorvarvtal för ETC-provning 
p a kPa Mättnadstryck hos motorns inloppsluft 
p A kPa Absolut tryck 
p B kPa Totalt atmosfärstryck 
p d kPa Mättnadstryck hos utspädningsluften 
p s kPa Torrt atmosfärstryck 
p 1 kPa Undertryck vid pumpinloppet 
P(a) kW Effekt förbrukad av de hjälpaggregat som skall 
inmonteras inför provningen  
P(b) kW Effekt förbrukad av de hjälpaggregat som skall 
avlägsnas inför provningen 
P(n) kW Okorrigerad nettoeffekt 
P(m) kW Effekt uppmätt på provningsbänk  
Ω - Besselkonstant 
Q s m³/s CVS-volymflöde  
q - Utspädningsfaktor r
 - Förhållandet mellan tvärsnittsareorna hos den 
isokinetiska provtagningssonden och avgasröret  
R a % Inloppsluftens relativa fuktighet  
R d % Utspädningsluftens relativa fuktighet 
R f - Flamjoniseringsdetektorns responsfaktor (FID-
responsfaktor)  
ρ kg/m³ Densitet S kW Dynamometerinställning 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/7
Beteck-  
ning Måttenhet  Förklaring  
S i m-1 Momentant rökvärde 
S λ - λ-skiftfaktor 
T K Absolut temperatur 
T a K Inloppsluftens absoluta temperatur 
t s Mättid t
e s Elektrisk svarstid 
t f s Filtrets svarstid för Besselfunktionen 
t p s Fysikalisk svarstid 
∆t s Tidsintervall mellan successiva rökprovningar (= 
1/provtagningsfrekvensen) 
∆t i s Tidsintervall för momentant CFV-flöde 
τ % Röktransmittans V
0 m³/rev PDP-volymflöde under verkliga förhållanden 
W - Wobbetal W
act kWh Verkligt arbete genererat under ETC-cykel 
W ref kWh Arbete genererat under referens-ETC-cykel 
WF - Vägningsfaktor WF
E - Effektiv vägningsfaktor 
X 0 m³/rev Kalibreringsfunktion för PDP-volymflöde 
Y i m-1 1 sekunds Besselvägt rökmedelvärde 
 L 375/8 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
2.31.2. Formler och förkortningar för kemiska ämnen 
 
CH 4 Metan 
C 2H 6 
C 2H 5OH Etan Etanol 
C
3H 8 Propan 
CO Kolmonoxid DOP Dioktylftalat CO
2 Koldioxid 
HC Kolväten NMHC Icke-metankolväten (andra kolväten än metan) NOx Kväveoxider NO Kväveoxid NO
2 Kvävedioxid 
PT Partikelformiga utsläpp 
 2.31.3. Förkortningar  
CFV Venturirör för kritiskt flöde CLD Kemiluminiscensdetektor ELR Europeisk provning avseende belastningsrespons ESC Europeisk steady state-cykel ETC Europeisk transient-cykel FID Flamjoniseringsdetektor GC Gaskromatograf HCLD Uppvärmd kemiluminiscensdetektor HFID Uppvärmd flamjoniseringsdetektor LPG Motorgas (LPG) NDIR Icke-dispersiv infrarödanalysator NG Naturgas NMC Icke-metanavskiljare 
 3. ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE  3.1. Ansökan om typgodkännande av en motor som en separat teknisk enhet
 
 3.1.1. Ansökan om typgodkännande av en motortyp när det gäller utsläppsnivån för gas- och 
partikelformiga föroreningar skall inges av motortillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud. 
 3.1.2. Den skall åtföljas av nödvändiga handlingar i tre exemplar. Den skall omfatta minst de 
väsentliga egenskaper hos motorn som avses i bilaga 1 till dessa föreskrifter. 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/9
3.1.3. En motor som överensstämmer med egenskaperna hos den motortyp som beskrivs i 
bilaga 1 skall inlämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av de 
typgodkännandeprovningar som definieras i punkt 5. 
 3.2. Ansökan om typgodkännande av en fordonstyp med avseende på dess motor
 
 3.2.1. Ansökan om typgodkännande av en fordonstyp när det gäller utsläpp av gas- och 
partikelformiga föroreningar från dess motor skall inges av fordonstillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud. 
 3.2.2. Den skall åtföljas av nödvändiga handlingar i tre exemplar. Den skall omfatta minst:  3.2.2.1. De väsentliga egenskaper hos motorn som avses i bilaga 1.  3.2.2.2. En beskrivning av de till motorn hörande delar som avses i bilaga 1.  3.2.2.3. En kopia av intyget om typgodkännandet (bilaga 2A) för den monterade motortypen.  3.3. Ansökan om typgodkännande av en fordonstyp med en typgodkänd motor
 
 3.3.1. Ansökan om typgodkännande av ett fordon när det gäller utsläpp av gas- och 
partikelformiga föroreningar från dess typgodkända dieselmotor eller motorfamilj och när det gäller utsläppsnivån för gasformiga föroreningar från dess typgodkända gasmotor eller motorfamilj skall inges av fordonstillverkaren eller av ett vederbörligen befullmäktigat ombud. 
 3.3.2. Den skall åtföljas av nödvändiga handlingar i tre exemplar med följande uppgifter:  3.3.2.1. en beskrivning av fordonstypen och av till motorn hörande delar innehållande de 
tillämpliga uppgifter som anges i bilaga 1 samt en kopia av intyget om typgodkännandet (bilaga 2a) för motorn eller i tillämpliga fall motorfamiljen som en separat teknisk enhet som är monterad i fordonstypen. 
 4. TYPGODKÄNNANDE  4.1. Beviljande av typgodkännande för generella bränslen
 
  För beviljande av typgodkännande för generella bränslen gäller följande krav:  4.1.1. För dieselbränsle: om enligt punkterna 3.1, 3.2 eller 3.3 i dessa föreskrifter motorn eller 
fordonet uppfyller kraven i punkterna 5, 6 och 7 nedan för det referensbränsle som anges i bilaga 5 i dessa föreskrifter, skall typgodkännande av denna motor- eller fordonstyp beviljas. 
 L 375/10 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
4.1.2. För naturgas skall det visas att huvudmotorn kan anpassa sig till varje 
bränslesammansättning som kan förekomma på marknaden. När det gäller naturgas 
finns generellt två bränsletyper: gas med högt värmevärde (H-gas) och gas med lågt värmevärde (L-gas) med en betydande spridning inom dessa båda; de skiljer sig märkbart åt när det gäller energiinnehåll uttryckt i Wobbetal och λ-skiftfaktor (S
λ). 
Formlerna för beräkning av Wobbetal och S λ finns i punkterna 2.25 och 2.26. Naturgas 
med en λ-skiftfaktor av 0,89-1,08 (0,89 ≤ S λ ≤ 1,08) anses vara av H-typ, medan 
naturgas med en λ-skiftfaktor av 1,08-1,19 (1,08 ≤ S λ ≤ 1,19) anses vara av L-typ. 
Referensbränslenas sammansättning återspeglar skiftfaktorns (S λ) hela område. 
  Huvudmotorn skall uppfylla kraven i dessa föreskrifter när det gäller de 
referensbränslen G
R (bränsle 1) och G 25 (bränsle 2) som anges i bilaga 6 utan någon 
ändring av bränsleinställningen mellan de båda provningarna. Efter bränslebyte är det emellertid tillåtet att köra en ETC-cykel för omställning utan mätning. Före provningen skall huvudmotorn vara inkörd enligt förfarandet i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 4. 
 4.1.2.1. På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett tredje bränsle (bränsle 3) om λ-
skiftfaktorn (S
λ) ligger mellan 0,89 (nedre gräns för G R) och 1,19 (övre gräns för G 25), 
t.ex. då bränsle 3 är ett bränsle som finns på marknaden. Resultaten av denna provning får användas som underlag för bedömning av produktionsöverensstämmelsen. 
 4.1.3. För en motor som drivs med naturgas, som är självanpassande för drift med H-gas eller 
med L-gas och som omställs mellan H-gas och L-gas med hjälp av en omkopplare, skall huvudmotorn i varje omkopplingsläge provas med det referensbränsle som är lämpligt för respektive läge enligt anvisningarna i bilaga 6. Bränslena är G
R (bränsle 1) och G 23 
(bränsle 3) för H-gaser samt G 25 (bränsle 2) och G 23 (bränsle 3) för L-gaser. 
Huvudmotorn skall uppfylla kraven i dessa föreskrifter i båda omkoppingslägena utan någon ändring av bränsleinställningen mellan de båda provningarna i respektive omkopplingsläge. Efter bränslebytet är det emellertid tillåtet att köra en ETC-cykel för omställning utan mätning. Före provning skall huvudmotorn köras in enligt förfarandet i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 4. 
 4.1.3.1. På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett tredje bränsle i stället för G
23 
(bränsle 3) om λ-skiftfaktorn (S λ) ligger mellan 0,89 (nedre gräns för G R) och 1,19 (övre 
gräns för G 25), t.ex. då bränsle 3 är ett bränsle som finns på marknaden. Resultaten från 
denna provning får användas som underlag vid bedömning av produktionsöverensstämmelsen. 
 4.1.4. För naturgasmotorer skall förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten bestämmas för 
varje förorening enligt följande: 
 
                                            
utsläppsresultat med referensbränsle 2 
 
  
                                             
utsläppsresultat med referensbränsle 1 1 fuel reference on result emission2 fuel reference on result emissionr =27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/11
eller 
                                                                          utsläppsresultat med referensbränsle 2 
 
                                                                utsläppsresultat med referensbränsle 3 
och 
  
                                                          
utsläppsresultat med referensbränsle 1 
                                                          utsläppsresultat med referensbränsle 3 
 
4.1.5. För motorgas (LPG) skall det framgå att huvudmotorn kan anpassa sig till varje 
bränslesammansättning som kan förekomma på marknaden. När det gäller motorgas (LPG) förekommer variationer i C
3/C 4-sammansättningen. Dessa variationer 
återspeglas i referensbränslena. Huvudmotorn skall uppfylla utsläppskraven på referensbränslena A och B enligt anvisningarna i bilaga 7 utan någon ändring av bränsleinställningen mellan de båda provningarna. Efter bränslebytet är det emellertid tillåtet att köra en ETC-cykel för omställning utan mätning. Före provning skall huvudmotorn köras in enligt förfarandet i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 4. 
 4.1.5.1. Förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten skall bestämmas för varje förorening enligt 
följande: 
                                         utsläppsresultat med referensbränsle B 
                                         utsläppsresultat med referensbränsle A 
 4.2. Beviljande av typgodkännande för särskilda bränslen
 
  För beviljande av typgodkännande för särskilda bränslen gäller följande krav:  4.2.1.  Typgodkännande för avgasutsläpp från en motor som drivs med naturgas och som är konstruerad för drift med antingen H-gaser eller L-gaser. 
  Huvudmotorn skall provas med det relevanta referensbränsle som anges i bilaga 6 för 
respektive gastyp. Bränslena är G
R (bränsle 1) och G 23 (bränsle 3) för H-gas samt G 25 
(bränsle 2) och G 23 (bränsle 3) för L-gas. Huvudmotorn skall uppfylla kraven i dessa 
föreskrifter utan någon ändring av bränsleinställningen mellan de båda provningarna. Efter bränslebyte är det emellertid tillåtet att köra en ETC-cykel för omställning utan mätning. Före provning skall huvudmotorn köras in enligt förfarandet i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 4. 
 3 fuel reference on result emission2 fuel reference on result emissionra =
3 fuel reference on result emission1 fuel reference on result emissionrb =
"A fuel referenceon result emissionB fuel referenceon result emissionr=L 375/12 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
4.2.1.1. På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett tredje bränsle i stället för G 23 
(bränsle 3) om λ-skiftfaktorn (S λ) ligger mellan 0,89 (nedre gräns för G R) och 1,19 (övre 
gräns för G 25), t.ex. då bränsle 3 är ett bränsle som finns på marknaden. Resultaten från 
denna provning får användas som underlag vid bedömning av 
produktionsöverensstämmelsen. 
 4.2.1.2. Förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten skall bestämmas för varje förorening enligt 
följande: 
                                                     utsläppsresultat med referensbränsle 2 
                                                    utsläppsresultat med referensbränsle 1 
 eller                                                       utsläppsresultat med referensbränsle 2 
                                                      utsläppsresultat med referensbränsle 3 
och                                                        utsläppsresultat med referensbränsle 1 
                                                        utsläppsresultat med referensbränsle 3 
 4.2.1.3. Vid leveransen till kunden skall motorn vara märkt (se punkt 4.11) med uppgift om 
vilka gastyper för vilka motorn är typgodkänd. 
 4.2.2. Typgodkännande för avgasutsläpp från en motor som drivs med naturgas eller med 
motorgas (LPG) och som är konstruerad för drift med bränsle av en särskild sammansättning. 
 4.2.2.1. Huvudmotorn skall uppfylla utsläppskraven för referensbränslena G
R och G 25 för 
naturgas eller referensbränslena A och B för motorgas (LPG) enligt anvisningarna i bilaga 7. 
  Mellan provningarna får bränslesystemet fininställas. Denna fininställning skall bestå 
av en omkalibrering av bränslets databas utan någon ändring av reglersystemets grundläggande inriktning eller av databasens grundstruktur. Om så krävs tillåts byte av delar som är direkt förknippade med bränsleflödets storlek (t.ex. insprutningsmunstycken). 
 1 fuel reference on result emission2 fuel reference on result emissionr =
3 fuel reference on result emission2 fuel reference on result emissionra =
3 fuel reference on result emission1 fuel reference on result emissionrb =27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/13
4.2.2.2. På tillverkarens begäran får motorn provas med referensbränslena G R och G 23 eller med 
G 25 och G 23 i vilket fall typgodkännandet endast gäller för H-gas respektive L-gas. 
 
4.2.2.3. Vid leveransen till kunden skall motorn vara märkt (se punkt 4.11) med uppgift om 
vilka gastyper för vilka motorn är typgodkänd.L 375/14 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
TYPGODKÄNNANDE AV NATURGASDRIVNA MOTORER 
 
 Punkt 4.1. 
Beviljande av 
typgodkännande 
för generella 
bränslen Antal 
provningskörnin
gar Beräkning av ”r”  Punkt 4.2 
Beviljande av 
typgodkännande för 
särskilda bränslen Antal 
provningskör
ningar  Beräkning av ”r” 
Hänvisning till 
punkt 4.1.2 för en 
naturgasdriven 
motor som kan 
anpassa sig till 
varje 
bränslesammansä
ttning G R  (1) och G 25  (2); 
på tillverkarens 
begäran får motorn 
provas med 
ytterligare ett 
bränsle som finns 
på marknaden (3), 
om S λ  = 0,89-1,19  2 
 
(max. 3) bränsle 2 (G 25)
(GR) 1 fuel(G25) 2 fuelr = 
bränsle 1 (G R)  
och om provad med ett ytterligare 
bränsle  
 
bränsle 2 (G 25)  
fuel) (market 3 fuel(G25) 2 fuelra = 
bränsle 3 (bränsle som finns på 
marknaden) 
och 
bränsle 1 (G R)  
fuel) market or (G23 3 fuel(GR) 1 fuelrb = bränsle 3 (G 23  eller bränsle 
som finns på marknaden)     
Hänvisning till  
punkt 4.1.3 för en 
naturgasdriven 
motor som 
automatiskt kan 
anpassa sig med 
en omkopplare G R   (1) och G 23  (3) 
för H-gas 
och  
G 25  (2) och G 23  (3) 
för L-gas; på 
tillverkarens 
begäran får motorn 
provas med ett 
bränsle (3) som 
finns på marknaden 
i stället för G 23 om 
S λ  = 0,89-1,19 2 för H-gas och 
2 för L-gas 
vid respektive 
omkopplingsläge 
 
4 fuel) market or (G23 3 fuel(GR) 1 fuelrb = 
bränsle 1 (G R)         
bränsle 3 (G 23)  eller bränsle som finns på marknaden) 
  
bränsle  2 (G25)  
fuel) market or (G23 3 fuel(G25) 2 fuelra = bränsle 3 (G23 eller bränsle som finns 
på marknaden)     27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/15
Hänvisning till 
punkt 4.2.1 för en 
naturgasdriven 
motor som är 
konstruerad för 
drift antingen 
med H-gas eller 
L-gas    
G R   (1) och G 23  (3) för 
H-gas 
eller  
G 25  (2) och G 23  (3) för 
L-gas; 
på tillverkarens 
begäran får motorn provas med ett bränsle (3) som finns på marknaden i stället 
för G
23 , om S λ  = 0,89-
1,19  2 för H-gasen 
eller 
2 för L-gasen 
 
2 fuel) market or (G23 3 fuel(GR) 1 fuelrb =
  
 
bränsle 1 (G R)         
 
bränsle 3 (G 23  eller bränsle som finns på marknaden)  
för H-gasene 
eller 
 
bränsle  2 (G25)  
 
fuel) market or (G23 3 fuel(G25) 2 fuelra =
  
 
bränsle 3 (G 23)  eller bränsle som finns på marknaden) 
 
för L-gasene 
Hänvisning till 
punkt 4.2.2 för en 
naturgasdriven 
motor som är 
konstruerad för 
drift med en 
särskild 
bränslesammansä
ttning  
    G R   (1) och G 25  (2),  
vid tillåten 
fininställning mellan 
två provningar; 
på tillverkarens 
begäran får motorn 
provas med 
G R   (1) och G 23  (3) för 
H-gas 
eller 
G 25  (2) och G 23  (3) för 
L-gas  2 
eller 
2 för H-gasen 
eller 
2 för L-gasen 
 
2  
 L 375/16 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
TYPGODKÄNNANDE AV MOTORGAS(LPG)DRIVNA MOTORER 
 
 Punkt 4.1. 
Beviljande av 
typgodkännande för 
generella bränslen Antal 
provningskörn
ingar Beräkning av ”r” Punkt 4.2. 
Beviljande av typgodkännande 
för särskilda bränslen Antal 
provningsk
örningar Beräkning av 
”r” 
 
Hänvisning till 
punkt 4.1.5 för en 
motor som drivs 
med motorgas 
(LPG) och som kan 
anpassa sig till varje 
bränslesammansättni
ng 
 bränsle A och bränsle B  2 bränsle B 
bränsle A  
A fuelB fuel
r =     
 
Hänvisning till 
punkt 4.2.2 för en 
motor som drivs 
med motorgas 
(LPG) och som är 
konstruerad för drift 
med en särskild 
bränslesammansättni
ng 
    
bränsle A och bränsle B, 
fininställning mellan 
provningarna tillåten 
 2  
 
 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/17
4.3. Typgodkännande av avgasutsläpp för en motor som ingår i en motorfamilj  
 
4.3.1. Med undantag för det fall som omnämns i punkt 4.3.2 skall, utan ytterligare provning, 
typgodkännandet av en huvudmotor utökas till alla motorer i motorfamiljen för varje bränslesammansättning inom det område för vilket huvudmotorn typgodkänts (för de motorer som beskrivs i punkt 4.2.2) eller för samma bränsletyp (för de motorer som beskrivs i punkt 4.1 eller 4.2) för vilket huvudmotorn typgodkänts. 
 4.3.2. Motor för ytterligare provning   För ansökan om typgodkännande av en motor eller ett fordon med avseende på dess 
motor och denna motor ingår i en motorfamilj, och om typgodkännandemyndigheten fastslår att, när det gäller den valda huvudmotorn, den ingivna ansökan inte är helt representativ för motorfamiljen enligt definition i tillägg 1 till föreskrifterna, får en alternativ och, om så krävs, ytterligare en provningsreferensmotor utväljas av typgodkännandemyndigheten och provas. 
 4.4. Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror 
(för närvarande 04 motsvarande ändringsserie 04) skall ange den ändringsserie som omfattar de senaste väsentligare tekniska ändringarna som gjorts i föreskrifterna vid tiden för typgodkännandets  utfärdande. Samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan motor- eller fordonstyp samma nummer. 
 4.5. Meddelande om beviljat eller utökat typgodkännande, avslag på ansökan om 
typgodkännande eller tillverkningens slutgiltiga upphörande för en motor- eller fordonstyp enligt dessa föreskrifter skall inges till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med användande av ett formulär som  överensstämmer med förlagan i bilagorna 2A eller 2B till dessa föreskrifter. Värden som uppmätts under typprovningen skall också anges. 
 4.6. På varje motor som överensstämmer med en motortyp som typgodkänts enligt dessa 
föreskrifter eller på varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter skall på ett iögonenfallande och lätt tillängligt ställe anbringas ett internationellt typgodkännandemärke som består av: 
 4.6.1. en cirkel som omger bokstaven ”E”, åtföljd av det särskilda landsnumret för det land 
som beviljat typgodkännandet, 3
/ 
                     
3 /  1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för 
Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Serbien och Montenegro, 11 för Förenade kungariket, 12 för 
Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för 
Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryska federationen, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för 
Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och 
Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35 (vakant), 36 för Litauen, 37 för Turkiet, 38 
(vakant), 39 för Azerbajdzjan, 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska 
gemenskapen (typgodkännanden beviljas av dess medlemsstater med användande av deras respektive ECE-
symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina, 47 för Sydafrika, 48 för Nya Zeeland, 49 
för Cypern, 50 för Malta och 51 för Sydkorea. Följande nummer skall tilldelas övriga länder i den kronologiska L 375/18 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
4.6.2. numret på dessa föreskrifter, åtföljt av bokstaven ”R”, ett bindestreck samt 
typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1. 
 4.6.3. Typgodkännandemärket skall emellertid innehålla ett tilläggstecken efter bokstaven 
”R” för att åtskilja de utsläppsgränsvärden för vilka typgodkännandet beviljats. För de typgodkännanden som utfärdats för att ange att gränsvärdena i rad A i den (de) berörda tabellen(erna) i punkt 5.2.1 iakttagits skall bokstaven ”R” åtföljas av den romerska siffran ”I”. För de typgodkännanden som utfärdats för att ange att gränsvärdena i rad B1 i den (de) berörda tabellen(erna) i punkt 5.2.1 iakttagits skall bokstaven ”R” åtföljas av den romerska siffran ”II”. För de typgodkännanden som utfärdats för att ange att gränsvärdena i rad B2 i den (de) berörda tabellen(erna) i punkt 5.2.1 iakttagits skall bokstaven ”R” åtföljas av den romerska siffran ”III”. För de typgodkännanden som utfärdats för att ange att gränsvärdena i rad C i den (de) berörda tabellen(erna) i punkt 5.2.1 iakttagits skall bokstaven ”R” åtföljas av den romerska siffran ”IV”.   
 4.6.3.1. För naturgasdrivna motorer skall typgodkännandemärket innehålla ett suffix efter den 
nationella symbolen i syfte att skilja mellan de gastyper för vilka typgodkännandet beviljats. Detta märke skall utformas enligt följande: 
 4.6.3.1.1. H för motorer som typgodkänts och kalibrerats för gaser av H-typ.  4.6.3.1.2. L för motorer som typgodkänts och kalibrerats för gaser av L-typ.  4.6.3.1.3. HL för motorer som typgodkänts och kalibrerats för gaser av både H-typ och L-typ.  4.6.3.1.4. Ht för motorer som typgodkänts och kalibrerats för en särskild gassammansättning av 
gaser av H-typ och som är omställbara till en annan särskild gas av H-typ genom fininställning av motorns bränslesystem. 
 4.6.3.1.5. Lt för motorer som typgodkänts och kalibrerats för en särskild gassammansättning av 
gaser av L-typ och som är omställbara till en annan särskild gas av L-typ genom fininställning av motorns bränslesystem. 
 4.6.3.1.6. HLt för motorer som typgodkänts och kalibrerats för en särskild gassammansättning av 
gaser av antingen H-typ eller L-typ och som är omställbara till en annan särskild gas av antingen H-typ eller L-typ genom fininställning av motorns bränslesystem. 
 4.7. Om fordonet eller motorn enligt en eller flera andra föreskrifter som är bilagda 
överenskommelsen överensstämmer med en godkänd typ i det land som beviljat 
                                                                   
 
ordning i vilken de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagandet av enhetliga tekniska 
föreskrifter för hjulförsedda fordon, utrustning och delar som kan monteras och/eller användas på hjulförsedda 
fordon samt villkoren för ömsesidigt erkännande av de typgodkännanden som  beviljats på grundval av dessa 
föreskrifter, varefter de nummer som på detta sätt tilldelats kommer att meddelas de avtalsslutande parterna av 
Förenta nationernas generalsekreterare.  27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/19
typgodkännande enligt dessa föreskrifter behöver den symbol som föreskrivs i punkt 
4.6.1 inte upprepas. I ett sådant fall skall föreskrifterna och typgodkännandenumren och tilläggssymbolerna i alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats enligt dessa föreskrifter placeras i lodräta kolumner till höger om den symbol som förerskrivs i punkt 4.6.1. 
 4.8. Typgodkännandemärket skall placeras nära eller på den typskylt som anbringats av 
tillverkaren på den godkända typen. 
 4.9. I bilaga 3 till dessa föreskrifter ges exempel på utformningar av 
typgodkännandemärken. 
 4.10. Den  motor som typgodkänts som en teknisk enhet skall utöver typgodkännandemärket 
vara försedd med följande: 
 4.10.1. Motortillverkarens varumärke eller handelsnamn.  4.10.2. Tillverkarens handelsbeteckning.  4.11. Märkningsskyltar   För de natur- och motorgasdrivna (LPG) motorer som är typgodkända endast för en 
särskild bränsletyp gäller följande krav: 
 4.11.1. Innehåll   Följande information skall ingå:   Om punkt 4.2.1.3 är tillämplig skall märkningsskyltens text lyda ”ENDAST FÖR 
DRIFT MED NATURGAS AV TYP H”. Om tillämpligt skall ”H” ersättas av ”L”. 
  Om punkt 4.2.2.3 är tillämplig skall märkningsskyltens text lyda ”ENDAST FÖR 
DRIFT MED NATURGAS MED SAMMANSÄTTNINGEN.......” eller ”ENDAST FÖR DRIFT MED MOTORGAS (LPG) MED SAMMANSÄTTNINGEN.........”. Alla uppgifter i den (de) tillämpliga tabellen(erna) i bilaga 6 eller 7 skall ingå jämte de enskilda kompenenter och gränsvärden som angivits av motortillverkaren. 
  Bokstäverna och siffrorna skall vara minst 4 mm höga.   Anmärkning:   Om en sådan märkning hindras av utrymmesbrist kan en förenklad kod användas. I 
detta fall skall förklarande noter som innehåller alla ovanstående upplysningar finnas lätt tillgängliga såväl för den som fyller bränsletanken eller sköter underhåll eller reparerar motorn och dess tillbehör som för de berörda myndigheterna. Placeringen av och innehållet i dessa förklarande noter skall fastställas genom överenskommelse L 375/20 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
mellan tillverkaren och typgodkännandemyndigheten. 
 
4.11.2. Egenskaper   Märkningsskyltarna skall hålla under motorns hela livslängd. Märkningsskyltarnas text 
skall vara lättläst och deras bokstäver och siffror outplånliga. Märkningsskyltarna skall dessutom anbringas så att deras fastgörning håller under motorns hela livslängd och så att märkningsskyltarna inte kan avlägsnas utan att förstöras eller göras oläsliga. 
 4.11.3. Placering   Märkningsskyltarna skall fästas på en del av motorn som är nödvändig för dess normala 
drift och som normalt inte behöver ersättas under motorns livslängd. Dessa märkningsskyltar skall dessutom placeras så att de är väl synliga för en ordinär iakttagare efter det att motorn försetts med alla de tillbehör som krävs för motorns drift. 
 4.12. För en ansökan om typgodkännande för en fordonstyp med avseende på dess motor 
skall följaktligen de märkningsskyltar som anges i punkt 4.11 placeras nära bränslepåfyllningsöppningen. 
 4.13. För en ansökan om typgodkännande av en fordonstyp med en typgodkänd motor skall 
följaktligen de märkningsskyltar som anges i punkt 4.11 placeras nära bränslepåfyllningsöppningen. 
 5. ANVISNINGAR OCH PROVNINGAR  5.1. Allmänt
 
 5.1.1. Utrustning för kontroll av utsläpp  5.1.1.1. De komponenter som kan påverka utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från 
dieselmotorer och utsläpp av gasformiga föroreningar från gasmotorer skall vara så utformade, konstruerade, sammansatta och monterade att motorn vid normal användning kan uppfylla kraven i dessa föreskrifter. 
 5.1.2. Användningssätt för utrustning för kontroll av  utsläpp  5.1.2.1. Användning av en manipulationsanordning och/eller en onormal strategi för kontroll av 
utsläpp är förbjuden. 
 5.1.2.2. En manöveranordning får installeras i en motor eller ett fordon, förutsatt att 
anordningen: 
 5.1.2.2.1. endast utnyttjas under andra driftsförhållanden än de som anges i punkt 5.1.2.4, 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/21
5.1.2.2.2. endast tillfälligt aktiveras under de förhållanden som anges i punkt 5.1.2.4 i sådana 
syften som skydd mot motorskada, skydd av luftkontrollanordning, rökbegränsning, 
kallstart eller varmkörning eller 
 5.1.2.2.3. endast aktiveras vid indikation från OBD-systemet för sådana syften som  driftsäkerhet 
och nödsystem för fortsatt körning (”limp-home strategies”). 
 5.1.2.3. Det skall vara tillåtet att använda en motorkontrollanordning, en funktion eller ett 
system eller att vidta en åtgärd under de driftförhållanden som anges i punkt 5.1.2.4 som resulterar i användningen av en annan eller ändrad strategi för motorkontroll än den som normalt utnyttjas under de aktuella provningscyklerna för utsläpp om det i överensstämmelse med kraven i punkterna 5.1.3 och/eller 5.1.4 till fullo kan visas att anordningen eller åtgärden inte minskar avgaskontrollsystemets effektivitet. I alla andra fall skall sådana anordningar betraktas som en manipulationsanordning. 
 5.1.2.4. För syftena i punkt 5.1.2.2 definieras driftsförhållandena för såväl stabila som 
transienta förhållandena enligt följande: 
 
i) högst 1 000 meter  över havet (eller ett motsvarande atmosfäriskt tryck av 
90 kPa), 
 ii) en omgivande temperatur av 283-303 K (10-30 °C),  iii) en motorkylmedelstemperatur av 343-368 K (70-95 °C). 
 5.1.3. Särskilda krav för elektroniska system för utsläppskontroll  5.1.3.1. Dokumentationskrav   Tillverkaren skall tillhandahålla ett dokumentationsmaterial som ger tillgång till 
systemets grundläggande konstruktion och de medel varmed utsläppsvariablerna kontrolleras, oavsett om denna kontroll är direkt eller indirekt. 
  Dokumentationen skall hållas tillgänglig i två delar:  
a) Det formella dokumentationsmaterial som skall lämnas till den tekniska 
tjänsten samtidigt som typgodkännandeansökan inges skall innnehålla en fullständig beskrivning av systemet. Denna dokumentation får vara  kortfattad, förutsatt att den ger belägg för att alla utsläppsvärden, som tillåts enligt ett schema över hela kontrollen av de enskilda enheternas ingångsvärden, identifierats. Dessa upplysningar skall bifogas den dokumentation som krävs i punkt 3 i dessa föreskrifter. 
 b) Kompletterande material som visar de parametrar som ändras av någon 
manöveranordning och de gränsvillkor under vilka anordningen används. Det kompletterande materialet skall innnehålla en beskrivning av L 375/22 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
bränslekontrollsystemets logik, tidsstrategier och omkopplingspunkter under 
alla driftsförhållanden. 
  
Det kompletterande materialet skall också innehålla en motivering för användningen av varje manöveranordning och omfatta kompletterande material och provningsdata som visar effekten på avgasutsläppen av varje manöveranordning som installerats på motorn eller fordonet. 
  Detta kompletterande material skall hållas strikt konfidentiellt och behållas 
av tillverkaren men göras tillgängligt för kontroll vid tiden för typgodkännandet eller när som helst under typgodkännandets giltighet. 
 5.1.4. För att kontrollera om en strategi eller en åtgärd skall betraktas som en 
manipulationsanordning eller en onormal strategi för utsläppskontroll enligt definitionerna i punkterna 2.28 och 2.30 får typgodkännandemyndigheten och/eller den tekniska tjänsten kräva ytterligare en NO
X-mätning inom ramen för den ETC-provning 
som kan utföras i samband med antingen typkodkännandeprovningen eller förfarandena för kontroll av produktionsöverensstämmelse. 
 5.1.4.1. Som ett alternativ till kraven i tillägg 4 till bilaga 4 till dessa föreskrifter kan inom 
ramen för ETC-provning prov av NO
X-utsläpp tas från de outspädda avgaserna, varvid 
de tekniska föreskrifterna i ISO FDIS 16183 av den 15 september 2001 skall följas. 
 5.1.4.2. Vid kontroll av om en strategi eller anordning skall betraktas som en 
manipulationsanordning eller en onormal strategi för utsläppskontroll enligt definitionerna i punkterna 2.28 och 2.30 skall en ytterligare marginal av 10 % i förhållande till det tillämpliga NO
X-gränsvärdet godtas. 
 5.2. För typgodkännande enligt rad A i tabellerna i punkt 5.2.1 skall utsläppen fastställas i 
ESC- och ELR-provningar med konventionella dieselmotorer inkl. de som utrustats med elektronisk utrustning för bränsleinsprutning, avgasåterföring och/eller oxidationskatalysatorrening. Dieselmotorer som utrustats med avancerade system för avgasefterbehandling inkl. deNO
X-katalysatorer och/eller partikelfällor skall dessutom 
provas i ETC-provning.   
  För typgodkännandeprovningar enligt antingen rad B1 eller B2 eller rad C i tabellerna i 
punkt 5.2.1 skall utsläppen fastställas i ESC-, ELR- och ETC-provningar. 
  För gasmotorer skall de gasformiga utsläppen fastställas i ETC-provning.   Förfarandena för ESC- och ELR-provningar beskrivs i tillägg 1 till bilaga 4, och 
förfarandet för ETC-provning i tilläggen 2 och 3 till bilaga 4. 
  Utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar från den motor som inlämnats för 
provning skall i tillämpliga fall mätas med den metod som beskrivs i bilaga 4. I tillägg 4 till bilaga 4 beskrivs de rekommenderade systemen för analys av gas- och 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/23
partikelformiga föroreningar och de rekommenderade partikelprovtagningssystemen. 
Andra system eller analysatorer får godkännas av den tekniska tjänsten om det framgår att de ger likvärdiga resultat. Inom ett och samma laboratorium definieras likvärdighet som att provningsresultaten faller inom ±5 % av provningsresultaten från ett av de referenssystem som beskrivs häri. För partikelformiga utsläpp erkänns endast fullflödesutspädningssystemet som referenssystem. För införande av ett nytt system i föreskrifterna skall fastställandet av likvärdighet grundas på beräkning av repeterbarhet och reproducerbarhet genom provningar vid skilda laboratorier enligt beskrivning i ISO 5725. 
 5.2.1. Gränsvärden   Den specifika massa av kolmonoxid, totala kolväten, kväveoxider och partiklar som 
den fastställs vid ESC-provning och av röktäthet som den fastställs vid ELR-provning får inte överstiga värdena i tabell 1. 
  För dieselmotorer som dessutom provas vid ETC-provning och särskilt för gasmotorer 
får de specifika massorna av kolmonoxid, icke-metankolväten, metan (i förekommande fall), kväveoxider och partiklar (i förekommande fall) inte överstiga värdena i tabell 2. 
  Tabell 1
 Gränsvärden  – ESC- och ELR-provningar 
 
  
Rad 
 Massan av 
kolmonoxid 
(CO) 
g/kWh Massan av 
kolväten 
(HC) 
g/kWh Massan av 
kväveoxider
(NO
X) 
g/kWh Massan av 
partiklar 
(PT) 
g/kWh Rök 
m-1 
A (2000) 2,1 0,66 5,0 0,10 
   0,13(a) 0,8 
B1 (2005) 1,5 0,46 3,5 0,02 0,5 
B2 (2008) 1,5 0,46 2,0 0,02 0,5 
C (EEV) 1,5 0,25 2,0 0,02 0,15 
(a) För motorer med en slagvolym som understiger 0,75 dm3 per cylinder och ett varvtal 
som överstiger 3 000 min-1 vid nominell effekt. 
  Tabell 2
 Gränsvärden  – ETC-provningar(b) 
 
  
Rad 
 Massan av 
kolmonoxid 
(CO) 
g/kWh Massan av icke-
metankolväten
g/kWh Massan av 
metan 
(CH
4)(c) 
g/kWh Massan av 
kväveoxider 
(NO X) 
g/kWh Massan av 
partiklar 
(PT)(d) 
g/kWh 
A (2000) 5,45 0,78 1,6 5,0 0,16 
  0,21(a) 
B1 (2005) 4,0 0,55 1,1 3,5 0,03 
B2 (2008) 4,0 0,55 1,1 2,0 0,03 
C (EEV) 3,0 0,40 0,65 2,0 0,02 L 375/24 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
(a) För motorer med en slagvolym som understiger 0,75 dm3 per cylinder och ett varvtal 
som överstiger 3 000 min-1 vid nominell effekt. 
 
(b) Villkoren för godkännandekontroll av ETC-provningar (se bilaga 4, tillägg 2, punkt 3.9) 
vid mätning av utsläpp från gasdrivna motorer i jämförelse med de gränsvärden som är 
tillämpbara i rad A skall undersökas på nytt och om så krävs ändras i enlighet med förfarandet i den konsoliderade resolutionen R.E.3. 
 
(c) Endast för naturgasmotorer. 
 
(d) Inte tillämpbart för gasdrivna motorer i etapp A och etapperna B1 och B2. 
 5.2.2. Mätning av kolväten från diesel- och gasdrivna motorer  
 5.2.2.1. En tillverkare får välja att i ETC-provning mäta massan av de totala kolvätena i stället 
för att mäta massan av icke-metankolväten. I detta fall är gränsvärdet för massan av de totala kolvätena detsamma som det som anges i tabell 2 för massan av icke-metankolväten. 
 5.2.3.  Särskilda krav för dieselmotorer 
 5.2.3.1. Den specifika massa av kväveoxiderna som uppmätts i de slumpmässigt valda 
kontrollpunkterna inom kontrollområdet för ESC-provning får inte med mer än 10 % överstiga de värden som interpolerats från de angränsande provningsstegen (referens: bilaga 4, tillägg 1, punkterna 4.6.2 och 4.6.3).  
  5.2.3.2. Röktäthetsvärdet från det slumpmässigt valda provningsvarvtalet i ELR-provning får 
inte överstiga det högsta av följande två värden: 20 % av det högsta röktäthetsvärdet från de två närliggande provningsvarvtalen eller 5 % av gränsvärdet. 
 6. MONTERING I FORDONET  6.1. Vid installationen av motorn i fordonet skall följande villkor med avseende på 
typgodkännandet av motorn uppfyllas. 
 6.1.1. Inloppsundertrycket får inte överstiga det som anges för den typgodkända motorn i 
bilaga 2A. 
 6.1.2. Avgasmottrycket får inte överstiga det som anges för den typgodkända motorn i bilaga 
2A. 
 6.1.3. Den effekt som upptas av de tillbehör som krävs för att driva motorn får inte överstiga 
den som anges för den typgodkända motorn i bilaga 2A. 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/25
7. MOTORFAMILJ 
 7.1. Egenskaper för beskrivning av motorfamiljen
 
   Den motorfamilj som fastställts av motortillverkaren kan definieras med hjälp av 
grundläggande egenskaper som skall vara gemensamma för motorerna inom familjen. I vissa fall kan egenskaperna påverka varandra ömsesidigt. Denna påverkan skall också beaktas för att säkerställa att endast motorer med liknande avgasutsläppsegenskaper ingår i en motorfamilj. 
  För att motorer skall kunna betraktas som tillhörande samma motorfamilj skall följande 
förteckning över grundläggande egenskaper vara gemensam: 
 7.1.1. Förbränningscykel:   – tvåtakts  – fyrtakts  7.1.2. Kylmedel:   – luft  – vatten  – olja  7.1.3. För gasmotorer och motorer med avgasefterbehandling   – Antal cylindrar   (Andra dieselmotorer med färre cylindrar än huvudmotorn får räknas till samma 
motorfamilj, förutsatt att bränslesystemet mäter bränsleflödet till varje enskild cylinder). 
 7.1.4. Slagvolym per cylinder:   – högst 15 % spridning mellan motorerna  7.1.5. Inloppssystem:   – sugmotor  – överladdning  – överladdning med laddluftkylare  L 375/26 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
7.1.6. Förbränningskammarens typ/utformning: 
   – förkammare  – virvelkammare  – öppen kammare  7.1.7. Ventiler och kanaler - konfiguration, storlek och antal:   – cylinderlock  – cylindervägg  – vevhus  7.1.8. Bränsleinsprutningssystem (dieselmotorer):   – pumpinsprutare  – radinsprutare  – fördelarpump  – ensamt pumpelement  – enhetsinsprutare   7.1.9. Bränslesystem (gasmotorer):   – blandarenhet  – gasinduktion/insprutning (enkel- eller flerpunkts)  – insprutning i vätskeform (enkel- eller flerpunkts)  7.1.10. Tändningssystem (gasmotorer)    7.1.11. Diverse funktioner:   – avgasåterföring  – vatteninsprutning/emulsion  – sekundär lufttillförsel  – laddluftskylningssystem  7.1.12. Avgasefterbehandling:   – trevägskatalysator  – oxidationskatalysator  – reduktionskatalysator  – termisk reaktor  – partikelfälla  27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/27
7.2. Val av huvudmotor 
 7.2.1. Dieselmotorer   När huvudmotorn i familjen skall väljas används som första urvalskriterium störst 
bränsletillförsel per takt vid det uppgivna varvtal som anger maximalt vridmoment. Om två eller flera motorer delar detta första kriterium skall huvudmotorn väljas med hjälp av ett andra urvalskriterium som anger störst bränsletillförsel per takt vid nominellt varvtal. I vissa fall kan typgodkännandemyndigheten dra slutsatsen att den högsta utsläppsnivån inom familjen bäst nås genom att en annan motor provas. Typgodkännandemyndigheten får således välja ytterligare en motor för en provning där valet grundas på egenskaper som tyder på att den kan ha högst utsläppsnivå av motorerna i denna familj. 
   Om motorer i familjen har andra variabla egenskaper som skulle kunna anses påverka 
avgasutsläppen skall dessa egenskaper också kartläggas och beaktas vid valet av huvudmotorn. 
  7.2.2. Gasmotorer   När huvudmotorn i familjen skall väljas används som första urvalskriterium störst 
slagvolym. Om två eller flera motorer delar detta första kriterium skall huvudmotorn väljas med användande av andra urvalskriterier i följande ordning: 
  – störst bränsletillförsel per takt vid varvtalet för uppgiven nominell effekt,  – tidigaste tändningstidpunkt,  – lägsta avgasåterföringsvärde EGR,  – ingen luftpump eller pump med lägsta faktiska luftflöde.   I vissa fall kan typgodkännandemyndigheten dra slutsatsen att den högsta utsläppsnivån 
inom familjen bäst nås genom att en andra motor provas. Typgodkännandemyndigheten får således välja ytterligare en motor för en provning där valet grundas på egenskaper som tyder på att den kan ha högst utsläppsnivå av motorerna i denna familj. 
 8. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE  
Förfarandena för produktionsöverensstämmelsen skall överensstämma med dem som fastställs i tillägg 2 till överenskommelsen (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), och innehålla följande krav:  
8.1. Alla motorer eller fordon som bär ett typgodkännandemärke som föreskrivs enligt dessa 
föreskrifter skall tillverkas så att de med avseende på den beskrivning som ges i typgodkännandeintyget och dess bilagor överensstämmer med den godkända typen. 
 L 375/28 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
8.2. Som en allmän regel gäller att produktionsöverensstämmelse med avseende på 
begränsning av utsläpp kontrolleras med utgångspunkt i den beskrivning som ges i 
meddelandet om typgodkännande och dess bilagor. 
 8.3. Om utsläpp av föroreningar skall mätas och ett typgodkännande av en motor har utökats 
en eller flera gånger, skall provningarna utföras på den (de) motor(er) som beskrivs i den dokumentation som rör den aktuella utökningen. 
  8.3.1. Produktionsöverensstämmelse hos den motor som undergått en föroreningsprovning:    Efter det att motorn lämnats till myndigheterna får tillverkaren inte utföra någon ändring 
av de utvalda motorerna. 
  8.3.1.1. Tre motorer tas slumpmässigt ur serien. Motorer som endast undergår provning i ESC- 
och ELR-provningar eller endast i ETC-provning för typgodkännande enligt rad A i tabellerna i punkt 5.2.1 skall undergå de tillämpliga provningarna för kontroll av produktionsöverensstämmelsen. Med myndighetens samtycke skall alla andra motorer som typgodkänts enligt rad A, B1, B2 eller C i tabellerna i punkt 5.2.1 undergå provning antingen i ESC- och ELR-cykler eller ETC-cykel för kontroll av produktionsöverensstämmelsen. Gränsvärdena anges i punkt 5.2.1 i föreskrifterna. 
 8.3.1.2. Provningarna skall utföras enligt tillägg 1 till dessa föreskrifter om den behöriga 
myndigheten godtar den produktionsstandardavvikelse som uppgivits av tillverkaren. 
  Provningarna skall utföras enligt tillägg 2 till dessa föreskrifter om den behöriga 
myndigheten inte godtar den produktionsstandardavvikelse som uppgivits av tillverkaren.  
  På tillverkarens begäran får provningarna utföras i enlighet med tillägg 3 till dessa 
föreskrifter. 
 8.3.1.3. På grundval av en provning av en slumpmässigt uttagen motor skall produktionsserien 
anses överensstämma respektive inte överensstämma när värdena för alla föroreningar godkänts respektive värdena för en av föroreningarna underkänts i enlighet med provningskriterierna i respektive tillägg. 
   När en förorening godkänns får detta beslut inte ändras genom några ytterligare 
provningar som utförs för andra föroreningar. 
  Om alla föroreningar inte godkänns och om en förorening inte underkänns skall en 
provning utföras på en annan motor (se figur 2). 
  Om inget beslut fattas får tillverkaren när som helst avbryta provningen. I detta fall 
bokförs resultatet som underkänt.  
  27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/29
8.3.2. Provningarna skall utföras på nytillverkade motorer. Gasdrivna motorer skall köras in 
enligt det förfarande som definieras i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 4. 
 
8.3.2.1. På tillverkarens begäran kan emellertid provningarna utföras på diesel- eller gasmotorer 
som blivit inkörda under längre tid än vad som avses i punkt 8.4.2.2, dock högst under 100 timmar. I så fall skall inkörningsförfarandet skötas av tillverkaren som skall förbinda sig att inte vidta några justeringar av dessa motorer. 
  8.3.2.2. När tillverkaren begär att få sköta inkörningen i enlighet med punkt 8.4.2.2.1 får den 
utföras på: 
 
– alla motorer som provats 
  eller   – den första motor som provats i syfte att beräkna en förändringskoefficient enligt 
följande: 
 
– De förorenande utsläppen skall mätas vid noll och ”x” timmar på den första motor 
som provats, 
 
 – Förändringskoefficienten för utsläppen mellan noll och ”x” timmar skall beräknas för 
varje förorening enligt följande: 
  
                                                           
Utsläpp ”x” timmar 
                                                            Utsläpp noll timmar 
 
 Den kan bli mindre än 1.   Följande provningsmotorer skall inte undergå inkörning men deras utsläppsvärden för 
noll timmars körning skall omräknas med hjälp av förändringskoefficienten. 
  I detta fall skall de värden som skall antas vara:   - värdena vid ”x” timmar för den första motorn,  - värdena vid noll timmar multiplicerade med förändringskoefficienten för de övriga 
motorerna. 
 8.3.2.3 För diesel- och motorgasdrivna (LPG) motorer får samtliga dessa provningar utföras 
med ett bränsle på marknaden. På tillverkarens begäran kan emellertid de referensbränslen som beskrivs i bilagorna 5 eller 7 användas. Detta medför provningar enligt beskrivningen i punkt 4 i dessa föreskrifter med minst två av referensbränslena för varje gasmotor. 
 hours zero Emissionshours x" " EmissionsL 375/30 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
8.3.2.4. För naturgasdrivna motorer får alla dessa provningar utföras med ett bränsle som finns 
på marknaden enligt följande: 
  
 i) För H-märkta motorer ett bränsle på marknaden av H-typ (0,89 ≤ S λ ≤ 1,00), 
  ii) För L-märkta motorer ett bränsle på marknaden av L-typ (1,00 ≤ S
λ ≤ 1,19), 
 
 iii) För HL-märkta motorer ett bränsle på marknaden som spänner över λ-skiftfaktorns 
hela område (0,89 ≤ S λ ≤ 1,19). 
  På tillverkarens begäran får emellertid de referensbränslen som beskrivs i bilaga 6 
användas. Detta innebär provningar enligt beskrivningen i punkt 4 i dessa föreskrifter. 
 8.3.2.5. Om meningsskiljaktigheter uppstår på grund av att gasdrivna motorer inte uppfyller 
kraven för ett bränsle på marknaden skall provningarna utföras med ett referensbränsle med vilket huvudmotorn provats eller med det ytterligare möjliga bränsle 3 som avses i punkterna 4.1.3.1 och 4.2.1.1 och med vilket huvudmotorn kan ha provats. Därefter skall resultatet omräknas genom en beräkning där den (de) relevanta faktorn(erna) ”r”, ”ra” eller ”rb” i punkterna 4.1.3.2, 4.1.5.1 och 4.2.1.2 skall tillämpas. Om r, ra eller rb är mindre än 1 skall ingen korrigering vidtas. Av uppmätta och beräknade resultat skall det framgå att motorn uppfyller gränsvärdena med alla aktuella bränslen (bränsle 1, 2 och, i förekommande fall, bränsle 3 för naturgasdrivna motorer och bränsle A och B för motorer som drivs med motorgas (LPG)). 
 8.3.2.6. Provningar för produktionsöverensstämmelse för en gasdriven motor som konstruerats 
för drift med en särskild bränslesammansättning skall utföras med det bränsle för vilket motorn kalibrerats. 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/31
 
                    J A              N E J         N O   
NEJ 
                                                                                                     JA         J A    
   
JA   JA
 
          
 
      J A  
 
 
      J A   
Figur 2
: Provningsschema för produktionsöverensstämmmelse 
 
 Provning av tre motorer 
Beräkning av provningens statistiska 
utfallComputation of the test statistic result  
Visar provningens statistiska utfall enligt 
tillämpligt tillägg att serien underkänns för 
minst en förorening? Serien 
underkänd 
rejected 
Visar provningens statistiska utfall enligt 
tillämpligt tillägg att serien godkänns för minst 
en förorening? 
Godkännande lämnas för en eller flera 
föroreningar. 
Har godkännande erhållits för samtliga 
föroreningar? Serien 
godkänd 
Provning av ytterligare en motor. L 375/32 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
9. PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSTÄMMELSE 
 9.1. Det typgodkännande som beviljats för en motor- eller fordonstyp enligt dessa 
föreskrifter kan återkallas om de krav som uppställs i punkt 8.1 inte uppfylls eller om den (de) motor(er) eller det (de) fordon som valts inte klarar de provningar som föreskrivs i punkt 8.3. 
 9.2. Om en avtalsslutande part i 1958 års överensskommelse som tillämpar dessa 
föreskrifter återkallar ett tidigare utfärdat typgodkännande skall den genast underrätta de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilagorna 2A eller 2B till dessa föreskrifter. 
 10. ÄNDRING OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDET FÖR DEN 
GODKÄNDA TYPEN 
 10.1. Varje ändring av den godkända typen skall meddelas den myndighet som beviljat 
typgodkännandet. Myndigheten kan därefter antingen 
 10.1.1. bedöma att de gjorda ändringarna sannolikt inte får någon märkbar negativ effekt och 
att den ändrade typen i alla händelser fortfarande uppfyller kravet eller 
 10.1.2. kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som utför provningarna.  10.2. Bekräftelse på eller avslag på en ansökan om typgodkännande skall med angivande av 
ändringarna meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter genom det förfarande som anges i punkt 4.5. 
 10.3. Den behöriga myndighet som utfärdar utökning av typgodkännande skall tilldela en 
sådan utökning ett serienummer och underrätta de övriga avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilagorna 2A eller 2B till dessa föreskrifter. 
 11. PRODUKTIONENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE  
Om innehavaren av typgodkännandet helt upphör att tillverka den typ som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter skall denne underrätta den myndighet som beviljat typgodkännandet om detta. Efter att ha mottagit detta meddelande skall myndigheten underrätta de övriga avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilagorna 2A eller 2B till dessa föreskrifter. 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/33
12. ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER 
 12.1. Allmänt
 
 12.1.1. Från och med det datum då ändringsserie 04 träder i kraft får ingen avtalsslutande part 
som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-typgodkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 04. 
 12.1.2. Från och med den dag då ändringsserie 04 träder i kraft skall de avtalsslutande parter 
som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja ECE-typgodkännanden om motorn uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 04. 
  Motorn skall underkastas de relevanta provningarna i punkt 5.2 i dessa föreskrifter och 
skall i enlighet med punkterna 12.2.1, 12.2.2 och 12.2.3 nedan uppfylla de relevanta utsläppsgränsvärden som anges i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter. 
 12.2. Nya typgodkännanden
 
 12.2.1. Med förbehåll för bestämmelserna i punkt 12.4.1 skall de avtalsslutande parter som 
tillämpar dessa föreskrifter från och med den dag då ändringsserie 04 till dessa föreskrifter träder i kraft bevilja ett ECE-typgodkännande för en motor endast om denna motor uppfyller de relevanta utsläppsgränsvärdena i raderna A, B1, B2 eller C i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter. 
 12.2.2. Med förbehåll för bestämmelserna i punkt 12.4.1 skall de avtalsslutande parter som 
tillämpar dessa föreskrifter från och med den 1 oktober 2005 bevilja ett ECE-typgodkännande för en motor endast om denna motor uppfyller de relevanta utsläppsgränsvärdena i raderna B1, B2 eller C i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter. 
 12.2.3. Med förbehåll för bestämmelserna i punkt 12.4.1 skall de avtalsslutande parter som 
tillämpar dessa föreskrifter från och med den 1 oktober 2008 bevilja ett ECE-typgodkännande för en motor endast om denna motor uppfyller de relevanta utsläppsgränsvärdena i raderna B2 eller C i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter. 
 12.3. Begränsad giltighet för äldre typgodkännanden
 
 12.3.1. Med undantag för bestämmelserna i punkterna 12.3.2 och 12.3.3 skall från och med den 
officiella dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 04 de typgodkännanden som beviljats enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 03, upphöra att gälla om inte den avtalsslutande part som beviljat typgodkännandet, i enlighet med punkt 12.2.1 ovan, underrättar de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om att den godkända motortypen uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 04. 
 L 375/34 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
12.3.2. Utökning av typgodkännande 
 12.3.2.1. Punkterna 12.3.2.2 och 12.3.2.3 nedan skall endast tillämpas på de nya motorer med 
kompressionständning och på de nya fordon som drivs med en motor med kompressionständning som typgodkänts enligt kraven i rad A i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter. 
 12.3.2.2. Som alternativ till punkterna 5.1.3 och 5.1.4 får tillverkaren för den tekniska tjänsten 
framlägga resultaten av en NO
x-mätning inom ramen för ETC-provning på den motor 
som överensstämmer med de egenskaper hos huvudmotorn som beskrivs i bilaga 1 samt beakta bestämmelserna i punkterna 5.1.4.1 och 5.1.4.2. Tillverkaren skall också lämna en skriftlig försäkran om att det på motorn inte finns någon manipulationsanordning eller onormal strategi för utsläppskontroll enligt definitionerna i punkt 2 i dessa föreskrifter. 
 12.3.2.3. Tillverkaren skall också lämna en skriftlig försäkran om att resultaten av NO
X-
mätningen och den deklaration för huvudmotorn som avses i punkt 5.1.4 också är tillämpbara på alla motortyper inom den motorfamilj som beskrivs i bilaga 1. 
 12.3.3. Gasmotorer   Från och med den 1 oktober 2003 skall de typgodkännanden som beviljats för 
gasmotorer enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 03, upphöra att gälla om inte den avtalsslutande part som beviljat typgodkännandet, i enlighet med punkt 12.2.1 ovan underrättar de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om att den godkända motortypen uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 04. 
 12.3.4. Från och med den 1 oktober 2006 skall de typgodkännanden som beviljats enligt dessa 
föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 04, upphöra att gälla om inte den avtalsslutande part som beviljat typgodkännandet, i enlighet med punkt 12.2.2 ovan underrättar de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om att den godkända motortypen uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 04. 
 12.3.5. Från och med den 1 oktober 2009 skall de typgodkännanden som beviljats enligt dessa 
föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 04, upphöra att gälla om inte den avtalsslutande part som beviljat typgodkännandet, i enlighet med punkt 12.2.3 ovan underrättar de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om att den godkända motortypen uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 04. 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/35
12.4. Reservdelar för fordon i bruk  
 
12.4.1. De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter får fortsätta att bevilja 
typgodkännanden för de motorer som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom någon tidigare ändringsserie, eller var som helst i föreskrifterna, ändrade genom ändringsserie 04, förutsatt att motorn är avsedd som reservdel i ett fordon i bruk och på vilket denna tidigare standard var tillämpbar vid tiden för detta fordons ibruktagande. 
 13. NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM 
ANSVARAR FÖR UTFÖRANDET AV TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA SAMT MYNDIGHETERNA 
 
De avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter skall meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och  adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för utförandet av typgodkännandeprovningarna samt de myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka de intyg om typgodkännande, utökat typgodkännande, avslag på ansökan om typgodkännande eller återkallat typgodkännande som utfärdas i andra länder, skall sändas. 
 L 375/36 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
Tillägg 1  
 
FÖRFARANDE FÖR PROVNING AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE NÄR 
STANDARDAVVIKELSEN ÄR TILLFREDSSTÄLLANDE 
 
 
1. I detta tillägg beskrivs det förfarande som skall användas för kontroll av 
produktionsöverensstämmelse i fråga om utsläpp av föroreningar när tillverkarens produktionstandardavvikelse är tillfredsställande. 
 2. Vid en minsta stickprovsstorlek av tre motorer sätts sannolikheten vid 
stickprovsförfarandet för att ett parti godkänns i provningen, med 40 % av motorerna bristfälliga, till 0,95 (tillverkarens risk = 5 %), medan sannolikheten att ett parti godkänns, med 65 % av motorerna bristfälliga, sätts till 0,10 (kundens risk = 10 %).  
 3. Följande förfarande används för var och en av föroreningarna i punkt 5.2.1 i 
föreskrifterna (se figur 2): 
  Låt:  
 L = den naturliga logaritmen för föroreningens gränsvärde, 
 
 x
i = den naturliga logaritmen för det uppmätta värdet för stickprovets i:te motor, 
 
 s = en skattning av produktionsstandardavvikelsen (efter bestämning av den 
naturliga logaritmen av mätningarna), 
 
 n = antalet stickprov. 
 4. För varje stickprov beräknas summan av standardavvikelserna i förhållande till 
gränsvärdet med hjälp av följande formel: 
 5. Då gäller följande:  
– Om det statistiska utfallet av provningen är större än värdet för godkännande vid den 
i tabell 3 angivna stickprovsstorleken, har godkännande uppnåtts för föroreningen. 
 
– om det statistiska utfallet av provningen är mindre än värdet för underkännande vid 
den i tabell 3 angivna stickprovsstorleken, konstateras underkännande för föroreningen. 
 
– I annat fall provas ytterligare en motor enligt punkt 8.3.1 i föreskrifterna och 
beräkningen görs på stickprovet som ökats med ytterligare en enhet. ) x (Ls1n
1 ii ∑
=−27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/37
Tabell 3 : Värden för godkännande och underkännande enligt stickprovsförfarandet i tillägg 1  
 
Minsta stickprovsstorlek: 3 
 
Totalt antal provade 
motorer 
(stickprovsstorlek)  Värden för godkännande
A n Värden för underkännande 
B n 
3 3,327 -4,724 
4 3,261 -4,790 
5 3,195 -4,856 
6 3,129 -4,922 
7 3,063 -4,988 
8 2,997 -5,054 
9 2,931 -5,120 
10 2,865 -5,185 
11 2,799 -5,251 
12 2,733 -5,317 
13 2,667 -5,383 
14 2,601 -5,449 
15 2,535 -5,515 
16 2,469 -5,581 
17 2,403 -5,647 
18 2,337 -5,713 
19 2,271 -5,779 
20 2,205 -5,845 
21 2,139 -5,911 
22 2,073 -5,977 
23 2,007 -6,043 
24 1,941 -6,109 
25 1,875 -6,175 
26 1,809 -6,241 
27 1,743 -6,307 
28 1,677 -6,373 
29 1,611 -6,439 
30 1,545 -6,505 
31 1,479 -6,571 
32 -2,112 -2,112 
 
__________ L 375/38 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
Tillägg 2  
 
FÖRFARANDE FÖR PROVNING AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE NÄR 
STANDARDAVVIKELSEN ÄR OTILLFREDSSTÄLLANDE ELLER SAKNAS 
 
 
1. I detta tillägg beskrivs det förfarande som skall tillämpas vid kontroll av 
produktionsöverensstämmelse för utsläpp av föroreningar när tillverkarens produktionsstandardavvikelse antingen är otillfredsställande eller saknas. 
 2. Vid en minsta stickprovsstorlek av tre motorer sätts sannolikheten vid 
stickprovsförfarandet för att ett parti godkänns i provningen med 40 % av motorerna bristfälliga till 0,95 (tillverkarens risk = 5 %), medan sannolikheten att ett parti godkänns med 65 % av motorerna bristfälliga sätts till 0,10 (kundens risk = 10 %).  
 3. De i punkt 5.2.1 i föreskifterna angivna värdena för föroreningar betraktas som 
logaritmiskt normalfördelade och skall transformeras genom bestämning av deras naturliga logaritmer. 
 Låt m
0 och m ange minsta respektive största stickprovsstorlek (m 0 = 3 och m = 32) och 
låt n ange det aktuella antalet stickprov. 
 4. Om de naturliga logaritmerna av de värden som mätts i serien betecknas x
1, x 2, ..., x i 
och L är den naturliga logaritmen av gränsvärdet för föroreningen definieras följande 
 
d i = x i – L 
 och  
 
 
5. I tabell 4 visas värdena för godkännande (A
n) och underkännande (B n) vid det aktuella 
antalet stickprov. Provningens statistiska utfall blir kvoten 
nnVd vilken skall användas 
för att avgöra om serien godkänts eller underkänts enligt följande: 
 
 För m 0 ≤ n ≤ m: 
  – är serien godkänd om    – är serien underkänd om  
n n n A /V d ≤
n n n B /V d ≥∑
==n
1 ii n dn1d
2
nn
1 ii2
n ) d (dn1V − =∑
=27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/39
 
 – görs en ytterligare mätning om   6. Anmärkningar:   Följande rekursiva formler är användbara vid beräkning av de successiva värdena för 
provningens statistiska utfall: 
 
 
 
 
 n n n n B /V d A ≥ ≤
n 1 n n dn1dn11 d + ⎟⎠⎞⎜⎝⎛− =−
( )2
n n 2
1 n2
n1 nd dVn11 V−−+ ⎟⎠⎞⎜⎝⎛− =−
0) V  ; d d  2,3,...; (n1 1 1 = = =L 375/40 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
Tabell 4 : Värden för godkännande och underkännande enligt stickprovsförfarandet i tillägg 2  
 
Minsta stickprovsstorlek: 3 
 
Totalt antal provade 
motorer 
(stickprovsstorlek)  Värden för godkännande 
A n Värden för underkännande
B n 
3 -0,80381 16,64743 
4 -0,76339 7,68627 
5 -0,72982 4,67136 
6 -0,69962 3,25573 
7 -0,67129 2,45431 
8 -0,64406 1,94369 
9 -0,61750 1,59105 
10 -0,59135 1,33295 
11 -0,56542 1,13566 
12 -0,53960 0,97970 
13 -0,51379 0,85307 
14 -0,48791 0,74801 
15 -0,46191 0,65928 
16 -0,43573 0,58321 
17 -0,40933 0,51718 
18 -0,38266 0,45922 
19 -0,35570 0,40788 
20 -0,32840 0,36203 
21 -0,30072 0,32078 
22 -0,27263 0,28343 
23 -0,24410 0,24943 
24 -0,21509 0,21831 
25 -0,18557 0,18970 
26 -0,15550 0,16328 
27 -0,12483 0,13880 
28 -0,09354 0,11603 
29 -0,06159 0,09480 
30 -0,02892 0,07493 
31 -0,00449 0,05629 
32 0,03876 0,03876 
 
__________ 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/41
Tillägg 3  
 
FÖRFARANDE FÖR PROVNING AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE PÅ 
TILLVERKARENS BEGÄRAN 
 
 1. I detta tillägg beskrivs det förfarande som skall användas för kontroll på tillverkarens 
begäran av produktionsöverensstämmelse för utsläpp av föroreningar. 
 2. Vid en minsta stickprovsstorlek av tre motorer sätts sannolikheten vid 
stickprovsförfarandet för att ett parti godkänns i provningen med 30 % av motorerna bristfälliga till 0,90 (tillverkarens risk = 10 %), medan sannolikheten att ett parti godkänns med 65 % av motorerna bristfälliga sätts till 0,10 (kundens risk = 10 %). 
 3. Följande förfarande skall användas för var och en av föroreningarna i punkt 5.2.1 i 
föreskrifterna (se figur 2): 
  Låt   L = gränsvärdet för föroreningen,   x
i = det uppmätta värdet för den i:te motorn i stickprovet, 
  n = det aktuella antalet stickprov.  4. Beräkna provningens statistiska utfall för stickprovet med angivande av det antal 
motorer som inte överensstämmer, dvs. med x
i ≥ L: 
 5. varvid följande gäller:  
– om provningens statistiska utfall är mindre än eller lika med värdet för godkännande 
vid den i tabell 5 angivna stickprovsstorleken har godkännande erhållits för föroreningen, 
 
– om provningens statistiska utfall är större än eller lika med värdet för godkännande 
vid den i tabell 5 angivna stickprovsstorleken konstateras underkännande för föroreningen, 
 
– i annat fall provas ytterligare en motor enligt punkt 8.3.1 i föreskrifterna och 
beräkningsförfarandet tillämpas på stickprovet som ökats med ytterligare en enhet. 
  I tabell 5 har värdena för godkännande och underkännande beräknats med hjälp av den 
internationella standarden ISO 8422:1991. 
 L 375/42 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
Tabell 5 : Värden för godkännande och underkännande enligt stickprovsförfarandet i 
tillägg 3 
 
Minsta stickprovsstorlek: 3 
 
Totalt antal provade 
motorer 
(stickprovsstorlek)  
Värden för godkännande  
Värden för 
underkännand
e 
3 - 3 
4 0 4 
5 0 4 
6 1 5 
7 1 5 
8 2 6 
9 2 6 
10 3 7 
11 3 7 
12 4 8 
13 4 8 
14 5 9 
15 5 9 
16 6 10 
17 6 10 
18 7 11 
19 8 9 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/43
Bilaga 1  
 
GRUNDLÄGGANDE EGENSKAPER HOS (HUVUD)MOTORN OCH UPPGIFTER OM 
PROVNINGARNAS UTFÖRANDE(1) 
 
1. MOTORBESKRIVNING 
 1.1.  Tillverkare: ............................................................................................................. ...... 
1.2.  Tillverkarens motorbeteckning:.................................................................................... 1.3.  Förbränningscykel: fyrtakt/tvåtakt
(2)  
1.4.  Antal cylindrar och deras arrangemang:....................................................................... 1.4.1.  Cylinderdiameter: ..................................................................................................mm 1.4.2.  Slaglängd:............................................................................................................. ..mm 
1.4.3.  Tändningsföljd: ........................................................................................................ .... 
1.5.  Slagvolym: .............................................................................................................c m³ 
1.6.  Volymkompressionsförhållande
(3) :.............................................................................. 
1.7.  Ritning(ar) över förbränningskammare och kolvtopp: ................................................ 1.8.  Minsta tvärsnittsarea hos in- och utloppskanaler: .................................................cm² 1.9.  Tomgångsvarvtal: ............................................................................................... min
-1 
1.10.  Maximal nettoeffekt: ........kW vid ..................................................................... min-1 
1.11.  Maximalt tillåtet motorvarvtal: ........................................................................... min-1 
1.12.  Maximalt nettovridmoment: ........Nm vid .......................................................... min-1 
1.13.   Förbränningssystem: kompressionständning/gnisttändning(2) 
1.14.   Bränsle: Diesel/motorgas (LPG)/naturgas typ H/naturgas typ L/naturgas typ 
HL/etanol(1) 
1.15.   Kylsystem 
1.15.1.  Vätska 
1.15.1.1. Slag av vätska: ..................................................................................................... ........ 
1.15.1.2. Cirkulationspump(ar): ja/nej(2) 
1.15.1.3. Egenskaper eller fabrikat och typ(er) (i förekommande fall): ...................................... 1.15.1.4. Utväxlingsförhållande(n) (i förekommande fall): ....................................................... L 375/44 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
1.15.2.  Luft 
1.15.2.1. Fläkt: ja/nej(2) 
1.15.2.2. Egenskaper eller fabrikat och typ(er) (i förekommande fall): ...................................... 1.15.2.3. Utväxlingsförhållande(n) (i förekommande fall): ........................................................ 1.16.  Tillåten temperatur enligt tillverkaren  
1.16.1.  Vätskekylning: högsta temperatur vid utloppet:........................................................K 1.16.2.  Luftkylning: ............   Referenspunkt: ......................  Högsta temperatur vid referenspunkten: ..................................................................K 1.16.3.             Högsta lufttemperatur vid laddluftkylarens utlopp (i förekommande fall) ...............K 1.16.4. Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasröret(en) som ligger intill 
avgasgrenrörets(ens) eller turboladdarens(arnas) utloppsfläns(ar):...........................K 
1.16.5.  Bränsletemperatur: min. .................K, max. ............................................................K 
  för dieselmotorer vid insprutningspumpens inlopp, för gasdrivna motorer vid 
tryckregulatorns slutsteg. 
1.16.6.  Bränsletryck: min. ......................kPa, max. ..........................................................kPa   vid tryckregulatorns slutsteg, endast naturgasdrivna motorer. 1.16.7.  Smörjmedelstemperatur: min. ..................K, max. ..................................................K 1.17  Överladdare:  ja/nej
 (2) 
1.17.1.  Fabrikat:............................................................................................................. ........... 
1.17.2.  Typ:.................................................................................................................. ............. 
1.17.3.  Systembeskrivning (t.ex. maximalt laddtryck, övertrycksventil, i förekommande fall): 
............................................................................................................................... ....... 
1.17.4.  Laddluftkylare: ja/nej(2) 
1.18.   Insugningssystem 
  Högsta tillåtna insugningsundertryck vid nominellt varvtal och vid 100 % belastning 
enligt föreskrifter nr 24 och under driftsförhållanden enligt samma föreskrifter.. kPa 
1.19.   Avgassystem  
  Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och vid 100 % belastning 
enligt föreskrifter nr 24 och under driftsförhållanden enligt samma föreskrifter...kPa 
  Avgassystemets volym: ........................................................................................ dm³  27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/45
2.  ÅTGÄRDER MOT LUFTFÖRORENINGAR 
 2.1. Anordning för återföring av vevhusavgaser (beskrivning och ritningar): .................... 
................................................................... 
2.2.  Ytterligare anordningar mot luftföroreningar (om sådana finns och inte omfattas av 
någon annan rubrik) 
2.2.1.  Katalysator: ja/nej
(2) 
2.2.1.1. Fabrikat:............................................................................................................. ........... 
2.2.1.2. Typ(er):.............................................................................................................. ........... 
2.2.1.3. Antal katalysatorer och katalysatorelement:....................... 2.2.1.4. Katalysatorns(ernas) mått, form och volym: ................................................................ 2.2.1.5. Typ av katalys:....................................................................................................... ....... 
2.2.1.6. Totalt ädelmetallinnehåll:............................................................................................ . 
2.2.1.7. Relativ koncentration: ................................................................................................ .. 
2.2.1.8. Substrat (struktur och material):................................................................................... 2.2.1.9. Celltäthet: ........................................................................................................... .......... 
2.2.1.10. Typ av katalysatorhölje: ............................................................................................. .. 
2.2.1.11. Katalysatorns(ernas) placering (placering och referensavstånd i avgasledningen): .... 2.2.2.  Syreavkännare: ja/nej
(2) 
2.2.2.1. Fabrikat:............................................................................................................. ........... 
2.2.2.2. Typ:.................................................................................................................. ............. 
2.2.2.3. Placering:............................................................................................................ .......... 
2.2.3.  Luftinsprutning: ja/nej(2) 
2.2.3.1. Typ (pulserande luft, luftpump, osv.): ......................................................................... 2.2.4.  Avgasåterföring (EGR): ja/nej
(2)  
2.2.4.1. Egenskaper (flöde, osv.):............................................................................................. . 
2.2.5.  Partikelfälla: ja/nej(2) 
2.2.5.1. Partikelfällans mått, form och kapacitet:...................................................................... 2.2.5.2. Partikelfällans typ och konstruktion:............................................................................ 2.2.5.3. Placering (referensavstånd i avgasledningen): ............................................................. 2.2.5.4. Regenereringsmetod eller regenereringssystem, beskrivning och/eller ritning:........... 2.2.6    Andra system: ja/nej
(2) 
2.2.6.1. Beskrivning och funktionssätt:..................................................................................... L 375/46 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
3.  BRÄNSLESYSTEM  3.1.  Dieselmotorer 
3.1.1.  Matarpump    Tryck
(3): .........kPa eller pumpdiagram(2):..................................................................... 
3.1.2.  Insprutningssystem 3.1.2.1. Pump 3.1.2.1.1.  Fabrikat:.......................................................................................................... .............. 
3.1.2.1.2. Typ(er):............................................................................................................ ............. 
3.1.2.1.3. Bränslemängd: ......mm³
(3) per slag vid motorvarvtal.......min-1 vid full insprutning 
eller pumpdiagram(2)(3): ................... 
 Ange den metod som använts: på motor/i pumpprovningsbänk(2) 
 Om systemet har laddtrycksreglering, uppge bränsleförsörjning och laddtryck som en 
funktion av  motorvarvtalet.  
3.1.2.1.4. Förinställning av insprutning 3.1.2.1.4.1. Förinställningskurva
(3):................................................................................................. 
3.1.2.1.4.2. Statisk förinställning(3): ................................................................................................ 
3.1.2.2. Tryckrör 3.1.2.2.1. Längd:.............................................................................................................. .......mm 
3.1.2.2.2. Innerdiameter:...................................................................................................... ...mm 
3.1.2.3. Insprutare 3.1.2.3.1. Fabrikat:........................................................................................................... ............. 
3.1.2.3.2. Typ(er):............................................................................................................ ............. 
3.1.2.3.3. ”Öppningstryck”:.................................................................................................kPa
(3) 
  eller egenskapsdiagram(2)(3): ......................................................................................... 
3.1.2.4. Regulator 3.1.2.4.1. Fabrikat:........................................................................................................... ............. 
3.1.2.4.2. Typ(er):............................................................................................................ ............. 
3.1.2.4.3. Varvtal då begränsningen inleds vid full bealstning: ......................................... min
-1 
3.1.2.4.4. Högsta varvtal vid obelastad motor: ................................................................... min-1 
3.1.2.4.5. Tomgångsvarvtal: ............................................................................................... min-1 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/47
3.1.3. Kallstartsystem 
3.1.3.1. Fabrikat: ............................................................................................................ ........... 
3.1.3.2. Typ(er):.............................................................................................................. ........... 
3.1.3.3. Beskrivning: .......................................................................................................... ....... 
3.1.3.4. Extra starthjälp: ..................................................................................................... ....... 
3.1.3.4.1. Fabrikat:........................................................................................................... ............. 
3.1.3.4.2. Typ:................................................................................................................ ............... 
3.2. Gasdrivna motorer(6) 
3.2.1.  Bränsle: naturgas/motorgas (LPG)(2) 
3.2.2. Tryckregulator(er) eller förångare/tryckregulator(er)(3) 
3.2.2.1. Fabrikat:............................................................................................................. ........... 
3.2.2.2. Typ(er):.............................................................................................................. ........... 
3.2.2.3. Antal tryckreduceringssteg:.......................................................................................... 3.2.2.4. Tryck i slutsteget: min................kPa, max. ...........................................................kPa 3.2.2.5. Antal huvudinställningspunkter: ................................................................................. 3.2.2.6. Antal inställningspunkter för tomgång: ....................................................................... 3.2.2.7. Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr: .......................................................... 3.2.3. Bränslesystem: blandarenhet/gasinsprutning/vätskeinsprutning/direktinsprutning
(2) 
3.2.3.1. Reglering av bränsle-/luftförhållandet: ........................................................................ 3.2.3.2. Systembeskrivning och/eller diagram och ritningar: ................................................... 3.2.3.3. Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr. .......................................................... 3.2.4. Blandarenhet 3.2.4.1. Antal: ............................................................................................................... ............ 
3.2.4.2. Fabrikat:............................................................................................................. ........... 
3.2.4.3. Typ(er):.............................................................................................................. ........... 
3.2.4.4. Placering:............................................................................................................ .......... 
3.2.4.5. Inställningsmöjligheter:.............................................................................................. .. 
3.2.4.6. Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr ........................................................... 3.2.5. Insprutning via inloppsgrenrör 3.2.5.1. Insprutning: enpunkts/flerpunkts
(2) 
3.2.5.2. Insprutning: kontinuerlig/simultan/sekventiell(2) 
3.2.5.3. Insprutningsutrustning L 375/48 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
3.2.5.3.1. Fabrikat: .......................................................................................................... ............. 
3.2.5.3.2. Typ(er): ........................................................................................................... ............. 
3.2.5.3.3. Inställningsmöjligheter:............................................................................................ .... 
3.2.5.3.4. Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr............................................................ 
3.2.5.4. Matarpump (i förekommande fall):.............................................................................. 3.2.5.4.1. Fabrikat: .......................................................................................................... ............. 
3.2.5.4.2. Typ(er): ........................................................................................................... ............. 
3.2.5.4.3. Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr............................................................ 3.2.5.5. Insprutare: .......................................................................................................... .......... 
3.2.5.5.1. Fabrikat: .......................................................................................................... ............. 
3.2.5.5.2. Typ(er):............................................................................................................ ............. 
3.2.5.5.3. Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr............................................................ 3.2.6.  Direktinsprutning 3.2.6.1. Insprutningspump/tryckregulator
(2) 
3.2.6.1.1. Fabrikat:........................................................................................................... ............. 
3.2.6.1.2. Typ(er):............................................................................................................ ............. 
3.2.6.1.3. Insprutningstidpunkt: .............................................................................................. ..... 
3.2.6.1.4. Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr............................................................ 3.2.6.2. Insprutare 3.2.6.2.1. Fabrikat: .......................................................................................................... ............. 
3.2.6.2.2. Typ(er): ........................................................................................................... ............. 
3.2.6.2.3. Öppningstryck eller egenskapsdiagram
(3): ................................................................... 
3.2.6.2.4. Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr............................................................ 3.2.7. Elektronisk styrenhet (ECU) 3.2.7.1. Fabrikat: ............................................................................................................ ........... 
3.2.7.2. Typ(er): ............................................................................................................. ........... 
3.2.7.3. Inställningsmöjligheter:.............................................................................................. .. 
3.2.8. Utrustning som är specifik för naturgas 3.2.8.1. Variant 1 (endast vid typgodkännanden av motorer för flera särskilda 
bränslesammansättningar) 
3.2.8.1.1. Bränslesammansättning:    
metan (CH
4): basvärde:.... mol-% min.....mol-% max.....mol-% 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/49
etan (C 2H 6): basvärde:....mol-% min.....mol-% max.....mol-% 
propan (C 3H 8): basvärde:....mol-% min.....mol-% max.....mol-% 
butan (C 4H 10): basvärde:....mol-% min.....mol-% max.....mol-% 
C5/C5+: basvärde:....mol-% min.....mol-% max.....mol-% 
syrgas (O 2):  basvärde:....mol-% min.....mol-% max.....mol-% 
inerta gaser (N 2, He 
osv.): basvärde:....mol-% min.....mol-% max.....mol-% 
 3.2.8.1.2. Insprutare 3.2.8.1.2.1. Fabrikat:  3.2.8.1.2.2. Typ(er):  3.2.8.1.3. Övriga (i förekommande fall) 3.2.8.2. Variant 2 (endast vid typgodkännanden av motorer för flera särskilda 
bränslesammansättningar) 
 4. VENTILTIDER  4.1. Maximal ventillyftning samt öppnings- och slutningstider i förhållande till dödpunkterna 
eller motsvarande uppgifter ..................................... 
4.2. Referens- och/eller inställningsområden
(2) : ................................... 
 5. TÄNDNINGSYSTEM (ENDAST FÖR MOTORER MED GNISTTÄNDNING)  5.1. Typ av tändningssystem: Gemensam spole för tändstift/separat spole för varje 
tändstift/spole på tändstift/annat (specificera)
(2) 
5.2. Tändningsstyrenhet 5.2.1. Fabrikat: .............................................................. 5.2.2. Typ(er): .............................................................. 5.3. Tändningsförinställningskurva/tändningsförinställningsdiagram
(2)(3) : ........................... 
5.4. Tändningsinställning(3): ..... grader före ÖD (TDC) vid ett varvtal av ....... min-1 och ett 
MAP av ................. kPa 
5.5. Tändstift 
5.5.1. Fabrikat: .............................................................. 5.5.2. Typ(er): .............................................................. L 375/50 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
5.5.3. Gnistgap: ........................................................mm 
5.6. Tändspole(ar) 
5.6.1. Fabrikat: .............................................................. 5.6.2. Typ(er): ..............................................................  6. MOTORDRIVEN UTRUSTNING    Motorn skall inlämnas för provning med de hjälpaggregat som krävs för att driva motorn 
(t.ex. fläkt, vattenpump, osv.) enligt föreskrifter nr 24 och under driftsförhållanden enligt 
samma föreskrifter.  
  
6.1. Hjälpaggregat som skall monteras inför provningen 
   Om det är omöjligt eller olämpligt att installera hjälpaggregaten på provningsbänken skall 
den effekt de förbrukar bestämmas och subtraheras från den uppmätta motoreffekten inom 
hela det driftsområde som används under provningscykeln(erna). 
 
6.2. Hjälpaggregat som skall avlägsnas inför provningen 
   Hjälpaggregat som endast behövs för fordonets drift (t.ex. tryckluftskompressor eller 
luftkonditioneringssystem) skall avlägsnas före provningen. Om hjälpaggregaten inte kan 
avlägsnas får den effekt de förbrukar bestämmas och adderas till den uppmätta motoreffekten inom hela det driftsområde som används under provningscykeln(erna). 
 
7. YTTERLIGARE UPPLYSNINGAR OM PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN  7.1. Använt smörjmedel 
7.1.1. Fabrikat: ................................................................. 7.1.2. Typ: ................................................................. (Ange andelen olja i blandningen om 
smörjmedel och bränsle är blandade): ......... 
7.2. Motordriven utrustning  (i förekommande fall) 
 Den effekt som förbrukas av hjälpaggregaten behöver endast bestämmas,   – om de hjälpaggregat som krävs för motorns drift inte är monterade på motorn och/eller  – om de hjälpaggregat som inte krävs för motorns drift är monterade på motorn.  7.2.1. Uppräkning och kännetecknande uppgifter: .................................. 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/51
7.2.2. Effekt som förbrukas vid olika uppgivna motorvarvtal: 
 
Utrustning Effekt (kW) som förbrukas vid olika motorvarvtal 
 Tomgång Lågt 
varvtal Högt 
varvtal Varvtal 
A(7) Varvtal 
B(7) Varvtal 
C(7) Referensvarvtal(8) 
P(a) 
Hjälpaggregat som 
krävs för motorns drift (effekten skall subtraheras från den uppmätta motoreffekten) 
se punkt 6.1.        
P(b) 
Hjälpaggregat som 
inte krävs för motorns drift (effekten skall adderas till den uppmätta motoreffekten) 
se punkt 6.2.        
 8. MOTORPRESTANDA  8.1. Motorvarvtal 
(9) 
  Lågt varvtal (n
lo): ..................................................min-1 
 Högt varvtal (n hi): .................................................min-1 
  för ESC- och ELR-cykler  Tomgång: ..........................................................min
-1 
 Varvtal A: .........................................................min-1 
 Varvtal B: .........................................................min-1 
 Varvtal C: .........................................................min-1 
 för ETC-cykel L 375/52 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 Referensvarvtal: .................................................min-1 
 
8.2. Motoreffekt (uppmätt i enlighet med bestämmelserna i föreskrifter nr 24) i kW 
 
   Motorvarvtal 
 
 Tom- 
gång Varvtal A(7) Varvtal B(7) Varvtal C(7) Referensvarvtal(8) 
P(m) 
Effekt uppmätt på 
provningsbänken       
P(a) 
Effekt förbrukad av hjälpaggregat som skall monteras inför provningen (punkt 6.1) 
- om monterade - om ej monterade   
 
    
0      
0      
0      
0      
0 
P(b) 
Effekt förbrukad av 
hjälpaggregat som skall avlägsnas inför provningen (punkt 6.2) 
- om monterade - om ej monterade     
 
0     
 
0     
 
0     
 
0     
 
0 
P(n) 
Nettomotoreffekt  = P(m) - P(a) + P(b)      
 
8.3. Dynamometerinställningar (kW) 
  Dynamometerinställningarna för ESC- och ELR-provningar och för referenscykeln för 
ETC-provning skall grundas på nettomotoreffekten P(n) i punkt 8.2. Det 
rekommenderas att motorn installeras på provningsbänken i nettoskick. I detta fall är P(m) och P(n) identiska. Om det är omöjligt eller olämpligt att köra motorn i nettoskick skall dynamometerinställningarna korrigeras till nettoskick med ovanstående formel. 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/53
8.3.1. ESC- och ELR-provningar 
  Dynamometerinställningarna skall beräknas enligt formeln i punkt 1.2 i tillägg 1 till 
bilaga 4. 
 
Belastning i 
procent Motorvarvtal 
 Tomgång Varvtal A Varvtal B Varvtal C 
10  --    
25   --    
50   --    
75  --    
100     
 8.3.2. ETC-provning    Om motorn inte provas i nettoskick skall den korrektionsformel som enligt punkt 2 i 
tillägg 2 till bilaga 4 bestämts för omvandling av uppmätt effekt eller uppmätt arbete i 
provningscykeln till nettoeffekt eller nettoarbete i provningscykeln tillhandahållas av motortillverkaren för hela det driftområde som används under provningscykeln samt godkännas av den tekniska tjänsten. 
 Fotnoter
: 
 
(1) När det gäller icke-konventionella motorer och system skall tillverkaren lämna uppgifter 
som motsvarar dem som anges här. 
 
(2) Stryk det inte tillämpliga. 
 
(3) Ange tolerans. 
 (6)
 När det gäller system som utformats på ett annat sätt skall motsvarande uppgifter lämnas 
(avseende punkt 3.2). 
 (7)
 ESC-provning 
 (8)
 Endast ETC-provning. 
 (9)
 Ange toleransen, som skall ligga inom ±3 % av de värden som uppgivits av tillverkaren. 
__________ L 375/54 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
Bilaga 1 – Tillägg 1  
 
EGENSKAPER HOS TILL MOTORN HÖRANDE FORDONSDELAR 
 
 
1. Insugningssystemsundertryck vid nominellt varvtal och vid 100 % belastning: ............kPa  2. Avgassystemsmottryck vid nominellt motorvarvtal och vid 100 % belastning: ............kPa  3. Avgassystemets volym: ..................................................................................................cm³  4. Effekt som förbrukas av de hjälpaggregat som krävs för motorns drift enligt föreskrifter nr 
24 och under driftsförhållanden enligt samma föreskrifter 
 
Utrustning Effekt (kW) som förbrukas vid olika motorvarvtal 
 Tom-
gångLågt Högt Varvtal A Varvtal B Varvtal C Referensvarvtal(2) 
P(a) 
Hjälpaggregat som krävs för motorns drift (effekten skall subtraheras från den uppmätta motoreffekten) se punkt 6.1 i bilaga 1.        
 
(1) ESC-provning 
(2) Endast ETC-provning. 
__________  27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/55
Bilaga 1 – Tillägg 2  
 
GRUNDLÄGGANDE EGENSKAPER HOS MOTORFAMILJEN 
 
 
1. GEMENSAMMA PARAMETRAR 
 1.1. Förbränningscykel: ..................................................... 1.2. Kylmedel: ....................................................... 1.3. Antal cylindrar
(1)................................................. 
1.4. Slagvolym per cylinder: ..................................... 1.5. Luftinloppssystem: ............................................. 1.6. Förbränningskammarens typ/utformning: ....................................... 1.7. Ventiler och kanaler - konfiguration, storlek och antal: ................... 1.8. Bränsleförsörjningssystem: .......................................................... 1.9. Tändningssystem (gasmotorer): ........................................ 1.10. Diverse funktioner:  - laddluftkylsystem
(1): ........................................... 
 - avgasåterföring(1): ....................................... 
 - vatteninsprutning/emulsion(1): ........................................ 
 - luftinsprutning (1)..................................................... 
1.11. Avgasefterbehandling(1): ..................................................................... 
 Belägg för likvärdigt (eller för huvudmotorn lägsta) förhållande mellan  systemeffekt och bränsletillförsel per slag enligt diagram nummer: .......................  L 375/56 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
2. FÖRTECKNING ÖVER MOTORFAMILJER  
 2.1. Dieselmotorfamiljens namn: .......................................  2.1.1. Specifikation av motorerna inom denna familj:  
     Huvudmotor 
Motortyp      
Antal cylindrar      
Nominellt varvtal  (min-1)      
Bränslemängd per slag (mm³)      
Nominell nettoeffekt (kW)      
Varvtal vid maximalt 
vridmoment (min-1)      
Bränslemängd per slag (mm³)      
Maximalt vridmoment (Nm)      
Lågt tomgångsvarvtal (min-1)      
Slagvolym (i % av 
huvudmotorns)     100 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/57
2.2. Gasmotorfamiljens namn: ........................................... 
 2.2.1 Specifikation av motorerna inom denna familj:  
     Huvudmotor 
Motortyp      
Antal cylindrar      
Nominellt varvtal  (min-1)      
Bränslemängd per slag (mm3)      
Nominell nettoeffekt (kW)      
Varvtal vid maximalt 
vridmoment (min-1)      
Bränslemängd per slag (mm³)      
Maximalt vridmoment (Nm)      
Lågt tomgångsvarvtal (min-1)      
Slagvolym (i % av huvudmotorns)     100 
Tändningsinställning      
Avgasåterföringsflöde (EGR)      
Luftpump ja/nej      
Luftpumpens verkliga flöde      
 
(1) Om inte tillämpligt, ange ”N/A” 
 
__________ L 375/58 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
Bilaga 1 - Tillägg 3  
 
GRUNDLÄGGANDE EGENSKAPER HOS MOTORTYPEN INOM FAMILJEN(1) 
 
1. MOTORBESKRIVNING 
 1.1.  Tillverkare: ............................................................................................................. ...... 
1.2.  Tillverkarens motorbeteckning:.................................................................................... 1.3.  Förbränningscykel: fyrtakt/tvåtakt
(2)  
1.4.  Antal cylindrar och deras arrangemang:....................................................................... 1.4.1.  Cylinderdiameter: ..................................................................................................mm 1.4.2.  Slaglängd:............................................................................................................. ..mm 
1.4.3.  Tändningsföljd: ........................................................................................................ .... 
1.5.  Slagvolym: .............................................................................................................c m³ 
1.6.  Volymkompressionsförhållande
(3) :.............................................................................. 
1.7.  Ritning(ar) över förbränningskammare och kolvtopp: ................................................ 1.8.  Minsta tvärsnittsarea hos in- och utloppskanaler: .................................................cm² 1.9.  Tomgångsvarvtal: ............................................................................................... min
-1 
1.10.  Maximal nettoeffkt: ........kW vid ....................................................................... min-1 
1.11.  Maximalt tillåtet motorvarvtal: ........................................................................... min-1 
1.12.  Maximalt nettovridmoment: ........Nm vid .......................................................... min-1 
1.13.   Förbränningssystem: kompressionständning/gnisttändning(2) 
1.14.   Bränsle: Diesel/motorgas (LPG)/naturgas typ H/naturgas typ L/naturgas typ 
HL/etanol(1) 
1.15.   Kylsystem 
1.15.1.  Vätska 
1.15.1.1. Slag av vätska: ..................................................................................................... ........ 
1.15.1.2. Cirkulationspump(ar): ja/nej(2) 
1.15.1.3. Egenskaper eller fabrikat och typ(er) (i förekommande fall): ...................................... 1.15.1.4. Utväxlingsförhållande(n) (i förekommande fall): ....................................................... 1.15.2.  Luft 1.15.2.1. Fläkt: ja/nej
(2) 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/59
1.15.2.2. Egenskaper eller fabrikat och typ(er) (i förekommande fall): ...................................... 
1.15.2.3. Utväxlingsförhållande(n) (i förekommande fall): ........................................................ 1.16.  Tillåten temperatur enligt tillverkaren  
1.16.1.  Vätskekylning: högsta temperatur vid utloppet:........................................................K 1.16.2.  Luftkylning: ............   Referenspunkt: ...................... Högsta temperatur vid 
referenspunkten: .......................................................................................................K 
1.16.3. Högsta lufttemperatur vid laddluftkylarens utlopp (i förekommande fall) ...........................K 1.16.4. Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasröret(en) som ligger intill 
avgasgrenrörets(ens) eller turboladdarens(arnas) utloppsfläns(ar):...........................K 
1.16.5.  Bränsletemperatur: min. .................K, max. ............................................................K 
  för dieselmotorer vid insprutningspumpens inlopp, för gasdrivna motorer vid 
tryckregulatorns slutsteg. 
1.16.6.  Bränsletryck: min. ......................kPa, max. ..........................................................kPa   vid tryckregulatorns slutsteg, endast naturgasdrivna gasmotorer. 1.16.7.  Smörjmedelstemperatur: min. ..................K, max. ..................................................K 1.17  Överladdare:  ja/nej
(2) 
1.17.1.  Fabrikat:............................................................................................................. ........... 
1.17.2.  Typ:.................................................................................................................. ............. 
1.17.3.  Systembeskrivning (t.ex. maximalt laddtryck, övertrycksventil, i förekommande fall):
............................................................................................................................... ....... 
1.17.4.  Laddluftkylare: ja/nej(2) 
1.18.   Insugningssystem 
  Högsta tillåtna insugningsundertryck vid nominellt varvtal och vid 100 % belastning 
enligt föreskrifter nr 24 och under driftsförhållanden enligt samma föreskrifter.. kPa 
1.19.   Avgassystem  
  Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och vid 100 % belastning 
enligt föreskrifter nr 24 och under driftsförhållanden enligt samma föreskrifter...kPa 
  Avgassystemets volym: ........................................................................................ dm³  L 375/60 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
2.  ÅTGÄRDER MOT LUFTFÖRORENINGAR 
 2.2. Anordning för återföring av vevhusavgaser (beskrivning och ritningar): .................... 2.2.  Ytterligare anordningar mot luftföroreningar (om sådana finns och inte omfattas av 
någon annan rubrik) 
2.2.1.  Katalysator: ja/nej
(2) 
2.2.1.1. Fabrikat:............................................................................................................. ........... 
2.2.1.2. Typ(er):.............................................................................................................. ........... 
2.2.1.3. Antal katalysatorer och katalysatorelement:....................... 2.2.1.4. Katalysatorns(ernas) mått, form och volym: ................................................................ 2.2.1.5. Typ av katalys:....................................................................................................... ....... 
2.2.1.6. Totalt ädelmetallinnehåll:............................................................................................ . 
2.2.1.7. Relativ koncentration: ................................................................................................ .. 
2.2.1.8. Substrat (struktur och material):................................................................................... 2.2.1.9. Celltäthet: ........................................................................................................... .......... 
2.2.1.10. Typ av katalysatorhölje: ............................................................................................. .. 
2.2.1.11. Katalysatorns(ernas) placering (placering och referensavstånd i avgasledningen): .... 2.2.2.  Syreavkännare: ja/nej
(2) 
2.2.2.1. Fabrikat:............................................................................................................. ........... 
2.2.2.2. Typ:.................................................................................................................. ............. 
2.2.2.3. Placering:............................................................................................................ .......... 
2.2.3.  Luftinsprutning: ja/nej(2) 
2.2.3.1. Typ (pulserande luft, luftpump, osv.): ......................................................................... 2.2.4.  Avgasåterföring (EGR): ja/nej
(2)  
2.2.4.1. Egenskaper (flöde, osv.):............................................................................................. . 
2.2.5.  Partikelfälla: ja/nej(2) 
2.2.5.1. Partikelfällans mått, form och kapacitet:...................................................................... 2.2.5.2. Partikelfällans typ och konstruktion:............................................................................ 2.2.5.3. Placering (referensavstånd i avgasledningen): ............................................................. 2.2.5.4. Regenereringsmetod eller regenereringssystem, beskrivning och/eller ritning:........... 2.2.6    Andra system: ja/nej
(2) 
2.2.6.1. Beskrivning och funktionssätt:.....................................................................................  27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/61
3.  BRÄNSLESYSTEM 
 3.1.  Dieselmotorer 
3.1.1.  Matarpump    Tryck
(3) : .........kPa eller pumpdiagram(2):.................................................................... 
3.1.2.  Insprutningssystem 3.1.2.1. Pump 3.1.2.1.1.  Fabrikat:.......................................................................................................... .............. 
3.1.2.1.2. Typ(er):............................................................................................................ ............. 
3.1.2.1.3. Bränslemängd: ......mm³
(3) per slag vid motorvarvtal.......min-1 vid full insprutning 
eller pumpdiagram(2)(3): ................... Ange den metod som använts: på motor/i 
pumpprovningsbänk(2) Om systemet har laddtrycksreglering uppge bränsleförsörjning 
och laddtryck som en funktion av motorvarvtalet. 
3.1.2.1.4. Förinställning av insprutning 3.1.2.1.4.1. Förinställningskurva
(3):................................................................................................. 
3.1.2.1.4.2. Statisk förinställning(3): ................................................................................................ 
3.1.2.2. Tryckrör 3.1.2.2.1. Längd:.............................................................................................................. .......mm 
3.1.2.2.2. Innerdiameter:...................................................................................................... ...mm 
3.1.2.3. Insprutare 3.1.2.3.1. Fabrikat:........................................................................................................... ............. 
3.1.2.3.2. Typ(er):............................................................................................................ ............. 
3.1.2.3.3. ”Öppningstryck”:.................................................................................................kPa
(3) 
  eller egenskapsdiagram(2)(3): ......................................................................................... 
3.1.2.4. Regulator 3.1.2.4.1. Fabrikat:........................................................................................................... ............. 
3.1.2.4.2. Typ(er):............................................................................................................ ............. 
3.1.2.4.3. Varvtal då begränsningen inleds vid full belastning: ......................................... min
-1 
3.1.2.4.4. Högsta varvtal vid obelastad motor: ................................................................... min-1 
3.1.2.4.5. Tomgångsvarvtal: ............................................................................................... min-1 
3.1.3. Kallstartsystem 3.1.3.1. Fabrikat: ............................................................................................................ ........... 
3.1.3.2. Typ(er):.............................................................................................................. ........... L 375/62 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
3.1.3.3. Beskrivning: .......................................................................................................... ....... 
3.1.3.4. Extra starthjälp: ..................................................................................................... ....... 
3.1.3.4.1. Fabrikat:........................................................................................................... ............. 
3.1.3.4.2. Typ:................................................................................................................ ............... 
3.2. Gasdrivna motorer(6) 
3.2.1.  Bränsle: naturgas/motorgas (LPG)(2) 
3.2.2. Tryckregulator(er) eller förångare/tryckregulator(er)(3) 
3.2.2.1. Fabrikat:............................................................................................................. ........... 
3.2.2.2. Typ(er):.............................................................................................................. ........... 
3.2.2.3. Antal tryckreduceringssteg:.......................................................................................... 
3.2.2.4. Tryck i slutsteget: min................kPa, max. ...........................................................kPa 3.2.2.5. Antal huvudinställningspunkter: ................................................................................. 3.2.2.6. Antal inställningspunkter för tomgång: ....................................................................... 3.2.2.7. Typgodkännandenummer: ........................................................................................... 3.2.3. Bränslesystem: blandarenhet/gasinsprutning/vätskeinsprutning/direktinsprutning
(2) 
3.2.3.1. Reglering av bränsle-/luftförhållandet: ........................................................................ 3.2.3.2. Systembeskrivning och/eller diagram och ritningar: ................................................... 3.2.3.3. Typgodkännandenummer: ........................................................................................... 3.2.4. Blandarenhet 3.2.4.1. Antal: ............................................................................................................... ............ 
3.2.4.2. Fabrikat:............................................................................................................. ........... 
3.2.4.3. Typ(er):.............................................................................................................. ........... 
3.2.4.4. Placering:............................................................................................................ .......... 
3.2.4.5. Inställningsmöjligheter:.............................................................................................. .. 
3.2.4.6. Typgodkännandenummer: ........................................................................................... 3.2.5. Insprutning via inloppsgrenrör 3.2.5.1. Insprutning: enpunkts/flerpunkts
(2) 
3.2.5.2. Insprutning: kontinuerlig/simultan/sekventiell(2) 
3.2.5.3. Insprutningsutrustning 3.2.5.3.1. Fabrikat: .......................................................................................................... ............. 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/63
3.2.5.3.2. Typ(er): ........................................................................................................... ............. 
3.2.5.3.3. Inställningsmöjligheter:............................................................................................ .... 
3.2.5.3.4. Typgodkännandenummer:............................................................................................ 
3.2.5.4. Matarpump (i förekommande fall):.............................................................................. 3.2.5.4.1. Fabrikat: .......................................................................................................... ............. 
3.2.5.4.2. Typ(er): ........................................................................................................... ............. 
3.2.5.4.3. Typgodkännandenummer:............................................................................................ 3.2.5.5. Insprutare: .......................................................................................................... .......... 
3.2.5.5.1. Fabrikat: .......................................................................................................... ............. 
3.2.5.5.2. Typ(er):............................................................................................................ ............. 
3.2.5.5.3. Typgodkännandenummer:............................................................................................ 3.2.6.  Direktinsprutning 3.2.6.1. Insprutningspump/tryckregulator
(2) 
3.2.6.1.1. Fabrikat:........................................................................................................... ............. 
3.2.6.1.2. Typ(er):............................................................................................................ ............. 
3.2.6.1.3. Insprutningstidpunkt: .............................................................................................. ..... 
3.2.6.1.4. Typgodkännandenummer:............................................................................................ 3.2.6.2. Insprutare 3.2.6.2.1. Fabrikat: .......................................................................................................... ............. 
3.2.6.2.2. Typ(er): ........................................................................................................... ............. 
3.2.6.2.3. Öppningstryck eller egenskapsdiagram
(3): ………………………………….………. 
3.2.6.2.4. Typgodkännandenummer:............................................................................................ 3.2.7. Elektronisk styrenhet (ECU) 3.2.7.1. Fabrikat: ............................................................................................................ ........... 
3.2.7.2. Typ(er): ............................................................................................................. ........... 
3.2.7.3. Inställningsmöjligheter:.............................................................................................. .. 
3.2.8. Utrustning som är specifik för naturgas 3.2.8.1. Variant 1 (endast vid typgodkännanden av motorer för flera särskilda 
bränslesammansättningar) L 375/64 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
3.2.8.1.2. Bränslesammansättning: 
   
metan (CH 4): basvärde:.... mol-% min.....mol-% max.....mol-% 
etan (C 2H 6): basvärde:....mol-% min.....mol-% max.....mol-% 
propan (C 3H 8): basvärde:....mol-% min.....mol-% max.....mol-% 
butan (C 4H 10): basvärde:....mol-% min.....mol-% max.....mol-% 
C5/C5+: basvärde:....mol-% min.....mol-% max.....mol-% syrgas (O
2):  basvärde:....mol-% min.....mol-% max.....mol-% 
inerta gaser (N 2, He 
osv.): basvärde:....mol-% min.....mol-% max.....mol-% 
 3.2.8.1.2. Insprutare 3.2.8.1.2.1. Fabrikat:  3.2.8.1.2.2. Typ(er):  3.2.8.1.3. Övriga (i förekommande fall) 3.2.8.2. Variant 2 (endast vid typgodkännanden av motorer för flera särskilda 
bränslesammansättningar) 
 4. VENTILTIDER  4.1. Maximal ventillyftning samt öppnings- och slutningstider i förhållande till dödpunkterna 
eller motsvarande uppgifter ..................................... 
4.2. Referens- och/eller inställningsområden
(2) : ................................... 
 5. TÄNDNINGSYSTEM (ENDAST FÖR MOTORER MED GNISTTÄNDNING)  5.2. Typ av tändningssystem: Gemensam spole för tändstift/separat spole för varje 
tändstift/spole på tändstift/annat (specificera)
(2) 
5.2. Tändningsstyrenhet 5.2.1. Fabrikat: .............................................................. 5.2.2. Typ(er): .............................................................. 5.3. Tändningsförinställningskurva/tändningsförinställningsdiagram
(2)(3): ............................... 
5.4. Tändningsinställning(3): ..... grader före ÖD (TDC) vid ett varvtal av ....... min-1 och ett 
MAP av ................. kPa 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/65
5.5. Tändstift 
5.5.1. Fabrikat: .............................................................. 
5.5.2. Typ(er): .............................................................. 5.5.3. Gnistgap: ........................................................mm 5.6. Tändspole(ar) 
5.6.1. Fabrikat: .............................................................. 5.6.2. Typ(er): .............................................................. 
 
                          Fotnoter
 
 
(1) Skall inges för varje motor i familjen. 
 (2)
 Stryk det inte tillämpliga. 
 (3)
 Ange tolerans. 
 
__________ L 375/66 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
  Bilaga 2A  
 
 MEDDELANDE   (Största format: A4 (210 x 297 mm))  
utfärdat av: Myndighetens namn: 
....................... ....................... ....................... 
     avseende: 2
/   BEVILJAT TYPGODKÄNNANDE 
UTÖKAT TYPGODKÄNNANDE AVSLAG PÅ ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE ÅTERKALLAT TYPGODKÄNNANDE PRODUKTIONENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE 
 för en motortyp med kompressionständning, en naturgasdriven motortyp eller en motorgasdriven (LPG) motortyp med gnisttändning, 2
/ som en separat teknisk enhet med avseende på utsläpp av 
föroreningar enligt föreskrifter nr 49  Typgodkännande nr .....     Utökning nr. .....  
1. Motorns handelsbeteckning eller varumärke: ..................................................................  
 2. Motortyp:................................................................................................................... .......  
 3. Förbränningstyp:  kompressionständning/gnisttändning 2
/ 
 3.1. Slag av bränsle: .......................................................................................................... ......  
 4. Tillverkarens namn och adress:........................................................................................   5. I förekommande fall, namn- och adressuppgifter gällande tillverkarens ombud:……….  6. Högsta tillåtna insugningsundertryck:........................................................................ kPa  7. Högsta tillåtna mottryck:............................................................................................ kPa 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/67
 
8. Största tillåtna effekt som förbrukas av den motordrivna utrustningen:  
mellanläge:  .................kW; nominell: ...................................................................... kW 
 9. Inskränkningar i användningen (i förekommande fall):...................................................   10. Motorns/huvudmotorns utsläppsnivåer 
 
10.1. ESC-provning (om tillämplig): 
CO:......................g/kWh THC: ...................g/kWh NO
x: ....................g/kWh 
PT:.......................g/kWh 
 
10.2. ELR-provning (om tillämplig): 
 Rökvärde:...............................m-1 
 
10.3. ETC-provning (om tillämplig): 
CO:......................g/kWh THC: ...................g/kWh NMHC: ...............g/kWh CH
4:.....................g/kWh 
NO x: ....................g/kWh 
PT:.......................g/kWh 
 11. Motorn inlämnad för provningar den:..............................................................................   12. Teknisk tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarnas utförande:……………  13. Datum för den provningsrapport som utfärdats av denna tjänst: .....................................   14. Nummer på den provningsrapport som utfärdats av denna tjänst:...................................   15. Typgodkännandemärkets placering på motorn: ...............................................................   L 375/68 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
16. Ort: ....................................................................................................................... ............  
 
17. Datum: .................................................................................................................... .........  
 18. Underskrift: .............................................................................................................. .......  
 19. Följande handlingar med ovanstående typgodkännandenummer bifogas detta 
meddelande: 
 
En kopia av bilaga 1 till dessa föreskrifter bifogas ifylld och med de ritningar och 
diagram till vilka hänvisats. 
                                                          
1
/ Det särskilda landsnumret för det land som beviljat/utökat/avslagit ansökan 
om/återkallat typgodkännande (se typgodkännandebestämmelser i föreskrifterna). 
 
2
/ Stryk det som inte är tillämpligt. 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/69
 Bilaga 2B  
 
 MEDDELANDE   (Största format: A4 (210 x 297 mm))  
Utfärdat av: Myndighetens namn: 
....................... ....................... ....................... 
     avseende: 2
/   BEVILJAT TYPGODKÄNNANDE 
UTÖKAT TYPGODKÄNNANDE AVSLAG PÅ ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE ÅTERKALLAT TYPGODKÄNNANDE 
    PRODUKTIONENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE  för en fordonstyp med avseende på utsläpp av föroreningar enligt föreskrifter nr 49  Typgodkännande nr ...     Utökning nr ...   
1. Motorns handelsbeteckning eller varumärke: ..................................................................  
 2. Fordonstyp:................................................................................................................. ......  
 3. Tillverkarens namn och adress:………………………………………………………   4. I förekommande fall, namn- och adressuppgifter gällande tillverkarens ombud:……..  5. Högsta tillåtna insugningsundertryck:........................................................................ kPa  6. Högsta tillåtna mottryck:............................................................................................ kPa  7. Största tillåtna effekt som förbrukas av den motordrivna utrustningen:  L 375/70 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
i mellanläge:  .................kW; nominell: .................................................................... kW 
 
8.     Motorns fabrikat och typ:............................................................................................... ..  
 9.     Motorns/huvudmotorns utsläppsnivåer……………………………………………… 
 
9.1. ESC-provning (om tillämplig): 
CO:......................g/kWh THC: ...................g/kWh NO
x: ....................g/kWh 
PT:.......................g/kWh 
 
9.2. ELR-provning (otillämplig): 
Rökvärde:...............................m-1 
 
9.3. ETC-provning (om tillämplig): 
CO:......................g/kWh THC: ...................g/kWh NMHC: ...............g/kWh CH
4:.....................g/kWh 
NO x: ....................g/kWh 
PT:.......................g/kWh 
 10. Motorn inlämnad för provningar den:..............................................................................   11. Teknisk tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarnas utförande:……………  12. Datum för den provningsrapport som utfärdats av denna tjänst: .....................................   13. Nummer på den provningsrapport som utfärdats av denna tjänst:...................................   14. Typgodkännandemärkets placering på fordonet/motorn2/
:..............................................  27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/71
 
15. Ort: ....................................................................................................................... ............  
 16. Datum: .................................................................................................................... .........  
 17. Underskrift: .............................................................................................................. .......  
 18. Följande handlingar med ovanstående typgodkännandenummer bifogas detta 
meddelande: 
 
En ifylld kopia av bilaga 1 till dessa föreskrifter bifogas med de ritningar och diagram 
till vilka hänvisats. 
                                                        
1
/ Det särskilda landsnumret för det land som beviljat/utökat/avslagit ansökan 
om/återkallat typgodkännande (se typgodkännandebestämmelser i föreskrifterna). 
 
2/ Stryk det som inte är tillämpligt. L 375/72 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
Bilaga 3  
 
TYPGODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNINGAR 
(Se punkt 4.6 i dessa föreskrifter) 
 
I. TYPGODKÄNNANDE ”I” (rad A).  (Se punkt 4.6.3 i dessa föreskrifter)   
Förlaga A
 
 Motorer typgodkända enligt utsläppsgränsvärdena i rad A och drivna med diesel- eller 
motorgasbränsle (LPG). 
 
   
 
Förlaga B
 
  Motorer typgodkända enligt utsläppsgränsvärdena i rad A och drivna med naturgasbränsle. 
Suffixet efter den nationella symbolen anger den egenskap hos bränslet som bestämts i enlighet med punkt 4.6.3.1 i dessa föreskrifter.  
  
   Ovanstående typg odkännandemärken  anbringade på en motor/ett fordon visar att denna motor-
/fordonstyp typgodkänts i Förenade kungariket (E11) enligt föreskrifter nr 49 och med 
typgodkännandenummer 042439. Detta typgodkännande anger att typgodkännandet beviljats i 
enlighet med kraven i föreskrifter nr 49 där ändringsserie 04 ingår och att relevanta gränsvärden i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter uppfyllts.  
 HL ta
3
aa 
2 E   11 49 RI - 042439  a
3
a  = 8  m m min . aa 
2 E   11 49 RI - 042439  a
3
a  = 8 m m min . 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/73
II. TYPGODKÄNNANDE ”II” (rad B1). 
 (Se punkt 4.6.3 i dessa föreskrifter)  
Förlaga C
 
  Motorer typgodkända enligt utsläppsgränsvärdena i rad B1och drivna med diesel- eller 
motorgasbränsle (LPG). 
 
 
 
Förlaga D
 
 
 Motorer typgodkända enligt utsläppsgränsvärdena i rad B1 och drivna med naturgasbränsle. 
Suffixet efter den nationella symbolen anger den egenskap hos bränslet som bestämts i enlighet med punkt 4.6.3.1 i dessa föreskrifter.  
 
    Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en motor/ett fordon visar att denna motor-
/fordonstyp typgodkänts i Förenade kungariket (E11) enligt föreskrifter nr 49 och med 
typgodkännandenummer 042439. Detta typgodkännande anger att typgodkännandet beviljats i 
enlighet med kraven i föreskrifter nr 49 där ändringsserie 04 ingår och att relevanta gränsvärden i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter uppfyllts. 
 
III. TYPGODKÄNNANDE ”III” (rad B2). 
 (Se punkt 4.6.3 i dessa föreskrifter) 
Förlaga E
 
  Motorer typgodkända enligt utsläppsgränsvärdena i rad B2 och drivna med diesel- eller 
motorgasbränsle (LPG). 
      
Förlaga F
 
 a a 
2 E  11 49 RIII - 042439  a
3
a  = 8  m m min . H ta
3
aa 
2 E   11 49 RII - 042439  a
3
a  = 8  m m min . aa 
2 E   11 49 RII - 042439  a
3
a  = 8  m m min . L 375/74 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 Motorer typgodkända enligt utsläppsgränsvärdena i rad B2 och drivna med naturgasbränsle. 
Suffixet efter den nationella symbolen anger den egenskap hos bränslet som bestämts i 
enlighet med punkt 4.6.3.1 i dessa föreskrifter.  
 
     Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en motor/ett fordon visar att denna motor-
/fordonstyp typgodkänts i Förenade kungariket (E11) enligt föreskrifter nr 49 och med 
typgodkännandenummer 042439. Detta typgodkännande anger att typgodkännandet beviljats i 
enlighet med kraven i föreskrifter nr 49 där ändringsserie 04 ingår och att relevanta gränsvärden i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter uppfyllts. 
 
IV. Typgodkännande ”IV” (rad C). 
 (Se punkt 4.6.3 i dessa föreskrifter) 
Förlaga G
 
  Motorer typgodkända enligt utsläppsgränsvärdena i rad C och drivna med diesel- eller 
motorgasbränsle (LPG). 
 
  
  
Förlaga H
 
 
 Motorer typgodkända enligt utsläppsgränsvärdena i rad C och drivna med naturgasbränsle. 
Suffixet efter den nationella symbolen anger den egenskap hos bränslet som bestämts i 
enlighet med punkt 4.6.3.1 i dessa föreskrifter.  
 
    Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en motor/ett fordon visar att denna motor-
/fordonstyp typgodkänts i Förenade kungariket (E11) enligt föreskrifter nr 49 och med 
typgodkännandenummer 042439. Detta typgodkännande anger att typgodkännandet beviljats i 
enlighet med kraven i föreskrifter nr 49 där ändringsserie 04 ingår och att relevanta gränsvärden i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter uppfyllts. 
 aa 
2 E   11 49 RIV - 042439  a
3
a  = 8 m m min . L ta
3
aa 
2 E   11 49 RIII - 042439  a
3
a  = 8  m m min . 
HL ta
3
aa 
2 E   11 49 RIV - 042439  a
3
a  = 8  m m min . 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/75
V. MOTOR/FORDON TYPGODKÄND(T) ENLIGT FLERA FÖRESKRIFTER 
 (Se punkt 4.7 i dessa föreskrifter)  
Förlaga I
 
 
    
 Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en motor/ett fordon visar att denna motor-
/fordonstyp blivit typgodkänd i Förenade kungariket (E11) enligt föreskrifter nr 49 
(utsläppsnivå IV) och föreskrifter nr 24 1
/. De första två siffrorna i typgodkännandenumren 
anger att föreskrifter nr 49 vid tidpunkten för respektive typgodkännanden omfattade 
ändringsserie 04 och föreskrifter nr 24 ändringsserie 03. 
_____________  1
/ Det andra föreskriftsnumret ges endast som ett exempel.   
_________ 49 IV HL  
24 03 1628  04 2439  a 
2 a E   11 a 
3 a 
2 
a 
2  a 
3 
a 
3 L 375/76 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
Bilaga 4  
 
PROVNINGSFÖRFARANDE 
 
1. INLEDNING 
 1.1. I denna bilaga beskrivs metoderna för bestämning av utsläpp av gasformiga ämnen, 
partiklar och rök från de motorer som skall provas. Tre provningscykler beskrivs som skall tillämpas enligt bestämmelserna i föreskrifterna, punkt 5.2: 
 1.1.1. ESC-provning som består av en cykel med 13 stationära steg,  1.1.2. ELR-provning som består av transienta belastningssteg vid olika varvtal, som är 
integrerade delar av provningsförfarandet och som körs samtidigt, 
 1.1.3. ETC-provning som består av transienta steg, uppdelade i sekvenser.   1.2. Provningen skall genomföras med motorn monterad på en provningsbänk och ansluten 
till en dynamometer. 
 1.3. Mätprincip
 
  De avgasutsläpp från motorn som skall mätas omfattar gasformiga ämnen (kolmonoxid 
och sammanlagda kolväten, endast för dieselmotorer i ESC-provning; icke-metankolväten, endast för diesel- och gasmotorer i ETC-provning; metan, endast för gasmotorer i ETC-provning samt kväveoxider), partiklar (endast för diesel- och gasmotorer i steg C) och rök (endast för dieselmotorer i ELR-provning). Dessutom används ofta koldioxid som spårgas för att bestämma utspädningsförhållandet mellan del- och fullflödesutspädningssystemen. Enligt god branschpraxis rekommenderas en fortlöpande mätning av koldioxid som ett utmärkt verktyg för att upptäcka mätproblem under provningsförloppet. 
 1.3.1.  ESC-provning 
  Under en fastställd serie av driftsförhållanden med varmkörd motor skall mängderna av 
ovannämnda avgasutsläpp fortlöpande undersökas genom provtagning från den outspädda avgasen. Provningscykeln består av ett antal varvtals- och effektsteg som skall täcka det typiska driftsområdet för dieselmotorer. I varje steg skall koncentrationen av varje gasformig förorening, avgasflöde och avgiven effekt bestämmas och de uppmätta värdena viktas. Partikelprovet skall utspädas med konditionerad omgivningsluft. Ett prov skall tas under hela provningsförfarandet vilket skall uppsamlas på ett lämpligt filter. Antalet gram per kilowattimme (kWh) av varje utsläppt förorening skall beräknas enligt beskrivningen i tillägg 1 till denna bilaga. Dessutom skall NO
x mätas vid tre provningspunkter inom det kontrollområde som valts 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/77
av den tekniska tjänsten 1 / och de uppmätta värdena jämföras med de värden som 
beräknats från de steg i provningscykeln som innehåller de valda provningspunkterna. 
Genom dubbelkontroll av NO x säkerställs verkningsgraden i motorns kontroll av 
utsläpp inom det driftsområde som är typiskt för motorn. 
 1.3.2.  ELR-provning 
   Under en fastställd belastningsresponsprovning skall röken från en varmkörd motor 
analyseras med hjälp av en opacimeter. Provningen består av att vid konstant varvtal belasta motorn med belastning mellan 10 % och 100 % vid tre olika motorvarvtal. Dessutom skall ett fjärde belastningssteg som valts av den tekniska tjänsten
1 köras och 
dess värde jämföras med värdena från de föregående belastningsstegen. Toppvärdet för röktätheten skall bestämmas med hjälp av en medelvärdesalgoritm enligt beskrivning i tillägg 1 till denna bilaga.  
 1.3.3.  ETC-provning 
  Under en fastställd transient cykel av driftsförhållanden med en varmkörd motor som 
nära liknar vägtypsspecifika trafikmönster för motorer  i tunga lastvagnar och bussar skall ovannämnda föroreningar undersökas efter utspädning av hela avgasflödet med konditionerad omgivningsluft. Med hjälp av motordynamometerns återkopplingssignaler för motorns vridmoment och varvtal skall effekten integreras med avseende på cykelns tid, vilket resulterar i det arbete som motorn genererat under cykeln. Koncentrationen av NO
x och kolväten skall bestämmas under cykeln genom 
integrering av analysatorsignalen. Koncentrationen av CO, CO 2 och icke-
metankolväten kan bestämmas genom integrering av analysatorsignalen eller genom provuppsamling i säckar. För partiklar skall ett proportionerligt prov samlas på lämpliga filter. Flödet av utspädd avgas skall bestämmas under cykeln för beräkning av föroreningarnas massutsläppsvärden. Massutsläppsvärdena skall ställas i relation till motorns arbete för att erhålla antalet gram av varje förorening som utsläpps per kilowattimme (kWh) enligt beskrivning i tillägg 2 till denna bilaga. 
 
                    
 
1 / Provningspunkterna skall väljas med vedertagna statistiska stickprovsmetoder. L 375/78 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
2. PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN 
 2.1. Provningsförhållanden för motorn
 
 2.1.1. Den absoluta temperaturen (T
a) i motorns inloppsluft uttryckt i kelvin och det torra 
lufttrycket (p s) uttryckt i kPa skall mätas och parametern F skall bestämmas enligt 
följande bestämmelser: 
  a) för dieselmotorer:    Sugmotorer och motorer med mekanisk överladdning:  
7 , 0
29899⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛=a
sT
pF  
 
 Turboladdade motorer med eller utan kylning av inloppsluften:  
5 , 1 7 , 0
29899⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛=a
sT
pF  
 
 b) för gasmotorer:   
6 , 0 2 , 1
29899⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛∗⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛=a
sT
pF  
 
2.1.2.  Provningens giltighet 
  För att en provning skall betraktas som giltig skall parametern F vara sådan att:  
0,96 ≤ F ≤ 1,06 
 2.2. Motorer med laddluftkylning
 
  Laddluftens temperatur skall registreras och skall vid varvtalet för uppgiven 
maximieffekt och full belastning ligga inom ±5 K av den maximala laddluftstemperatur som anges i punkt 1.16.3 i tillägg 1 till bilaga 1. Kylmedlets temperatur skall vara minst 293 K (20 °C).  
  Om ett särskilt provningssystem eller en extern fläkt används skall laddluftens 
temperatur ligga inom ±5 K av den maximala laddluftstemperatur som anges i bilaga 1, punkt 1.16.3 vid varvtalet för största uppgivna effekt och full belastning. Den inställning av laddluftkylaren som krävs för att uppfylla ovanstående villkor skall användas under hela provningscykeln. 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/79
2.3. Luftinloppssystem  
 
 Ett luftinloppssystem för motorn skall användas som ger en strypning av luftintaget 
inom ±100 Pa från det övre gränsvärdet för motorn när den körs vid varvtalet för uppgiven maximieffekt och full belastning.  
 2.4. Avgassystem
 
  Ett avgassystem skall användas som ger ett avgasmottryck som ligger inom ±1 000 Pa 
från det övre gränsvärdet för motorn när den körs vid varvtalet för uppgiven maximieffekt och full belastning samt har en volym som ligger inom ±40 % av vad som angivits av tillverkaren. Ett särskilt provningssystem får användas, förutsatt att det återspeglar motorns verkliga driftsförhållanden. Avgassystemet skall uppfylla de krav för uppsamling av avgas som anges i bilaga 4, tillägg 4, punkt 3.4 och i bilaga 4, tillägg 6, punkt 2.2.1, EP och punkt 2.3.1, EP. 
  Om motorn är utrustad med en avgasefterbehandlingsanordning skall avgasröret ha 
samma diameter som används vid drift och sitta minst fyra rördiametrar uppströms från inloppet till den expansionsdel som innehåller efterbehandlingsanordningen. Avståndet från avgasgrenrörets fläns eller turboladdarens utlopp till avgasefterbehandlingsanordningen skall vara samma som i fordonskonfigurationen eller ligga inom det avstånd som angivits av tillverkaren. Avgasmottrycket eller strypningen skall uppfylla samma villkor som ovan och får inställas med en ventil. Efterbehandlingsbehållaren får avlägsnas under övningsprovningar och under motorinställning och ersättas med en motsvarande behållare med ett inaktivt katalysämne. 
 2.5. Kylsystem
 
  Ett motorkylsystem med tillräcklig kapacitet att hålla motorn vid de normala 
driftstemperaturer som föreskrivs av tillverkaren skall användas.   
 2.6 Smörjolja
 
  Uppgifter om den smörjolja som används vid provningen skall registreras och 
framläggas tillsammans med provningsresultaten enligt anvisningarna i bilaga 1, punkt 7.1. 
 2.7. Bränsle
 
  Bränslet skall vara det referensbränsle som anges i bilagorna 5, 6 eller 7.   Bränsletemperatur och mätpunkt skall anges av tillverkaren och ligga inom de gränser 
som anges i bilaga 1, punkt 1.16.5. Bränsletemperaturen får inte vara lägre än 306 K (33 °C). Om inget annat anges skall den vara 311 K ±5 K (38 °C ±5 °C) vid inloppet till bränsleinmatningen. L 375/80 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
 För natur- och motorgasdrivna (LPG) motorer skall bränsletemperatur och mätpunkt 
ligga inom de gränsvärden som anges i bilaga 1, punkt 1.16.5 eller i bilaga 1, tillägg 3, punkt 1.16.5 i de fall där motorn inte är en huvudmotor. 
 2.8. Provning av avgasefterbehandlingssystemen
 
  Om motorn är utrustad med ett avgasefterbehandlingssystem skall de utsläpp som mäts 
under provningscykeln(erna) vara representativa för utsläppen under verkliga driftsförhållanden. Om detta inte kan uppnås med en enda provningscykel (t.ex. för partikelfilter med periodisk regenerering) skall flera provningscykler utföras och medelvärdet av provningsresultaten beräknas och/eller viktning utföras. En överenskommelse om det exakta förfarandet skall träffas mellan motortillverkaren och den tekniska tjänsten och grundas på god branschpraxis. 
__________ 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/81
Bilaga 4 - Tillägg 1  
 
ESC- OCH ELR-PROVNINGSCYKLERNA 
 
1. MOTOR- OCH DYNAMOMETERINSTÄLLNINGAR 
 1.1. Bestämning av motorvarvtalen A, B och C
 
  Motorvarvtalen A, B och C skall uppges av tillverkaren i enlighet med följande 
bestämmelser: 
  Det höga varvtalet n
hi skall bestämmas genom att beräkna 70 % av den uppgivna 
maximala nettoeffekt P(n) som bestämts i bilaga 1, tillägg 1, punkt 8.2. Det högsta motorvarvtal vid vilket detta effektvärde inträffar på effektkurvan defineras som n
hi.  
  Det låga varvtalet n
lo skall bestämmas genom att beräkna 50 % av den uppgivna 
maximala nettoeffekt P(n) som bestämts i bilaga 1, tillägg 1, punkt 8.2. Det lägsta motorvarvtal vid vilket detta effektvärde inträffar på effektkurvan definieras som n
lo. 
  Motorvarvtalen A, B och C skall beräknas enligt följande:  
Varvtal A = n
lo + 25 % (n hi - n lo ) 
Varvtal B = n lo  + 50 % (n hi - n lo ) 
Varvtal C = n lo + 75 % (n hi - n lo) 
 
 Varvtalen A, B och C kan kontrolleras med endera av följande metoder:  
a)  Ytterligare provningspunkter skall mätas i samband med typgodkännandet av 
motoreffekten enligt föreskrifter nr 24 för en noggrann bestämning av n
hi och 
n lo. Maximieffekten n hi och n lo skall bestämmas ur effektkurvan och 
motorvarvtalen A, B och C skall beräknas enligt ovanstående bestämmelser. 
 
b)  Motorns vridmomentkurva skall bestämmas längs hela belastningskurvan 
från högsta varvtal utan belastning till tomgång med hjälp av minst 5 mätpunkter per intervall om 1 000 min
-1 samt med mätpunkter inom ±50 min-
1 från varvtalet vid uppgiven maximieffekt. Maximieffekten samt n hi och n lo 
skall bestämmas ur denna kurva och motorvarvtalen A, B och C skall beräknas enligt ovanstående bestämmelser.   
  Om de uppmätta varvtalen A, B och C ligger inom ±3 % av de motorvarvtal som 
uppges av tillverkaren skall de uppgivna motorvarvtalen användas för utsläppsprovningen. Om toleransnivån överskrids för något av motorvarvtalen skall de uppmätta motorvarvtalen användas för utsläppsprovningen.  
 L 375/82 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
1.2. Fastställande av dynamometerinställningar  
 
 Vridmomentkurvan vid full belastning skall bestämmas genom experiment för att 
beräkna vridmomentvärdena för de angivna provningssteg i nettoskick som anges i bilaga 1, tillägg 1, punkt 8.2. Den effekt som i förekommande fall förbrukas av motordriven utrustning skall beaktas. Dynamometerinställningen för varje provningssteg utom tomgång skall beräknas med hjälp av formeln: 
100L)n(Ps ∗ =  
 om provad i nettoskick 
  
 om inte provad i nettoskick   där:   s = dynamometerinställning, kW   P(n) = motorns nettoeffekt, kW, enligt bilaga 1, tillägg 1, punkt 8.2,    L = belastning i procent enligt punkt 2.7.1,   
P(a) =  den effekt som förbrukas av de hjälpaggeregat som skall 
monteras enligt bilaga 1, tillägg 1, punkt 6.1, 
 
P(b) =                        den effekt som förbrukas av de hjälpaggregat som  skall 
avlägsnas enligt bilaga 1, tillägg 1, punkt 6.2. 
 2. ESC-PROVNING   På tillverkarens begäran kan en övningsprovning köras för konditionering av motorn 
och avgassystemet före mätcykeln. 
 2.1. Förberedelse av provtagningsfiltren
 
  Minst en timme före provningen skall varje filter (filterpar) placeras i en stängd men 
oförseglad petriskål och placeras i en vägningskammare för stabilisering. Vid slutet av stabiliseringstiden skall varje filter (filterpar) vägas och taravikten registreras. Filtret (filterparet) skall därefter förvaras i en stängd petriskål eller i en förseglad filterhållare tills det behövs för provningen. Om filtret (filterparet) inte används inom åtta timmar efter dess uttagande ur vägningskammaren skall det konditioneras och vägas på nytt före användning. 
 ))b(P)a(P(100L)n(Ps − + ∗ =27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/83
2.2. Installering av mätutrustningen  
 
 Instrument och provtagningssonder skall installeras enligt krav. När ett 
fullflödesutspädningssystem används för avgasutspädning skall avgasröret anslutas till systemet. 
 2.3. Start av utspädningssystemet och motorn
 
  Utspädningssystemet och motorn skall startas och varmköras tills alla temperaturer och 
tryck stabiliserats vid högsta effekt enligt tillverkarens rekommendation och god branschpraxis. 
 2.4. Start av partikelprovtagningssystemet
 
  Partikelprovtagningssystemet skall startas och köras med förbiledning. 
Utspädningsluftens partikelbakgrundsnivå kan bestämmas genom att utspädningsluft leds genom partikelfiltren. Om filtrerad utspädningsluft används kan en enda mätning göras före eller efter provningen. Om utspädningsluften inte filtrerats kan mätningar göras i början och slutet av cykeln och medelvärdet beräknas.  
 2.5. Inställning av utspädningsfaktorn
 
  Utspädningsluften skall inställas så att den temperatur hos den utspädda avgasen som 
mäts omedelbart före huvudfiltret inte vid något steg får överstiga 325 K (52 °C). Utspädningsfaktorn (q) får inte vara lägre än 4. 
   För system som använder mätning av CO
2- eller NO x-koncentrationerna för kontroll av 
utspädningsfaktorn skall utspädningsluftens CO 2- eller NO x-halt mätas i början och 
slutet av varje provning. Mätresultaten av bakgrundskoncentrationen av CO 2 eller NO x  
i utspädningsluften före och efter provningen skall ligga inom 100 ppm respektive 5 ppm av varandra. 
 2.6. Kontroll av analysatorerna
 
  Utsläppsanalysatorerna nollpunkt och mätområde skall inställas.  L 375/84 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
2.7. Provningscykel  
 
2.7.1. Följande 13-stegscykel skall följas vid dynamometerprovningen av provningsmotorn:  
Stegnummer Motorvarvtal Belastning i % Viktningsfaktor Stegets längd 
1 tomgång - 0,15 4 minuter 
2 A 100 0,08 2 minuter 
3 B 50 0,10 2 minuter 
4 B 75 0,10 2 minuter 
5 A 50 0,05 2 minuter 
6 A 75 0,05 2 minuter 
7 A 25 0,05 2 minuter 
8 B 100 0,09 2 minuter 
9 B 25 0,10 2 minuter 
10 C 100 0,08 2 minuter 
11 C 25 0,05 2 minuter 
12 C 75 0,05 2 minuter 
13 C 50 0,05 2 minuter 
 2.7.2.  Provningssekvens 
  Provningsekvensen skall inledas. Provningen skall utföras i den stegnummerordning 
som anges i punkt 2.7.1. 
  Motorn skall under den föreskrivna tiden köras i varje steg efter det att motorvarvtalet 
nåtts och ändringarna av belastningen slutförts under de första 20 sekunderna. Det angivna varvtalet skall hållas inom ±50 min
-1 och det angivna vridmomentet skall 
hållas inom ±2 % av det maximala vridmomentet vid provningsvarvtalet.  
  På tillverkarens begäran kan provningssekvensen upprepas ett tillräckligt antal gånger 
för uppsamling av mer partikelmassa på filtret. Tillverkaren skall tillhandahålla en utförlig beskrivning av utvärderingen av uppgifter och beräkningsmetoderna. De gasformiga utsläppen skall endast bestämmas under den första cykeln. 
 2.7.3.  Analysatorutslag 
  Analysatorernas utslag skall registreras på en remsskrivare eller mätas med ett 
likvärdigt dataregistreringssystem med avgasen passerande genom analysatorerna under hela provningscykeln.  
 2.7.4.  Partikelprovtagning 
  Ett filterpar (huvud- och sekundärfilter, se bilaga 4, tillägg 4) skall användas under hela 
provningsförfarandet. De viktningsfaktorer för varje steg som anges i provningscykelförfarandet skall beaktas genom att ett prov som är proportionellt till 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/85
avgasmassflödet tas under varje enskilt steg i cykeln. Detta kan åstadkommas genom att 
provtagningsflödet, provtagningstiden, och/eller utspädningsfaktorn i motsvarande mån anpassas så att villkoret för de effektiva viktningsfaktorerna i punkt 5.6 uppfylls. 
  Provtagningstiden skall i varje steg vara minst 4 sekunder per 0,01 viktningsfaktor. 
Provtagning skall utföras så sent som möjligt inom varje steg. Partikelprovtagningen skall vara slutförd tidigast 5 sekunder före slutet av respektive steg. 
 2.7.5.  Motorförhållanden 
  Motorns varvtal och belastning, inloppsluftens temperatur och undertryck, avgasens 
temperatur och mottryck, bränsleflöde och luft- eller avgasflöde, laddningsluftens temperatur, bränsletemperatur och luftfuktighet skall registreras under varje steg, varvid kraven på varvtal och belastning (se punkt 2.7.2) skall uppfyllas under partikelprovtagningstiden, men under alla omständigheter under den sista minuten av varje steg. 
   Alla ytterligare uppgifter som krävs för beräkningen skall registreras (se punkterna 4 
och 5). 
 2.7.6. NO
x-kontroll inom kontrollområdet 
  NO
x-kontrollen skall inom kontrollområdet utföras omedelbart efter slutförandet av 
steg 13. Motorn skall konditioneras vid steg 13 under loppet av tre minuter innan mätningarna inleds. Tre mätningar skall göras på olika ställen inom det kontrollområde som valts av den tekniska tjänsten 1
/. Tiden för varje mätning skall vara 2 minuter.  
   Mätförfarandet är identiskt med NO
x-mätningen i 13-stegscykeln och skall utföras i 
enlighet med punkterna 2.7.3, 2.7.5 och 4.1 i detta tillägg och bilaga 4, tillägg 4, punkt 3. 
   Beräkningen skall genomföras i enlighet med punkt 4.  2.7.7. Efterkontroll av analysatorerna   Efter utsläppsprovningen skall en nollställningsgas och samma spänngas som tidigare 
användas för efterkontroll. Provningen skall anses som godtagbar om skillnaden mellan resultaten före och efter provningen är mindre än 2 % av spänngasvärdet. 
 
                    
 
1 /  Provningspunkterna skall väljas med användande av vedertagna statistiska stickprovsmetoder. L 375/86 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
3. ELR-PROVNING 
 3.1. Installering av mätutrustningen
 
  Opacimetern och i förekommande fall provtagningssonderna skall installeras efter 
ljuddämparen eller eventuellt inmonterad efterbehandlingsanordning enligt de allmänna installeringsförfaranden som anges av instrumenttillverkaren. Dessutom skall kraven i punkt 10 i ISO 11614 iakttas i tillämpliga fall. 
   Före eventuella kontroller av nollställning och fullskaleutslag skall opacimetern 
uppvärmas och stabiliseras enligt instrumenttillverkarens rekommendationer. Om opacimetern är utrustad med ett luftblåsningssystem för att hindra igensotning av mätoptiken skall också detta system inkopplas och inställas enligt tillverkarens rekommendationer. 
 3.2. Kontroll av opacimetern
 
  Kontroll av nollställning och fullskaleutslag skall göras i avläsningsläget för röktäthet, 
då röktäthetsskalan har två klart definierbara kalibreringspunkter, nämligen 0 % och 100 % röktäthet. Ljusabsorptionskoefficienten beräknas därefter korrekt med utgångspunkt i den uppmätta röktätheten och den L
A som uppges av 
opacimetertillverkaren, när instrumentet återställs till avläsningsläget k för provning. 
  När opacimeterns ljusstråle är obruten skall skalan inställas på 0,0 % ±1,0 % röktäthet. 
När ljuset hindras från att nå mottagaren skall skalan inställas på 100,0 % ±1,0 % röktäthet. 
 3.3. Provningscykel
 
 3.3.1.  Konditionering av motorn 
  Varmkörning av motorn och systemet skall ske vid maximal effekt för att stabilisera 
motorparametrarna enligt tillverkarens rekommendation. Konditioneringsfasen skall också skydda mätningen i fråga mot påverkan av rester i avgassystemet från en tidigare provning. 
 När motorn stabiliserats skall cykeln inledas inom 20 ±2 s efter konditioneringsfasen. 
På tillverkarens begäran kan en övningsprovning köras för ytterligare konditionering före mätcykeln. 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/87
3.3.2.  Provningssekvens 
 
 Provningen består av en sekvens av tre belastningssteg vid vart och ett av de tre 
motorvarvtal A (cykel 1), B (cykel 2) och C (cykel 3) som bestämts i enlighet med bilaga 4, punkt 1.1, åtföljd av cykel 4 vid ett varvtal inom kontrollområdet och en belastning av mellan 10 % och 100 % som valts av den tekniska tjänsten 1
/. Följande 
sekvens skall följas vid dynamometerns arbete på provningsmotorn enligt figur 3. 
 
 
                Varvtal                                       Cykel 1             Cykel 2               Cykel 3           Cykel 4  
                                                                                   Vald punkt 
                 Belastning  
 
Figur 3
: Sekvens av ELR-provning 
 
a) Motorn skall köras med motorvarvtalet A och 10 % belastning under 20 ±2 s. Det 
angivna varvtalet skall hållas inom ±20 min-1 och det angivna vridmomentet skall 
hållas inom ±2 % av det maximala vridmomentet vid provningsvarvtalet. 
 
b) Vid slutet av föregående fas skall varvtalsregleringsspaken snabbt föras till och 
kvarhållas i det öppna läget för 10 ±1 s. Nödvändig dynamometerbelastning skall tillföras för att hålla motorvarvtalet inom ±150 min
-1 under de första 3 s och inom 
±20 min-1 under återstoden av fasen. 
 
c) Den sekvens som beskrivs i a och b skall upprepas två gånger. 
 
d) Efter slutförandet av det tredje belastningssteget skall motorn inställas på 
motorvarvtal B och 10 % belastning inom 20 ±2 s. 
                     
1 /  Provningspunkterna skall väljas med användande av vedertagna statistiska stickprovsmetoder. L 375/88 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
e) Sekvensen a-c skall köras med motorn arbetande på motorvarvtal B. 
 
f) Efter slutförandet av det tredje belastningssteget skall motorn inställas på 
motorvarvtal C och 10 % belastning inom 20 ±2 s. 
  
g) Sekvensen a-c skall köras med motorn arbetande på motorvarvtal C. 
  
h) Efter slutförandet av det tredje belastningssteget skall motorn inställas på det 
valda motorvarvtalet och på varje belastning över 10 % inom 20 ±2 s. 
  
i) Sekvensen a-c skall köras med motorn arbetande på det valda motorvarvtalet. 
 
3.4. Validering av cykeln  
 
 De genomsnittliga rökvärdenas relativa standardavvikelser vid varje provningsvarvtal 
(SV A, SV B och SV C, beräknade i enlighet med punkt 6.3.3 i detta tillägg från de tre på 
varandra följande belastningsstegen  vid varje provningsvarvtal) skall vara mindre än 
15 % av medelvärdet eller 10 % av det gränsvärde som anges i tabell 1 i föreskrifterna, varvid det högre skall gälla. Om avvikelsen är större skall sekvensen upprepas tills 3 på varandra följande belastningssteg uppfyller valideringsvillkoren. 
 3.5. Efterkontroll av opacimetern
 
  Opacimeterns nollpunktsavvikelsevärde
 efter provningen får inte överstiga ±5,0 % av 
det gränsvärde som anges i tabell 1 i föreskriftern. 
  4. BERÄKNING AV GASFORMIGA UTSLÄPP  4.1. Behandling av mätdata
 
  För bedömningen av gasformiga utsläpp skall medelvärdet av registreringarna på 
mätremsan av de sista 30 sekunderna i varje steg bestämmas och de genomsnittliga koncentrationerna (conc) av kolväten, CO och NO
x under varje steg bestämmas ur de 
genomsnittliga registreringarna på mätremsan och motsvarande kalibreringsdata. Ett annat slags registrering kan användas om det säkerställer en likvärdig dataregistrering. 
   För NO
x-kontrollen inom kontrollområdet gäller ovanstående krav endast NO x. 
   Avgasflödet G
EXHW  eller det utspädda avgasflödet G TOTW  om det används som 
alternativ skall bestämmas i enlighet med bilaga 4, tillägg 4, punkt 2.3. 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/89
4.2. Korrigering från torr till våt bas  
 
 Den uppmätta koncentrationen skall omvandlas till våt bas enligt följande formler om 
den inte redan mätts på våt bas. 
   
conc(våt) = K W * conc(torr) 
   För den outspädda avgasen:  
2 W
AIRDFUEL
FH r , W KGGF 1 K −⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛∗ − =  
 och 
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛+=
AIRWFUELFH
GG1969 . 1F  
 
 För den utspädda avgasen:                               (våt)  
1 W2
1 , e , W K200) wet %( CO HTCRAT1 K − ⎟⎠⎞⎜⎝⎛ ∗− =  
 
 eller                                                                    (torr)                                                         
        
⎟⎟⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜⎜⎜
⎝⎛
∗+−=
200) dry %( CO HTCRAT1K 1 (K
2) 1 W
2 , e , W  
 
 
För utspädningsluften :  För inloppsluften : 
(om den skiljer sig från 
utspädningsluften ) 
K W,d = 1- K W1  K W,a = 1- K W2 
K W1 = ) H 608 . 1 ( 1000H 608 . 1
dd
∗ +∗  K W2 = ) H 608 . 1 ( 1000H 608 . 1
aa
∗ +∗ 
2
d d Bd d
d10 R p pp R 220 . 6H−∗ ∗ −∗ ∗=   
2
a a Ba a
a10 R p pp R 220 . 6H−∗ ∗ −∗ ∗=  
  
 där:     H
a, H d = g vatten per kg torr luft 
  R d, R a = utspädnings-/inloppsluftens relativa fuktighet, % 
  p d, p a = utspädnings-/inloppsluftens mättningstryck, kPa 
  p B   = totalt barometertryck, kPa L 375/90 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
4.3. Fuktighets- och temperaturkorrigering förNo x 
  Då NO
x-utsläppet  beror på omgivande luftförhållanden skall NO x-koncentrationen 
korrigeras för den omgivande luftens temperatur och fuktighet med de faktorer som ges i följande formler: 
 
) 298 T ( B ) 71 . 10 H ( A 11K
a aD , H− ∗ + − ∗ +=  
  med:    A = 0,309 G
FUEL/G AIRD -0,0266  
  B = -0,209 G FUEL/G AIRD +0,00954  
  T a =  luftens temperatur, K 
  H a =  inloppsluftens fuktighet, g vatten per kg torr luft där: 
 
2
a a Ba a
a10 R p pp R 220 . 6H−∗ ∗ −∗ ∗=  
   R
a = inloppsluftens relativa fuktighet, % 
  ρ a = inloppsluftens mättningstryck, kPa 
  ρ B = totalt barometertryck, kPa 
 4.4. Beräkning av utsläppsmassflöden
 
  Utsläppsmassflödena (g/h) för varje steg skall beräknas enligt följande under antagande 
att avgasdensiteten är 1,293 kg/m³ vid 273 K (0 °C) och 101,3 kPa: 
  1)  NO
x mass = 0,001587 * NO x conc * K H,D * G EXHW  
  2)  CO
mass = 0,000966 * CO conc  * G EXHW  
  3)  HC
mass = 0,000479 * HC conc * G EXHW  
  där NO
x conc, CO conc, HC conc 1/ är de genomsnittliga koncentrationerna (ppm) i den 
outspädda avgasen som bestämts i punkt 4.1. 
  Om, som alternativ, de gasformiga utsläppen bestäms med ett 
fullflödesutspädningssystem skall följande formler tillämpas: 
   1)  NO
x mass = 0,001587 * NO x conc * K H,D * G TOTW  
  2)  CO
mass = 0,000966 * CO conc  * G TOTW  
                     
1 /  Baserade på C1 ekvivalent. 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/91
 
 3)  HC mass = 0,000479 * HC conc* G TOTW  
  där NO
x conc, CO conc, HC conc 1/ är de genomsnittliga bakgrundskorrigerade 
koncentrationerna (ppm) i varje steg i den utspädda avgasen enligt bestämning i bilaga 4, tillägg 2, punkt 4.3.1.1. 
 4.5. Beräkning av de specifika utsläppen
 
  Utsläppen (g/kWh) skall beräknas för alla enskilda beståndsdelar på följande sätt: 
∑ ∗∑ ∗=
i ii mass , x
xWF ) n ( PWF NONO  
 
∑ ∗∑ ∗=
i ii mass
WF ) n ( PWF COCO  
 
∑ ∗∑ ∗=
i ii mass
WF ) n ( PWF HCHC  
  De viktningsfaktorer som används i ovanstående beräkning är enligt punkt  2.7.1.  4.6. Beräkning av kontrollområdesvärdena
 
  För de tre kontrollpunkter som valts enligt punkt 2.7.6 skall NO
x-utsläppet mätas och 
beräknas enligt punkt 4.6.1 samt också bestämmas genom interpolering med de steg i provningscykeln som ligger närmast respektive kontrollpunkt enligt punkt 4.6.2. De uppmätta värdena skall därefter jämföras med de interpolerade värdena enligt punkt  4.6.3. 
 4.6.1.  Beräkning av det specifika utsläppet 
  NO
x-utsläppet för var och en av kontrollpunkterna (Z) skall beräknas enligt följande: 
     NO
x mass,Z  = 0,001587 * NO x conc,Z  * K H,D * G EXHW 
    NO
x,Z = NO x mass,Z  / P(n) Z    
 4.6.2.  Bestämning av utsläppsvärdet med hjälp av provningscykeln  
  NO
x-utsläppet för var och en av kontrollpunkterna skall interpoleras med de fyra 
närmast liggande steg i provningscykeln som omger den valda kontrollpunkten Z såsom visas i figur 4. För dessa steg (R, S, T, U) gäller följande definitioner: 
    Varvtal(R) = Varvtal(T) = n
RT 
  Varvtal(S) = Varvtal(U) = n SU 
  Procentuell belastning(R) = Procentuell belastning(S) L 375/92 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
  Procentuell belastning(T) = Procentuell belastning(U). 
  NO
x-utsläppet i den valda kontrollpunkten Z skall beräknas enligt följande: 
  
E Z  =  E RS + (E TU - E RS) · (M Z - M RS) / (M TU - M RS) 
   och   
E
TU  =  E T + (E U - E T) · (n Z - n RT) / (n SU - n RT) 
E RS  =  E R + (E S - E R) · (n Z - n RT) / (n SU - n RT) 
M TU  =  M T + (M U - M T) · (n Z - n RT) / (n SU - n RT) 
M RS  =  M R + (M S - M R) · (n Z - n RT) / (n SU - n RT) 
   där   
E
R, E S, E T, E U  = specifikt NO x-utsläpp i de omgivande stegen beräknat i enlighet 
med punkt 4.6.1. 
 
M R, M S, M T, M U  = motorns vridmoment i de omgivande stegen. 
 
 
                               Vridmoment                                                                                                                         Varvtal  
Figur 4
: Interpolering av kontrollpunkten för NO x 
 4.6.3.  Jämförelse av NO
x-utsläppsvärden   
  Det uppmätta specifika NO
x-utsläppet i kontrollpunkten Z (NO x,Z) jämförs med det 
interpolerade värdet (E Z) enligt följande: 
  
NO x,diff = 100 * (NO x,z - E z) / E z 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/93
 
5. BERÄKNING AV PARTIKELFORMIGA UTSLÄPP  5.1. Behandling av mätdata
 
  För utvärdering av partiklar skall de totala provtagningsmassor (M
SAM,i) som passerar 
genom filtren registreras för varje steg. 
  Filtren skall återföras till vägningskammaren och konditioneras under minst en och 
högst 80 timmar och därefter vägas. Filtrens bruttovikt skall registreras och taravikten (se punkt 1 i detta tillägg) subtraheras. Partikelmassan M
f är summan av de 
partikelmassor som uppsamlats på huvud- och sekundärfiltren. 
  Om bakgrundskorrigering skall tillämpas skall den utspädningsluftmassa (M
DIL) som 
passerar genom filtren samt partikelmassan (M d) registreras. Om mer än en mätning 
gjorts skall kvoten M d/M DIL beräknas för varje enskild mätning och medelvärdet 
beräknas. 
 5.2. Delflödesutspädningssystem
 
  De slutgiltigt rapporterade provningsresultaten för partikelutsläpp skall bestämmas 
genom följande steg. Då olika slags regleringar av utspädningsförhållandet kan användas gäller olika beräkningsmetoder för G
EDFW. Alla beräkningar skall grundas på 
medelvärdena för de enskilda stegen under provtagningsperioden. 
 5.2.1.  Isokinetiska system 
 
G
EDFW,i   =  G EXHW,i  * q I 
 
( )
() r Gr G Gq
i , EXHWi , EXHW i , DILW
i∗∗ +=  
  där r är förhållandet mellan den isokinetiska sondens tvärsnittsarea och avgasrörets 
tvärsnittsarea: 
 
rA
Ap
r=  
 
 
5.2.2. System med mätning av CO 2- eller NO x-koncentration  
 
i i , EXHW i , EDFW q * G G =  
 
qconc conc
conc conciEi A i
DA=−
−,,
,, 11 L 375/94 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
 där 
  concE  = koncentration på våt bas av spårgasen i den outspädda avgasen  concD  = koncentration på våt bas av spårgasen i den utspädda avgasen  concA  = koncentration på våt bas av spårgasen i utspädningsluften   Koncentrationer uppmätta på torr bas skall omräknas till våt bas enligt punkt 4.2 i detta 
tillägg. 
 5.2.3. System med mätning av CO
2 och kolbalansmetoden 1 /  
 
i , A 2 i , D 2i , FUEL
i , EDFWCO COG 5 . 206G−−=  
 där   CO
2D  =  CO 2-koncentrationen i den utspädda avgasen 
 CO 2A  =  CO 2-koncentrationen i utspädningsluften  
 (koncentrationer i volymprocent på våt bas)    Denna ekvation bygger på antagandet om kolbalans (de kolatomer som tillförs motorn 
utsläpps som CO
2) och bestäms genom följande steg: 
 
i i , EXHW i , EDFW q * G G =  
 
) CO CO ( * GG 5 . 206q
i , A 2 i , D 2 i , EXWi , FUEL
i−∗=  
  och   5.2.4. System med flödesmätning 
 
i i , EXHW i , EDFW q * G G =  
 
) G G (Gq
i , DILW i , TOTWi , TOTW
i−=  
 
                     
1 /  Värdet är endast giltigt för det referensbränsle som anges i föreskrifterna. 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/95
5.3. Fullflödesutspädningssystem  
 
 Partikelutsläppets rapporterade provningsresultat skall bestämmas i följande steg. Alla 
beräkningar skall grundas på medelvärdena för de enskilda stegen under provtagningsperioden. 
 
G
EDFW,i    =  G TOTW,i  
 5.4. Beräkning av partikelmassflödet
 
  Partikelmassflödet skall beräknas enligt följande:  
PTM
MG
massf
SAMEDFW=∗1000 
 
 
 där  
GG W FED FW EDFW i
iin
i =
==
∑ ,*
1 
 
MMSAM SAM i
iin
=
==
∑ ,
1 
 
  i=1,...n   bestämts under provningscykeln genom summering av medelvärdena för de enskilda stegen under provtagningsperioden. 
  Partikelmassflödet kan bakgrundskorrigeras enligt följande:  
PTM
MM
MD FWFG
massf
SAMd
DIL i inin
EDFW=− ∗−⎛
⎝⎜⎞
⎠⎟∗⎛
⎝⎜⎞
⎠⎟⎛
⎝⎜⎜⎞
⎠⎟⎟⎡
⎣⎢
⎢⎤
⎦⎥
⎥∗
==
∑11
10001  
 
 
 Om mer än en mätning görs skall (M d/M DIL) ersättas med medelvärdet för (M d/M DIL). 
 
 DF i = 13,4/(concCO 2 + (concCO + conc kolväten)*10-4)) för de enskilda stegen eller 
   DF
i = 13,4/concCO 2 för de enskilda stegen. 
  L 375/96 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
5.5. Beräkning av det specifika utsläppet  
 
 Partikelutsläppet skall beräknas på följande sätt: 
 
PTPT
Pn W Fmass
ii=
∗∑() 
 
5.6. Effektiv viktningsfaktor  
 Den effektiva viktningsfaktorn WF E,i för varje  steg skall beräknas på följande sätt: 
 
WFMG
MGEiSAM i EDFW
SAM EDFW i,,
,=∗
∗ 
 
 De effektiva viktningsfaktorernas värde skall ligga inom ±0,003 (0,005 för 
tomgångssteget) av de viktningsfaktorer som förtecknas i punkt 2.7.1. 
 
6. BERÄKNING AV RÖKTÄTHETSVÄRDEN  6.1. Besselalgoritmen
 
  Besselalgoritmen skall användas för att beräkna sekundmedelvärdena för de 
momentana rökutslag som omvandlats i enlighet med punkt 6.3.1. Genom algoritmen simuleras ett lågpassfilter av andra ordningen vars användning kräver upprepade beräkningar för att bestämma koefficienterna. Dessa koefficienter är en funktion av opacimetersystemets svarstid och provtagningsfrekvensen. Punkt 6.1.1 skall därför upprepas närhelst systemets svarstid och/eller provtagningsfrekvens ändras. 
 6.1.1. Beräkning av filtrets svarstid och Besselkonstanter   Den erforderliga Besselsvarstiden (t
F) är en funktion av opacimetersystemets 
fysikaliska och elektriska svarstider enligt definition i bilaga 4, tillägg 4, punkt 5.2.4 och skall beräknas med följande ekvation: 
 
tt tfp e=−+122()  
 
 där   tp = fysikalisk svarstid, s  te = elektrisk svarstid, s     Beräkningarna för att bedöma filtrets gränsfrekvens (fc) grundas på ett stegvist invärde 
av 0-1 i  ≤ 0,01s (se bilaga 8). Svarstiden definieras som tiden mellan när Besselutvärdet når 10 % (t
10) och när det når 90 % (t 90) av denna stegfunktion. Detta 
skall erhållas genom iterering av f c fram till t 90 - t 10 ≈ t f. Den första itereringen för f c 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/97
erhålls genom följande formel: 
  
f c = π/(10 * t F) 
  
 Besselkonstanterna E och K skall beräknas genom följande ekvationer:  
EDD=
+∗ ∗ + ∗1
132ΩΩ 
 
K = 2 * E * (D * Ω2 - 1) - 1 
   där   D = 0,618034   ∆t = 1/provtagningsfrekvensen   Ω = 1 / [tan(π * ∆t * fc )]   6.1.2. Beräkning av Besselalgoritmen   Med användande av värdena för E och K skall Besselsekundmedelvärdet för en respons 
till ett stegvist invärde Si beräknas enligt följande: 
   Yi = Yi-1 + E * (Si + 2 * Si-1 + Si-2 - 4 * Yi-2) + K * (Yi-1 - Yi-2)    där   Si-2 = Si-1 = 0  Si = 1  Yi-2 =  Yi-1 = 0   Tiderna t
10 och t 90 skall interpoleras. Skillnaden i tid mellan t 90 och t 10 definierar 
responstiden t F för detta värde för f c. Om denna responstid ligger tillräckligt nära den 
erforderliga responstiden skall iterationen fortsätta tills den verkliga responstiden ligger inom 1 % av den erforderliga responsen enligt följande: 
  
F F 10 90 t 01 , 0 t ) t t ( ∗ ≤ − −  
 6.2 Behandling av mätdata   Rökmätvärdena skall uppsamlas med en minsta frekvens av 20 Hz.  L 375/98 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
6.3 Bestämning av röktäthetsvärden 
 6.3.1 Omräkning   Då den grundläggande mätenheten i alla opacimetrar är ljustransmittans skall 
röktäthetsvärdena omvandlas från ljustransmittans (τ) till ljusabsorptionskoefficienten (k) enligt följande: 
 
⎟⎠⎞⎜⎝⎛− ∗ − =100N1 lnL1k
A 
  
 och   N = 100 - τ   där    k = ljusabsorptionkoefficienten, m
-1 
 LA = effektiv optisk väglängd, enligt instrumenttillverkarens uppgift,   
      m 
 N = röktäthet, %  τ = ljustransmittans, %    Omvandlingen skall tillämpas innan någon ytterligare databehandling görs.   6.3.2 Beräkning av Besselviktat rökmedelvärde   Den verkliga gränsfrekvensen f
c är den som ger den erforderliga filtersvarstiden t f. När 
denna frekvens väl bestämts genom itereringen i punkt 6.1.1 skall den verkliga Besselalgoritmens konstanter E och K beräknas. Besselalgoritmen skall därefter tillämpas på det momentana röktäthetsvärdet (k-värde) enligt beskrivning i punkt  6.1.2: 
   Y
i = Y -1 + E * (S i + 2 * S i-1 + S i-2 - 4 * Y i-2) + K * (Y i-1 - Y i-2) 
   Besselalgoritmen är rekursiv. Det krävs sålunda några inledande invärden av S
i-1 och S i-
2 samt inledande utvärden Y i-1 och Y i-2 för att sätta igång algoritmen. Dessa värden kan 
sättas till 0. 
  För varje belastningssteg vid de tre varvtalen A, B och C, skall det högsta 
ensekundsvärdet Y
max väljas bland de enskilda Y i -värdena från varje rökserie. 
 6.3.3 Slutresultat   De genomsnittliga rökvärdena (SV) från varje cykel (provningsvarvtal) skall beräknas 
enligt följande: 
   För provningsvarvtal A: SV
A =   (Y max1,A  + Y max2,A  + Y max3,A )/3 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/99
  
 För provningsvarvtal B: SV B =   (Y max1,B  + Y  max2,B  + Y  max3,B )/3 
   För provningsvarvtal C: SV
C =   (Y  max1,C  + Y  max2,C  + Y  max3,C )/3 
   där   
Y
max1, Y max2, Y max3 = det högsta Besselviktade genomsnittliga ensekundsvärdet 
beräknat för vart och ett av de tre belastningsstegen  
   Det slutliga värdet skall beräknas enligt följande:    SV  = (0,43 * SV
A) + (0,56 * SV B) + (0,01 * SV C) 
 
__________ L 375/100 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
Bilaga 4 - Tillägg 2  
 
ETC-PROVNINGSCYKELN 
 
1. BESTÄMNINGSFÖRFARANDE FÖR MOTORNS VRIDMOMENTKURVA  1.1. Bestämning av varvtalsområdet för vridmomentkurvan
 
  För att en ETC-provning skall kunna genereras i provningsbänken behöver motorns 
vridmomentkurva vara fastställd före provcykeln för att bestämma varvtalet i förhållande till vridmomentkurvan. Lägsta och högsta varvtal för vridmomentkurvan defineras enligt följande: 
   Lägsta varvtal för vridmomentkurvan = tomgångsvarvtal  
 
 Högsta varvtal för vridmomentkurvan = n
hi * 1,02 eller det varvtal där vridmomentet 
vid full belastning sjunker till noll om det senare varvtalet är lägre 
 
1.2. Förhållanden vid bestämning av motoreffektens vridmomentkurva
 
  Motorn skall varmköras upp till högsta effekt för att stabilisera motorparametrarna 
enligt tillverkarens rekommendation och god branschpraxis. När motorn stabiliserats skall motorns vridmomentkurva bestämmas enligt följande: 
  Motorn skall vara obelastad och köras på tomgång.    Motorn skall köras med full belastningsinställning av insprutningspumpen vid lägsta 
varvtal för vridmomentkurvan. 
 Motorvarvtalet skall ökas med i genomsnitt 8 ±1 min
-1/s från lägsta till högsta varvtal 
för vridmomentkurvan. Varvtals- och vridmomentvärdena skall registreras med en frekvens av minst en mätpunkt per sekund. 
 1.3. Uppritning av vridmomentkurvan
 
  Alla mätpunkter som registrerats enligt punkt 1.2 skall sammanbindas med hjälp av 
linjär interpolering mellan punkterna. Den vridmomentkurva som blir resultatet är den vridmomentkurva som skall användas för att omräkna provningscykelns normaliserade vridmomentvärden till verkliga vridmomentvärden för provningscykeln enligt beskrivning i punkt 2. 
 1.4. Alternativa sätt att bestämma vridmomentkurvan
 
  Om en tillverkare anser att ovanstående förfaranden för bestämning av 
vridmomentkurvan inte är säkra eller representativa för en given motor får alternativa förfaranden för bestämning av vridmomentkurvan användas. Dessa alternativa 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/101
förfaranden skall uppfylla syftet med de beskrivna förfarandena för bestämning av 
vridmomentkurvan, nämligen att bestämma högsta tillgängliga vridmoment vid alla motorvarvtal som uppnås under provcyklerna. Avvikelser av säkerhets- eller representativitetsskäl från de förfaranden för att bestämma vridmomentkurvan som anges i denna punkt skall godkännas av den tekniska tjänsten med en motivering för deras användning. Under inga omständigheter får fallande kontinuerliga svep av motorvarvtalet användas för styrda motorer eller för motorer med turboladdare. 
 1.5. Förnyade provningar
 
  Vridmomentkurvan för en motor behöver inte bestämmas före varje enskild provcykel. 
Vridmomentkurvan för en motor skall bestämmas på nytt före en provcykel om: 
 
– det enligt fackmässig bedömning förflutit en orimligt lång tid efter senaste 
bestämningen av vridmomentkurvan, 
   eller   
– fysiska ändringar eller omkalibreringar utförts på motorn som skulle kunna påverka 
motorns prestanda. 
 2. BESTÄMNING AV REFERENSPROVNINGSCYKELN   Den transienta provningscykeln beskrivs i tillägg 3 till denna bilaga. De normaliserade 
vridmoments- och varvtalsvärdena skall omräknas till verkliga värden enligt följande, varvid referenscykeln erhålls. 
 2.1. Verkligt varvtal
 
  Varvtalet skall omräknas till verkliga värden med hjälp av följande ekvation:    Verkligt varvtal = varvtal i % (referensvarvtal - tomgångsvarvtal)
 + tomgångsvarvtal 
  100 
   Referensvarvtalet (n
ref) motsvarar de 100 % varvtalsvärden som anges i 
motordynamometerdiagrammet i tillägg 3. Det definieras enligt följande (se figur 1 i föreskrifterna): 
  
n
ref = n lo + 95 % * (n hi - n lo) 
   där n
hi och n lo antingen är angivna i punkt 2 i föreskrifterna eller bestämda enligt bilaga 
4, tillägg 1, punkt 1.1. 
 L 375/102 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
2.2. Verkligt vridmoment  
 
 Vridmomentet är normaliserat till det högsta vridmomentet vid respektive varvtal. 
Referenscykelns vridmomentsvärden skall omräknas till verkliga värden med hjälp av den vridmomentskurva som bestäms enligt punkt 1.3 enligt följande: 
                                          
Verkligt vridmoment     % vridmoment * största vridmoment 
Actual torquetorque torque=∗ %m a x .
100 
 
 för respektive verkligt varvtal enlígt bestämning i punkt 2.1.    De negativa vridmomentsvärdena i motorbromsningspunkterna (m) skall för att bilda 
referenscykeln till verkliga värden åsättas de omräknade värden som bestämts på ettdera av följande sätt: 
  
– negativa 40 % av det positiva vridmoment som är tillängligt vid närmaste 
varvtalspunkt, 
 
– bestämning av vridmomentskurvan för det negativa vridmoment som krävs för att 
köra motorn från lägsta till högsta vridmomentskurvebestämmande varvtal, 
 
– bestämning av det negativa vridmoment som krävs för att köra motorn med 
tomgångs- och referensvarvtal och göra en linjär interpolering mellan dessa två punkter.  
 2.3. Exempel på förfarandet för omräkning till verkliga värden   Som ett exempel skall följande provningspunkt omräknas till verkligt värde:    % varvtal   = 43  % vridmoment = 82      Följande givna värden    referensvarvtal = 2 200 min
-1 
 tomgångsvarvtal =  600 min-1  
  ger  
 verkligt varvtal   =
 1min 1288 600100) 600 2200 ( 43−= +− ∗ 
   verkligt vridmoment =
 Nm 574100700 82=∗ 
  
 där högsta vridmoment avläst på vridmomentkurvan vid 1 288 min-1 är 700 Nm. 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/103
  
3. UTSLÄPPSPROVNING   På tillverkarens begäran kan en övningsprovning köras för konditionering av motorn 
och avgassystemet före mätcykeln. 
   Naturgas- och motorgasdrivna (LPG) motorer skall köras in med ETC-provning. Motorn 
skall köras genom minst två ETC-cykler och tills det CO-utsläpp som uppmätts under en ETC-cykel inte med mer än 10 % överstiger det CO-utsläpp som uppmätts under närmast föregående ETC-cykel. 
 3.1. Förberedelse av provtagningsfiltren (i förekommande fall)
 
  Minst en timme före provningen skall varje filter (filterpar) placeras i en stängd men 
oförseglad petriskål och placeras i en vägningskammare för stabilisering. Vid slutet av stabiliseringstiden skall varje filter (filterpar) vägas och taravikten registreras. Filtret (filterparet) skall därefter förvaras i en stängd petriskål eller i en förseglad filterhållare tills det behövs för provningen. Om filtret (filterparet) inte används inom åtta timmar före uttagandet ur vägningskammaren skall det konditioneras och omvägas före användning. 
 3.2. Installering av mätutrustningen
 
  Instrument och provtagningssonder skall installeras enligt vad som krävs. Avgasröret 
skall anslutas till fullflödesutspädningssystemet. 
 3.3. Start av utspädningssystemet och motorn
 
  Utspädningssystemet och motorn skall startas och varmköras tills alla temperaturer och 
tryck stabiliserats vid högsta effekt enligt tillverkarens rekommendation och god branschpraxis. 
 3.4. Start av partikelprovtagningssystemet (i förekommande fall)
 
  Partikelprovtagningssystemet skall startas och köras på förbikoppling. 
Utspädningsluftens partikelbakgrundsnivå kan bestämmas genom att utspädningsluft leds genom partikelfiltren. Om filtrerad utspädningsluft används kan en enda mätning göras före eller efter provningen. Om utspädningsluften inte filtrerats kan mätningar göras i början och slutet av cykeln och medelvärdet beräknas.  
 3.5. Inställning av fullflödesutspädningssystemet
 
  Det totala utspädda avgasflödet skall inställas så att vatten hindras från att kondenseras i 
systemet och så att en högsta temperatur av 325 K (52°C) eller lägre erhålls på filterytan (se bilaga 4, tillägg 6, punkt 2.3.1, DT). 
 L 375/104 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
3.6. Kontroll av analysatorerna  
 
 Utsläppsanalysatorernas nollpunkt och mätområde skall inställas. Om provsäckar 
används skall de vara tömda. 
 3.7. Start av motorn
 
  Den stabiliserade motorn skall startas enligt tillverkarens rekommenderade förfarande i 
instruktionsboken, antingen med en startmotor som används i produktionen eller med dynamometern. Som alternativ kan provningen börja direkt efter motorns konditioneringsfas utan att den stängs när den nått tomgångsvarvtalet. 
 3.8. Provningscykel
 
 3.8.1. Provningsekvens   Provningsekvensen skall inledas om motorn nått tomgångsvarvtalet. Provningen skall 
utföras enligt referenscykeln i punkt 2 i detta tillägg. Börvärdeskommandona för motorvarvtal och vridmoment skall ges med frekvensen 5 Hz eller högre (10 Hz rekommenderas). Återkopplingen för motorvarvtal och vridmoment skall registreras minst en gång per sekund under provningscykeln och signalerna får filtreras elektroniskt. 
 3.8.2. Analysatorutslag   Vid starten av motorn eller provningssekvensen, om cykeln startas direkt efter 
konditioneringen, skall mätutrustningen startas och samtidigt: 
  
– starta uppsamling eller analys av utspädningsluften, 
– starta uppsamling eller analys av utspäddd avgas, 
– starta mätning av mängden utspädd avgas (CVS) och erforderliga temperaturer och 
tryck, 
– starta registrering av återkopplingsuppgifter för dynamometerns varvtal och 
vridmoment. 
   Kolväten och NO
x skall kontinuerligt mätas i utspädningstunneln med en frekvens av 2 
Hz. Koncentrationernas medelvärden skall bestämmas genom integrering av analysatorsignalerna under provningscykeln. Systemets svarstid får inte vara längre än 20 s och skall, om så krävs, koordineras med CVS-flödets variationer och provtagningstids-/provningscykelförskjutningarna. CO, CO
2, icke-metankolväten och 
CH 4 skall bestämmas genom integrering eller analys av de koncentrationer i provsäcken 
som uppsamlas under cykeln. Koncentrationerna av gasformiga föroreningar i utspädningsluften skall bestämmas genom integrering eller uppsamling i bakgrundssäcken. Alla övriga värden skall registreras genom minst en mätning per sekund (1 Hz). 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/105
3.8.3. Partikelprovtagning (i förekommande fall) 
  Vid starten av motorn eller provningssekvensen, om cykeln startas direkt efter 
konditioneringen skall partikelprovtagningssystemet kopplas från förbikoppling till partikelinsamling.  
    Om ingen flödeskompensering används skall provtagningspumpen(arna) inställas så att 
flödet genom partikelprovtagningssonden eller överföringsröret hålls vid ett värde av ±5 % av det inställda flödet. Om flödeskompensering (dvs. proportionell reglering av provtagningsflödet) används skall det visas att förhållandet mellan flödet i huvudtunneln och partikelprovtagningsflödet inte varierar med mer än ±5 % av dess inställda värde (utom för de första 10 sekundernas provtagning). 
   
Anmärkning
: Vid utspädning i två steg är provtagningsflödet nettoskillnaden mellan 
flödet genom provtagningsfiltren och den sekundära utspädningsluftens flöde. 
    Genomsnittstemperaturen och genomsnittstrycket vid inloppet till gasmätaren(arna) eller 
flödesinstrumentet skall registreras. Om det inställda flödet inte kan hållas under hela cykeln (inom ±5 %) på grund av hög partikelbeläggning på filtret skall provningen ogiltigförklaras. Provningen skall göras om med ett lägre flöde och/eller ett filter med större diameter. 
 3.8.4. Motorstopp   Om motorn någon gång under provningscykeln stannar skall den konditioneras och 
omstartas och provningen upprepas. Om det under provningscykeln uppstår ett fel någonstans i den erforderliga provningsutrustningen skall provningen ogiltigförklaras. 
 3.8.5. Arbetsmoment efter provningen   Vid slutförandet av provningen skall mätningen av den utspädda avgasvolymen, 
gasflödet till uppsamlingssäckarna och partikelprovtagningspumpen stoppas. I ett integrerande analysatorsystem skall provtagningen fortsätta tills systemets svarstider utlöpt. 
   Koncentrationerna i uppsamlingssäckarna, om sådana använts, skall analyseras så fort 
som möjligt och i alla händelser inte senare än 20 minuter efter provningscykelns slut. 
   Efter utsläppsprovningen skall en nollställningsgas och samma spänngas som tidigare 
användas för efterkontroll av analysatorerna. Provningen skall betraktas som godtagbar om skillnaden mellan resultaten före och efter provningen är mindre än 2 % av spänngasvärdet. 
  L 375/106 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 Endast för dieselmotorer skall partikelfiltren återställas till vägningskammaren senast en 
timme efter provningens slutförande och konditioneras i en stängd men oförseglad 
petriskål i minst en timme men högst 80 timmar före vägning. 
 3.9. Kontroll av provningskörningen
 
 3.9.1. Dataförskjutning/kompensering   För att minimera den störande effekten av tidsfördröjningen mellan återkopplingen och 
referenscykelvärdena får hela signalsekvensen för motorvarvtals- och vridmomentsåterkopplingen förskjutas framåt eller bakåt i tiden i förhållande till referensvarvtals- och vridmomentssekvensen. Om återkopplingssignalerna förskjuts skall både varvtal och vridmoment förskjutas i samma utsträckning och i samma riktning. 
 3.9.2. Beräkning av cykelns arbete   Cykelns verkliga arbete W
act (kWh) skall beräknas med hjälp av alla registrerade 
värdepar av motorns återkopplade varvtal och vridmoment. Detta skall göras efter varje återkopplad kompensering om detta alternativ väljs. Cykelns verkliga arbete W
act 
används för jämförelse med referenscykelns arbete W ref och för att beräkna de 
bromsspecifika utsläppen (se punkterna 4.4 och 5.2). Samma metod skall användas för att integrera både referensmotorns och den verkliga motorns effekt. Om värden skall bestämmas mellan angränsande referensvärden eller angränsande uppmätta värden skall linjär interpolering användas. 
   Vid integrering av referenscykelns och den verkliga cykelns arbete skall alla negativa 
vridmomentvärden åsättas värdet noll och införas. Om integreringen utförs med en frekvens av mindre än 5 Hz och om vridmomentvärdet under ett givet tidsavsnitt ändras från positivt till negativt eller från negativt till positivt skall den negativa delen beräknas och åsättas värdet noll. Den positiva delen skall införas i det integrerade värdet. 
  W
act skall ligga mellan - 15 % och + 5 % av W ref. 
 3.9.3. Statistisk validering av provningscykeln   Linjära regressioner av återkopplingsvärdena i förhållande till referensvärdena skall 
utföras för varvtal, vridmoment och effekt. Detta skall göras efter det att någon återkopplingskompensation inträffat om detta alternativ väljs. Minsta kvadratmetoden skall användas med den bäst anpassade ekvationen på formeln: 
      
y  =  mx + b 
 där   
 y  = återkopplingsvärde (verkligt) för varvtal (min
-1), vridmoment (Nm) eller effekt 
(kW) 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/107
 m  = regressionslinjens lutning 
 x  = referensvärde för varvtal (min-1), vridmoment (Nm) eller effekt (kW) 
 b  = regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln   Skattningens standardfel för y i förhållande till x och determinationskoefficienten (r²) 
skall beräknas för varje regressionslinje. 
   Det rekommenderas att denna analys utförs vid 1 Hz. Alla negativa 
referensvridmomentsvärden och tillhörande återkopplingsvärden skall strykas vid beräkningen av statistiken för cykelvridmomentet och effektvalideringen. För att en provning skall betraktas som giltig skall kriterierna i tabell 6 vara uppfyllda. 
   L 375/108 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
Tabell 6 :  Regressionslinjetoleranser 
 
 Varvtal Vridmoment Effekt 
Standardfel för skattningen av 
Y i  förhållande till X max 100 min-1 max 13 % (15 %) av 
effekten vid bestämningen av motorns maximala vridmoment  max 8 % (15 %) av effekten vid bestämningen av motorns maximala effekt  
Regressionslinjens lutning, m 0,95-1,03 0,83-1,03 0,89-1,03  
(0,83-1,03)  
Determinationskoefficient, r² min 0,9700 
(min 0,9500)  min 0,8800 (min 0,7500)  min 0,9100 (min 0,7500)  
Regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln, b ±50 min
-1 ±20 Nm eller ±2 % 
(±20 Nm eller ±3 %) av maximalt vridmoment, om det senare värdet är högre ±4 kW eller ±2 % (±4 kW eller ±3 %) av maximal effekt om det senare värdet är högre 
  De siffror som visas inom parentes får användas för typgodkännandeprovning av 
gasmotorer fram till den 1 oktober 2005. 
  Tabell 7
: Tillåten strykning av punkter från regressionanalysen 
 
Villkor Punkter som skall 
strykas 
Full belastning och vridmomentsåterkoppling ≠ vridmomentsreferens Vridmoment och/eller effekt 
Ingen belastning, ingen tomgångspunkt och vridmomentsåterkoppling > vridmomentsreferens Vridmoment och/eller effekt 
Ingen belastning/stängt spjäll, tomgångspunkt och varvtal > referenstomgångsvarvtal Varvtal och/eller effekt 
 4. BERÄKNING AV GASFORMIGA UTSLÄPP  4.1. Bestämning av det utspädda avgasflödet
 
  Det totala utspädda avgasflödet under cykeln (kg/provning) skall beräknas ur 
mätvärdena under cykeln och motsvarande kalibreringsdata för flödesmätanordningen (V
0 för den kolvpump (PDP) eller K V för det venturirör för kritiskt flöde (CFV), som 
bestämts i bilaga 4, tillägg 5, punkt 2). Följande formler skall tillämpas om temperaturen i den utspädda avgasen hålls konstant under cykeln med hjälp av en värmeväxlare (±6 K för en PDP-CVS, ±11 K för en CFV-CVS, se bilaga 4, tillägg 6, punkt 2.3).    
   För PDP-CVS-systemet   27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/109
 M TOTW  =  1,293 * V 0 * N P * (p B - p 1) * 273/(101,3 * T) 
   
 där    M
TOTW  = den utspäddda avgasens massa på våt bas under cykeln, kg 
 V 0 =      volymen av den gas som pumpas per varv under provningsförhållanden, 
m³/rev 
 N P =      totala pumpvarv per provning 
 p B =       atmosfäriskt tryck i provningsrummet, kPa 
 p 1 =       undertryck under det atmosfäriska trycket vid pumpinloppet, kPa 
 T =       den utspädda avgasens medeltemperatur vid pumpinloppet under cykeln, K 
   För CFV-CVS-systemet   
M
TOTW  = 1,293 * t * K v * p A/T 0,5 
   där     M
TOTW  = den utspädda avgasens massa på våt bas under cykeln, kg 
 t =  cykelns varaktighet, s 
 K V =  kalibreringskoefficient för venturiröret för kritiskt flöde under 
standardförhållanden,  
 p A =  absolut tryck vid venturirörets inlopp, kPa 
 T = absolut temperatur vid venturirörets inlopp, K    Om ett system med flödeskompensering används (dvs. utan värmeväxlare) skall de 
momentana massutsläppen beräknas och integreras under cykeln. I detta fall skall den utspädda avgasens momentana massa beräknas enligt följande. 
   För PDP-CVS-systemet:   
M
TOTW,i  = 1,293 * V 0 * N P,i * (p B - p 1) * 273/(101,3 ≅ T) 
    där    M
TOTW,i  =  den utspädda avgasens momentana massa på våt bas, kg 
 N P,i =     totala pumpvarv per tidsintervall 
   För CFV-CVS-systemet:    M
TOTW,i  = 1,293 * ∆t i * K V * p /T 0,5  
  
 där 
  
 M TOTW,i  =  den utspädda avgasens momentana massa på våt bas, kg 
 ∆t =  tidsintervall, s L 375/110 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
  
 Om den totala provtagningsmassan av partikel- (M SAM) och gasformiga föroreningar 
överstiger 0,5 % av det totala CVS-flödet (M TOTW ) skall CVS-flödet korrigeras för 
M SAM eller skall partikelprovtagningsflödet återföras till CVS före 
flödesmätanordningen (PDP eller CFV). 
 4.2. NO
x-korrigering för luftfuktighet  
  Då NO
x-utsläppet beror på omgivande luftförhållanden skall NO x-koncentrationen 
korrigeras för omgivande luftfuktighet med de faktorer som anges i följande formler. 
  a) dieselmotorer: 
) 71 . 10 H ( 0182 . 0 11K
aD , H− ∗ −=  
  b) för gasmotorer: 
) 71 . 10 H ( 0329 . 0 11K
aG , H− ∗ −=  
    där    H
a = inloppsluftens fuktighet, gram vatten per kg torr luft, 
  där 
2
a a Ba a
a10 R p pp R 220 . 6H−∗ ∗ −∗ ∗=  
  R
a  = inloppsluftens relativa fuktighet, % 
 p a  = inloppsluftens mättnadstryck, kPa 
 p B  = totalt barometertryck, kPa 
 4.3. Beräkning av utsläppsmassflödet
 
 4.3.1. System med konstant massflöde   För system med värmeväxlare skall massan av föroreningar (g/provning) bestämmas ur 
följande ekvationer: 
   
1) NO
x mass = 0,001587 · NO x conc · K H,D · M TOTW   (dieselmotorer) 
   2) NO
x mass = 0,001587 · NO x conc · K H,G · M TOTW   (gasmotorer) 
  3) CO
mass            = 0,000966 · CO conc  · M TOTW  
   4) HC
mass   = 0,000479 · HC conc · M TOTW '  (dieselmotorer) 
  27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/111
 5) HC mass  = 0,000502 · HC conc · M TOTW '  (motorgasdrivna (LPG)  motorer ) 
 
 6) HC mass  = 0,000552 · HC conc · M TOTW '  (naturgasdrivna motorer) 
  7) NMHC
mass = 0,000479 · NMHC conc · M TOTW '      (dieselmotorer) 
   8) NMHC
mass = 0,000502 · NMHC conc · M TOTW ' (motorgasdrivna (LPG) motorer) 
  9) NMHC
mass = 0,000516 * NMHC conc * M TOTW '  (naturgasdrivna  motorer) 
   10) CH
4 mass = 0,000552 * CH 4 conc * M TOTW    (naturgasdrivna motorer) 
 
där 
  NO
x conc, CO conc, HC conc, 4/ NMHC conc, CH 4 conc = medelvärde av bakgrundskorrigerade 
koncentrationer under cykeln med integrering (obligatoriskt för NO x och 
kolväten) eller mätning efter uppsamling i säck, ppm 
 
 M TOTW  = total massa av utspädd avgas under cykeln enligt bestämning i punkt 4.1, kg 
 
K H,D  =  korrigeringsfaktor för luftfuktighet för dieselmotorer enligt bestämning i  
punkt 4.2, baserad på medelvärdet för inströmmande luftfuktighet under cykeln 
  K
H,G   =  korrigeringsfaktor för luftfuktighet för gasmotorer enligt bestämning i  punkt  
4.2, baserad på medelvärdet för inströmmande luftfuktighet under cykeln 
  Koncentrationer som uppmätts på torr bas skall omvandlas till våt bas i enlighet med bilaga 
4, tillägg 1, punkt 4.2. 
 
Bestämningen av NMHC
conc och CH 4 conc beror på den metod som använts (se bilaga 4, 
tillägg 4, punkt 3.3.4). Båda koncentrationerna skall bestämmas enligt följande, varvid CH 4 
subtraheras från kolväte för bestämningen av NMHC conc: 
   a) Gaskromatografisk metod  
NMHC
conc = HC conc - CH 4 conc 
 
CH 4 conc = enligt mätning 
  b) Icke-metanavskiljarmetod                                                                       Avskiljare                           Avskiljare 
M EM
concCE- CECutter) HC(w/-) CE-(1 Cutter) HC(w/oNMHC⋅=  
                     
4/ Baserad på C1-ekvivalent 
 L 375/112 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
  
                                                     Avskiljare             Avskiljare 
()
M EE
conc 4,CE- CECE-1 Cutter) HC(w/o- Cutter) HC(w/CH⋅=  
  där    HC (med avskiljare) = kolvätekoncentration med provtagningsgasen passerande genom 
icke-metanavskiljare 
 
HC (utan avskiljare) = kolvätekoncentration med provtagningsgasen passerande utanför 
icke-metanavskiljare 
 
CE
M = verkningsgrad för metan enligt bestämning i bilaga 4, tillägg 5, 
punkt 1.8.4.1. 
 
CE E = verkningsgrad för etan enligt bestämning i bilaga 4, tillägg 5, punkt 
1.8.4.2. 
 4.3.1.1. Bestämning av de bakgrundskorrigerade koncentrationerna    För att erhålla föroreningarnas nettokoncentrationer skall den genomsnittliga 
bakgrundskoncentrationen av gasformiga föroreningar i utspädningsluften subtraheras från de uppmätta kon centrationerna. Bakgrundskoncentrationernas medelvärden kan bestämmas 
med hjälp av uppsamlingssäckmetoden eller med kontinuerlig mätning och integrering. Följande formel skall användas. 
 
conc = conc
e - conc d (1 - (1/DF))  
   där    conc = koncentrationen av respektive förorening i den utspädda avgasen, korrigerad 
med den mängd av respektive förorening som finns i utspädningsluften, ppm 
  conc
e = koncentrationen av respektive förorening, uppmätt i den utspädda avgasen,  ppm 
  conc
d = koncentrationen av respektive förorening, uppmätt i utspädningsluften, ppm 
  DF = utspädningsfaktor 
 
 Utspädningsfaktorn skall beräknas enligt följande: 
 
-4
conce conce conce 2,S
10) CO (HC COFDF
⋅ + +=  27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/113
 
 där    CO
2,conce  = koncentrationen av CO 2 i den utspädda avgasen, volymprocent 
  HC
conce  = koncentrationen av kolväten i den utspädda avgasen, ppm C1 
  CO
conce  = koncentrationen av CO i den utspädda avgasen, ppm 
   F
S = stökiometrisk faktor 
  Koncentrationer uppmätta på torr bas skall omvandlas till våt bas i enlighet med bilaga 4, 
tillägg 1, punkt 4.2. 
   Den stökiometriska faktorn skall beräknas enligt följande: 
⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛+ ⋅ + +⋅ =
4yx 3.762yxx100 Fs 
 där 
   x,y   = bränslesammansättningen C
xH y 
   Som alternativ får, om bränslesammansättningen inte är känd, följande stökiometriska 
faktorer användas: 
   F
S (diesel)    = 13,4 
 F S (motorgas (LPG)) = 11,6 
 F S (naturgas)    =  9,5 
 4.3.2. System med flödesmätning   För system utan värmeväxlare skall massan av föroreningar (g/provning) bestämmas genom 
beräkning av de momentana massutsläppen och integrering av de momentana värdena under cykeln. Bakgrundskorrigeringen skall också tillämpas direkt på det momentana koncentrationsvärdet. Följande formler skall tillämpas: 
   
1) NO
x mass = 
() () () ∑
=× × − × × − × × ×n
1 iD H, concd TOTW D H, i conce, i TOTW, K 0.001587 1/DF 1 NOx M K 0.001587 NOx M  
(dieselmotorer) 
2) NO x mass = 
() () () ∑
=× × − × × − × × ×n
1 iG H, concd TOTW G H, i conce, i TOTW, K 0.001587 1/DF 1 NOx M K 0.001587 NOx M  
(gasmotorer) L 375/114 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
3) CO mass = () () () ∑
=× − × × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0.000966 1/DF 1 CO M 0.000966 CO M  
4) HC mass = () () () ∑
=× − × × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0.000479 1/DF 1 HC M 0.000479 HC M  
(dieselmotorer) 
5) HC mass = () () () ∑
=× − × × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0.000502 1/DF 1 HC M 0.000502 HC M  
(motorgasdrivna (LPG) motorer) 
6) HC mass = 
() () () ∑ × − × × − × ×
=n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0.000552 1/DF 1 HC M 0.000552 HC M  
(naturgasdrivna motorer) 
 
7) NMHC mass = 
() () () ∑ × − × × − × ×
=n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0.000479 1/DF 1 NMHC M 0.000479 NMHC M  
(dieselmotorer) 
8) NMHC mass = 
() () () ∑ × − × × − × ×
=n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0.000502 1/DF 1 NMHC M 0.000502 NMHC M  
(motorgasdrivna (LPG) motorer) 
9) NMHC mass = 
() () () ∑
=× − × × − × ×n
1 iconcd TOTW i conce, i TOTW, 0.000516 1/DF 1 NMHC M 0.000516 NMHC M  
(naturgasdrivna motorer) 
10) CH 4 mass = 
() () () ∑
=× − × − × ×n
1 iconcd  4 TOTW i conce,  4 i TOTW, 0.000552 1/DF 1 * CH M 0.000552 CH M  
(naturgasdrivna motorer) 
 
 där   conc
e = koncentrationen av respektive förorening, uppmätt i den utspädda avgasen,  
ppm 
  conc
d = koncentrationen av respektive förorening, uppmätt i utspädningsluften, ppm 
  M
TOTW,i  = momentan massa av den utspädda avgasen (se punkt 4.1), kg 
  M
TOTW  = total massa av den utspädda avgasen under cykeln (se punkt 4.1), kg 
  K
H,D = korrigeringsfaktor för luftfuktighet för dieselmotorer enligt bestämning i 
punkt 4.2, baserad på medelvärdet för inströmmande luftfuktighet under cykeln 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/115
 
 K H,G = korrigeringsfaktor för luftfuktighet för gasmotorer enligt bestämning i punkt  
4.2, baserad på medelvärdet för inströmmande luftfuktighet under cykeln 
  DF  =     utspädningsfaktor enligt bestämning i punkt 4.3.1.1.  4.4. Beräkning av specifika utsläpp   Utsläppen (g/kWh) skall beräknas för de enskilda ämnen som krävs i punkterna 5.2.1 och 
5.2.2 för respektive motorkonstruktion på följande sätt: 
 
 
act mass x /W NOx NO =  (diesel- och gasmotorer) 
 act mass/W COCO=  (diesel- och gasmotorer) 
 act mass/W HCHC=  (diesel- och gasmotorer) 
 act mass/W NMHC NMHC =  (diesel- och gasmotorer) 
 act 4mass 4 /W CH CH =  (naturgasdrivna motorer) 
 
 där    W
act  = det verkliga arbetet under cykeln enligt bestämning i punkt 3.9.2, kWh. 
 5. BERÄKNING AV PARTIKELFORMIGA UTSLÄPP (I FÖREKOMMANDE FALL)  5.1. Beräkning av massflödet
 
  Partikelmassan (g/provning) skall beräknas enligt följande:   
PT
mass  = 1000M
MMTOTW
SAMf∗  
  där   M
f  =  partikelmassa som uppsamlats under cykeln, mg 
 
 M TOTW  =  total massa av utspädd avgas under cykeln enligt bestämning i punkt 4.1, kg 
 
 M SAM     = massa av utspädd avgas tagen från utspädningstunneln för uppsamling av 
partiklar, kg 
   och   M
f = M f,p + M f,b, om de vägts var för sig, mg 
 L 375/116 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 M f,p = partikelmassa uppsamlad på huvudfiltret, mg 
 
 M f,b = partikelmassa uppsamlad på sekundärfiltret, mg 
  Om ett dubbelt utspädningssystem används skall massan av den sekundära 
utspädningsluften subtraheras från den totala massan av den dubbelt utspädda avgas som uppsamlats genom partikelfiltren. 
 
M
SAM = M TOT - M SEC 
  
där 
  M
TOT =  massan av den dubbelt utspädda avgas som passerar genom partikelfiltret,  kg  
  M
SEC =  massan av den sekundära utspädningsluften, kg  
  Om partikelbakgrundsnivån i utspädningsluften bestäms i enlighet med punkt 3.4 får 
partikelmassan bakgrundskorrigeras. I detta fall skall partikelmassan (g/provning) beräknas enligt följande: 
  
PT
mass = 1000M
DF11MM
MMTOTW
DILd
SAMf∗⎥
⎦⎤
⎢
⎣⎡
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛
⎟⎠⎞⎜⎝⎛− ∗ −  
 
 där   M
f, M SAM, M TOTW  = se ovan 
 M DIL  = massan av primär utspädningsluft som passerat en 
uppsamlingsanordning för bakgrundspartiklar, kg  
 M d    = massan av uppsamlade bakgrundspartiklar från den primära 
utspädningsluften, mg 
 DF   = utspädningsfaktor enligt bestämning i punkt 4.3.1.1.  5.2. Beräkning av det specifika utsläppstal
 
  Partikelutsläppet (g/kWh) skall beräknas på följande sätt:   
act mass W/ PT PT=  
 
 där    W
act = det verkliga arbetet under cykeln enligt bestämning i punkt 3.9.2, kWh. 
 
___________ 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/117
Bilaga 4- Tillägg 3  
MOTORDYNAMOMETERTABELL FÖR ETC-PROVNING 
 
Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt
varvtal vridmoment varvta lvridmoment varvtal vridmoment
s % % s % % s % %
1 0 0 52 0 0 103 0 0 
2 0 0 53 0 0 104 0 0
3 0 0 54 0 0 105 0 0
4 0 0 55 0 0 106 0 0
5 0 0 56 0 0 107 0 0
6 0 0 57 0 0 108 11,6 14,8
7 0 0 58 0 0 109 0 0
8 0 0 59 0 0 110 27,2 74,8
9 0 0 60 0 0 111 17 76,9
10 0 0 61 0 0 112 36 78
11 0 0 62 25,5 11,1 113 59,7 86
12 0 0 63 28,5 20,9 114 80,8 17,9
13 0 0 64 32 73,9 115 49,7 0
14 0 0 65 4 82,3 116 65,6 86
15 0 0 66 34,5 80,4 117 78,6 72,2
16 0,1 1,5 67 64,1 86 118 64,9 ”m”
17 23,1 21,5 68 58 0 119 44,3 ”m”
18 12,6 28,5 69 50,3 83,4 120 51,4 83,4
19 21,8 71 70 66,4 99,1 121 58,1 97
20 19,7 76,8 71 81,4 99,6 122 69,3 99,3
21 54,6 80,9 72 88,7 73,4 123 72 20,8
22 71,3 4,9 73 52,5 0 124 72,1 ”m”
23 55,9 18,1 74 46,4 58,5 125 65,3 ”m”
24 72 85,4 75 48,6 90,9 126 64 ”m”
25 86,7 61,8 76 55,2 99,4 127 59,7 ”m”
26 51,7 0 77 62,3 99 128 52,8 ”m”
27 53,4 48,9 78 68,4 91,5 129 45,9 ”m”
28 34,2 87,6 79 74,5 73,7 130 38,7 ”m”
29 45,5 92,7 80 38 0 131 32,4 ”m”
30 54,6 99,5 81 41,8 89,6 132 27 ”m”
31 64,5 96,8 82 47,1 99,2 133 21,7 ”m”
32 71,7 85,4 83 52,5 99,8 134 19,1 0,4
33 79,4 54,8 84 56,9 80,8 135 34,7 14
34 89,7 99,4 85 58,3 11,8 136 16,4 48,6
35 57,4 0 86 56,2 ”m” 137 0 11,2
36 59,7 30,6 87 52 ”m” 138 1,2 2,1
37 90,1 ”m” 88 43,3 ”m” 139 30,1 19,3
38 82,9 ”m” 89 36,1 ”m” 140 30 73,9
39 51,3 ”m” 90 27,6 ”m” 141 54,4 74,4
40 28,5 ”m” 91 21,1 ”m” 142 77,2 55,6
41 29,3 ”m” 92 8 0 143 58,1 0
42 26,7 ”m” 93 0 0 144 45 82,1
43 20,4 ”m” 94 0 0 145 68,7 98,1
44 14,1 0 95 0 0 146 85,7 67,2
45 6,5 0 96 0 0 147 60,2 0
46 0 0 97 0 0 148 59,4 98
47 0 0 98 0 0 149 72,7 99,6
48 0 0 99 0 0 150 79,9 45
49 0 0 100 0 0 151 44,3 0
50 0 0 101 0 0 152 41,5 84,4
51 0 0 102 0 0 153 56,2 98,2 L 375/118 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt
varvtal vridmoment varvtal vridmoment varvtal vridmoment
s % % s % % s % %
154 65,7 99,1 205 0 0 256 51,7 17
155 74,4 84,7 206 0 0 257 56,2 78,7
156 54,4 0 207 0 0 258 59,5 94,7
157 47,9 89,7 208 0 0 259 65,5 99,1
158 54,5 99,5 209 0 0 260 71,2 99,5
159 62,7 96,8 210 0 0 261 76,6 99,9
160 62,3 0 211 0 0 262 79 0
161 46,2 54,2 212 0 0 263 52.9 97.5
162 44,3 83,2 213 0 0 264 53,1 99,7
163 48,2 13,3 214 0 0 265 59 99,1
164 51 ”m” 215 0 0 266 62,2 99
165 50 ”m” 216 0 0 267 65 99,1
166 49,2 ”m” 217 0 0 268 69 83,1
167 49,3 ”m” 218 0 0 269 69,9 28,4
168 49,9 ”m” 219 0 0 270 70,6 12,5
169 51,6 ”m” 220 0 0 271 68,9 8,4
170 49,7 ”m” 221 0 0 272 69,8 9,1
171 48,5 ”m” 222 0 0 273 69,6 7
172 50,3 72,5 223 0 0 274 65,7 ”m”
173 51,1 84,5 224 0 0 275 67,1 ”m”
174 54,6 64,8 225 21,2 62,7 276 66,7 ”m”
175 56,6 76,5 226 30,8 75,1 277 65,6 ”m”
176 58 ”m” 227 5,9 82,7 278 64,5 ”m”
177 53,6 ”m” 228 34,6 80,3 279 62,9 ”m”
178 40,8 ”m” 229 59,9 87 280 59,3 ”m”
179 32,9 ”m” 230 84,3 86,2 281 54,1 ”m”
180 26,3 ”m” 231 68,7 ”m” 282 51,3 ”m”
181 20,9 ”m” 232 43,6 ”m” 283 47,9 ”m”
182 10 0 233 41,5 85,4 284 43,6 ”m”
183 0 0 234 49,9 94,3 285 39,4 ”m”
184 0 0 235 60,8 99 286 34,7 ”m”
185 0 0 236 70,2 99,4 287 29,8 ”m”
186 0 0 237 81,1 92,4 288 20,9 73,4
187 0 0 238 49,2 0 289 36,9 ”m”
188 0 0 239 56 86,2 290 35,5 ”m”
189 0 0 240 56,2 99,3 291 20,9 ”m”
190 0 0 241 61,7 99 292 49,7 11,9
191 0 0 242 69,2 99,3 293 42,5 ”m”
192 0 0 243 74,1 99,8 294 32 ”m”
193 0 0 244 72,4 8,4 295 23,6 ”m”
194 0 0 245 71,3 0 296 19,1 0
195 0 0 246 71,2 9,1 297 15,7 73,5
196 0 0 247 67,1 ”m” 298 25,1 76,8
197 0 0 248 65,5 ”m” 299 34,5 81,4
198 0 0 249 64,4 ”m” 300 44,1 87,4
199 0 0 250 62,9 25,6 301 52,8 98,6
200 0 0 251 62,2 35,6 302 63,6 99
201 0 0 252 62,9 24,4 303 73,6 99,7
202 0 0 253 58,8 ”m” 304 62,2 ”m”
203 0 0 254 56,9 ”m” 305 29,2 ”m”
204 0 0 255 54,5 ”m” 306 46,4 22
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/119
Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt
varvtal vridmoment varvtal vridmoment varvtal vridmoment
s % % s % % s % %
307 47 ,3 13 ,8  358 72 ,69 9 ,6 409 56 ,3 72 ,3
308 47,2 12,5 359 82,4 99,5 410 59,7 99,1
309 47,9 11,5 360 88 99,4 411 62,3 99
310 47,8 35,5 361 46,4 0 412 67,9 99,2
311 49,2 83,3 362 53,4 95,2 413 69,5 99,3
312 52,7 96,4 363 58,4 99,2 414 73,1 99,7
313 57,4 99,2 364 61,5 99 415 77,7 99,8
314 61,8 99 365 64,8 99 416 79,7 99,7
315 66,4 60,9 366 68,1 99,2 417 82,5 99,5
316 65,8 ”m” 367 73,4 99,7 418 85,3 99,4
317 59 ”m” 368 73,3 29,8 419 86,6 99,4
318 50,7 ”m” 369 73,5 14,6 420 89,4 99,4
319 41,8 ”m” 370 68,3 0 421 62,2 0
320 34,7 ”m” 371 45,4 49,9 422 52,7 96,4
321 28,7 ”m” 372 47,2 75,7 423 50,2 99,8
322 25,2 ”m” 373 44,5 9 424 49,3 99,6
323 43 24,8 374 47,8 10,3 425 52,2 99,8
324 38,7 0 375 46,8 15,9 426 51,3 100
325 48.1 31.9 376 46.9 12.7 427 51.3 100
326 40,3 61 377 46,8 8,9 428 51,1 100
327 42,4 52,1 378 46,1 6,2 429 51,1 100
328 46,4 47,7 379 46,1 ”m” 430 51,8 99,9
329 46,9 30,7 380 45,5 ”m” 431 51,3 100
330 46,1 23,1 381 44,7 ”m” 432 51,1 100
331 45,7 23,2 382 43,8 ”m” 433 51,3 100
332 45,5 31,9 383 41 ”m” 434 52,3 99,8
333 46,4 73,6 384 41,1 6.4 435 52,9 99,7
334 51,3 60,7 385 38 6,3 436 53,8 99,6
335 51,3 51,1 386 35,9 0,3 437 51,7 99,9
336 53,2 46,8 387 33,5 0 438 53,5 99,6
337 53,9 50 388 53,1 48,9 439 52 99,8
338 53,4 52,1 389 48,3 ”m” 440 51,7 99,9
339 53,8 45,7 390 49,9 ”m” 441 53,2 99,7
340 50,6 22,1 391 48 ”m” 442 54,2 99,5
341 47,8 26 392 45,3 ”m” 443 55,2 99,4
342 41,6 17,8 393 41,6 3,1 444 53,8 99,6
343 38,7 29,8 394 44,3 79 445 53,1 99,7
344 35,9 71,6 395 44,3 89,5 446 55 99,4
345 34,6 47,3 396 43,4 98,8 447 57 99,2
346 34,8 80,3 397 44,3 98,9 448 61,5 99
347 35,9 87,2 398 43 98,8 449 59,4 5,7
348 38,8 90,8 399 42,2 98,8 450 59 0
349 41,5 94,7 400 42,7 98,8 451 57,3 59,8
350 47,1 99,2 401 45 99 452 64,1 99
351 53,1 99,7 402 43,6 98,9 453 70,9 90,5
352 46,4 0 403 42,2 98,8 454 58 0
353 42,5 0,7 404 44,8 99 455 41,5 59,8
354 43,6 58,6 405 43,4 98,8 456 44,1 92,6
355 47,1 87,5 406 45 99 457 46,8 99,2
356 54,1 99,5 407 42,2 54,3 458 47,2 99,3
357 62,9 99 408 61,2 31,9 459 51 100L 375/120 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt
varvtal vridmoment varvtal vridmoment varvtal vridmoment
s % % s % % s % %
460 53,2 99,7 511 0 0 562 58,7 ”m”
461 53,1 99,7 512 0 0 563 56 ”m”
462 55,9 53,1 513 0 0 564 53,9 ”m”
463 53,9 13,9 514 30,5 25,6 565 52,1 ”m”
464 52,5 ”m” 515 19,7 56,9 566 49,9 ”m”
465 51,7 ”m” 516 16,3 45,1 567 46,4 ”m”
466 51,5 52,2 517 27,2 4,6 568 43,6 ”m”
467 52,8 80 518 21,7 1,3 569 40,8 ”m”
468 54,9 95 519 29,7 28,6 570 37,5 ”m”
469 57,3 99,2 520 36,6 73,7 571 27,8 ”m”
470 60,7 99,1 521 61,3 59,5 572 17,1 0,6
471 62,4 ”m” 522 40,8 0 573 12,2 0,9
472 60,1 ”m” 523 36,6 27,8 574 11,5 1,1
473 53,2 ”m” 524 39,4 80,4 575 8,7 0,5
474 44 ”m” 525 51,3 88,9 576 8 0,9
475 35,2 ”m” 526 58,5 11,1 577 5,3 0,2
476 30,5 ”m” 527 60,7 ”m” 578 4 0
477 26,5 ”m” 528 54,5 ”m” 579 3,9 0
478 22,5 ”m” 529 51,3 ”m” 580 0 0
479 20,4 ”m” 530 45,5 ”m” 581 0 0
480 19,1 ”m” 531 40,8 ”m” 582 0 0
481 19,1 ”m” 532 38,9 ”m” 583 0 0
482 13,4 ”m” 533 36,6 ”m” 584 0 0
483 6,7 ”m” 534 36,1 72,7 585 0 0
484 3,2 ”m” 535 44,8 78,9 586 0 0
485 14,3 63,8 536 51,6 91,1 587 8,7 22,8
486 34,1 0 537 59,1 99,1 588 16,2 49,4
487 23,9 75,7 538 66 99,1 589 23,6 56
488 31,7 79,2 539 75,1 99,9 590 21,1 56,1
489 32,1 19,4 540 81 8 591 23,6 56
490 35,9 5,8 541 39,1 0 592 46,2 68,8
491 36,6 0,8 542 53,8 89,7 593 68,4 61,2
492 38,7 ”m” 543 59,7 99,1 594 58,7 ”m”
493 38,4 ”m” 544 64,8 99 595 31,6 ”m”
494 39,4 ”m” 545 70,6 96,1 596 19,9 8,8
495 39,7 ”m” 546 72,6 19,6 597 32,9 70,2
496 40,5 ”m” 547 72 6,3 598 43 79
497 40,8 ”m” 548 68,9 0,1 599 57,4 98,9
498 39,7 ”m” 549 67,7 ”m” 600 72,1 73,8
499 39,2 ”m” 550 66,8 ”m” 601 53 0
500 38,7 ”m” 551 64,3 16,9 602 48,1 86
501 32,7 ”m” 552 64,9 7 603 56,2 99
502 30,1 ”m” 553 63,6 12,5 604 65,4 98,9
503 21,9 ”m” 554 63 7,7 605 72,9 99,7
504 12,8 0 555 64,4 38,2 606 67,5 ”m”
505 0 0 556 63 11,8 607 39 ”m”
506 0 0 557 63,6 0 608 41,9 38,1
507 0 0 558 63,3 5 609 44,1 80,4
508 0 0 559 60,1 9,1 610 46,8 99,4
509 0 0 560 61 8,4 611 48,7 99,9
510 0 0 561 59,7 0,9 612 50,5 99,727.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/121
 
Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt
varvtal vridmoment varvtal vridmoment varvtal vridmoment
s % % s % % s % %
613 52,5 90,3 664 54 39,3 715 46,2 ”m”
614 51 1,8 665 53,8 ”m” 716 45,6 9,8
615 50 ”m” 666 52 ”m” 717 45,6 34,5
616 49,1 ”m” 667 50,4 ”m” 718 45,5 37,1
617 47 ”m” 668 50,6 0 719 43,8 ”m”
618 43,1 ”m” 669 49,3 41,7 720 41,9 ”m”
619 39,2 ”m” 670 50 73,2 721 41,3 ”m”
620 40,6 0,5 671 50,4 99,7 722 41,4 ”m”
621 41,8 53,4 672 51,9 99,5 723 41,2 ”m”
622 44,4 65,1 673 53,6 99,3 724 41,8 ”m”
623 48,1 67,8 674 54,6 99,1 725 41,8 ”m”
624 53,8 99,2 675 56 99 726 43,2 17,4
625 58,6 98,9 676 55,8 99 727 45 29
626 63,6 98,8 677 58,4 98,9 728 44,2 ”m”
627 68,5 99,2 678 59,9 98,8 729 43,9 ”m”
628 72,2 89,4 679 60,9 98,8 730 38 10,7
629 77,1 0 680 63 98,8 731 56,8 ”m”
630 57,8 79,1 681 64,3 98,9 732 57,1 ”m”
631 60,3 98,8 682 64,8 64 733 52 ”m”
632 61,9 98,8 683 65,9 46,5 734 44,4 ”m”
633 63,8 98,8 684 66,2 28,7 735 40,2 ”m”
634 64,7 98,9 685 65,2 1,8 736 39,2 16,5
635 65,4 46,5 686 65 6,8 737 38,9 73,2
636 65,7 44,5 687 63,6 53,6 738 39,9 89,8
637 65,6 3,5 688 62,4 82,5 739 42,3 98,6
638 49,1 0 689 61,8 98,8 740 43,7 98,8
639 50,4 73,1 690 59,8 98,8 741 45,5 99,1
640 50,5 ”m” 691 59,2 98,8 742 45,6 99,2
641 51 ”m” 692 59,7 98,8 743 48,1 99,7
642 49,4 ”m” 693 61,2 98,8 744 49 100
643 49,2 ”m” 694 62,2 49,4 745 49,8 99,9
644 48,6 ”m” 695 62,8 37,2 746 49,8 99,9
645 47,5 ”m” 696 63,5 46,3 747 51,9 99,5
646 46,5 ”m” 697 64,7 72,3 748 52,3 99,4
647 46 11,3 698 64,7 72,3 749 53,3 99,3
648 45,6 42,8 699 65,4 77,4 750 52,9 99,3
649 47,1 83 700 66,1 69,3 751 54,3 99,2
650 46,2 99,3 701 64,3 ”m” 752 55,5 99,1
651 47,9 99,7 702 64,3 ”m” 753 56,7 99
652 49,5 99,9 703 63 ”m” 754 61,7 98,8
653 50,6 99,7 704 62,2 ”m” 755 64,3 47,4
654 51 99,6 705 61,6 ”m” 756 64,7 1,8
655 53 99,3 706 62,4 ”m” 757 66,2 ”m”
656 54,9 99,1 707 62,2 ”m” 758 49,1 ”m”
657 55,7 99 708 61 ”m” 759 52,1 46
658 56 99 709 58,7 ”m” 760 52,6 61
659 56,1 9,3 710 55,5 ”m” 761 52,9 0
660 55,6 ”m” 711 51,7 ”m” 762 52,3 20,4
661 55,4 ”m” 712 49,2 ”m” 763 54,2 56,7
662 54,9 51,3 713 48,8 40,4 764 55,4 59,8
663 54,9 59,8 714 47,9 ”m” 765 56,1 49,2L 375/122 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt
varvtal vridmoment varvtal vridmoment varvtal vridmoment
s % % s % % s % %
766 56,8 33,7 817 61,7 46,2 868 53 99,3
767 57,2 96 818 59,8 45,1 869 54,2 99,2
768 58,6 98,9 819 57,4 43,9 870 55,5 99,1
769 59,5 98,8 820 54,8 42,8 871 56,7 99
770 61,2 98,8 821 54,3 65,2 872 57,3 98,9
771 62,1 98,8 822 52,9 62,1 873 58 98,9
772 62,7 98,8 823 52,4 30,6 874 60,5 31,1
773 62,8 98,8 824 50,4 ”m” 875 60,2 ”m”
774 64 98,9 825 48,6 ”m” 876 60,3 ”m”
775 63,2 46,3 826 47,9 ”m” 877 60,5 6,3
776 62,4 ”m” 827 46,8 ”m” 878 61,4 19,3
777 60,3 ”m” 828 46,9 9,4 879 60,3 1,2
778 58,7 ”m” 829 49,5 41,7 880 60,5 2,9
779 57,2 ”m” 830 50,5 37,8 881 61,2 34,1
780 56,1 ”m” 831 52,3 20,4 882 61,6 13,2
781 56 9,3 832 54,1 30,7 883 61,5 16,4
782 55,2 26,3 833 56,3 41,8 884 61,2 16,4
783 54,8 42,8 834 58,7 26,5 885 61,3 ”m”
784 55,7 47,1 835 57,3 ”m” 886 63,1 ”m”
785 56,6 52,4 836 59 ”m” 887 63,2 4,8
786 58 50,3 837 59,8 ”m” 888 62,3 22,3
787 58,6 20,6 838 60,3 ”m” 889 62 38,5
788 58,7 ”m” 839 61,2 ”m” 890 61,6 29,6
789 59,3 ”m” 840 61,8 ”m” 891 61,6 26,6
790 58,6 ”m” 841 62,5 ”m” 892 61,8 28,1
791 60,5 9,7 842 62,4 ”m” 893 62 29,6
792 59,2 9,6 843 61,5 ”m” 894 62 16,3
793 59,9 9,6 844 63,7 ”m” 895 61,1 ”m”
794 59,6 9,6 845 61,9 ”m” 896 61,2 ”m”
795 59,9 6,2 846 61,6 29,7 897 60,7 19,2
796 59,9 9,6 847 60,3 ”m” 898 60,7 32,5
797 60,5 13,1 848 59,2 ”m” 899 60,9 17,8
798 60,3 20,7 849 57,3 ”m” 900 60,1 19,2
799 59,9 31 850 52,3 ”m” 901 59,3 38,2
800 60,5 42 851 49,3 ”m” 902 59,9 45
801 61,5 52,5 852 47,3 ”m” 903 59,4 32,4
802 60,9 51,4 853 46,3 38,8 904 59,2 23,5
803 61,2 57,7 854 46,8 35,1 905 59,5 40,8
804 62,8 98,8 855 46,6 ”m” 906 58,3 ”m”
805 63,4 96,1 856 44,3 ”m” 907 58,2 ”m”
806 64,6 45,4 857 43,1 ”m” 908 57,6 ”m”
807 64,1 5 858 42,4 2,1 909 57,1 ”m”
808 63 3,2 859 41,8 2,4 910 57 0,6
809 62,7 14,9 860 43,8 68,8 911 57 26,3
810 63,5 35,8 861 44,6 89,2 912 56,5 29,2
811 64,1 73,3 862 46 99,2 913 56,3 20,5
812 64,3 37,4 863 46,9 99,4 914 56,1 ”m”
813 64,1 21 864 47,9 99,7 915 55,2 ”m”
814 63,7 21 865 50,2 99,8 916 54,7 17,5
815 62,9 18 866 51,2 99,6 917 55,2 29,2
816 62,4 32,7 867 52,3 99,4 918 55,2 29,227.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/123
 
Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt
varvtal vridmoment varvtal vridmoment varvtal vridmoment
s % % s % % s % %
919 55,9 16 970 49,9 99,7 1021 49,4 ”m”
920 55,9 26,3 971 49,6 99,6 1022 48,3 ”m”
921 56,1 36,5 972 49,4 99,6 1023 49,4 ”m”
922 55,8 19 973 49 99,5 1024 48,5 ”m”
923 55,9 9,2 974 49,8 99,7 1025 48,7 ”m”
924 55,8 21,9 975 50,9 100 1026 48,7 ”m”
925 56,4 42,8 976 50,4 99,8 1027 49,1 ”m”
926 56,4 38 977 49,8 99,7 1028 49 ”m”
927 56,4 11 978 49,1 99,5 1029 49,8 ”m”
928 56,4 35,1 979 50,4 99,8 1030 48,7 ”m”
929 54 7,3 980 49,8 99,7 1031 48,5 ”m”
930 53,4 5,4 981 49,3 99,5 1032 49,3 31,3
931 52,3 27,6 982 49,1 99,5 1033 49,7 45,3
932 52,1 32 983 49,9 99,7 1034 48,3 44,5
933 52,3 33,4 984 49,1 99,5 1035 49,8 61
934 52,2 34,9 985 50,4 99,8 1036 49,4 64,3
935 52,8 60,1 986 50,9 100 1037 49,8 64,4
936 53,7 69,7 987 51,4 99,9 1038 50,5 65,6
937 54 70,7 988 51,5 99,9 1039 50,3 64,5
938 55,1 71,7 989 52,2 99,7 1040 51,2 82,9
939 55,2 46 990 52,8 74,1 1041 50,5 86
940 54,7 12,6 991 53,3 46 1042 50,6 89
941 52,5 0 992 53,6 36,4 1043 50,4 81,4
942 51,8 24,7 993 53,4 33,5 1044 49,9 49,9
943 51,4 43,9 994 53,9 58,9 1045 49,1 20,1
944 50,9 71,1 995 55,2 73,8 1046 47,9 24
945 51,2 76,8 996 55,8 52,4 1047 48,1 36,2
946 50,3 87,5 997 55,7 9,2 1048 47,5 34,5
947 50,2 99,8 998 55,8 2,2 1049 46,9 30,3
948 50,9 100 999 56,4 33,6 1050 47,7 53,5
949 49,9 99,7 1000 55,4 ”m” 1051 46,9 61,6
950 50,9 100 1001 55,2 ”m” 1052 46,5 73,6
951 49,8 99,7 1002 55,8 26,3 1053 48 84,6
952 50,4 99,8 1003 55,8 23,3 1054 47,2 87,7
953 50,4 99,8 1004 56,4 50,2 1055 48,7 80
954 49,7 99,7 1005 57,6 68,3 1056 48,7 50,4
955 51 100 1006 58,8 90,2 1057 47,8 38,6
956 50,3 99,8 1007 59,9 98,9 1058 48,8 63,1
957 50,2 99,8 1008 62,3 98,8 1059 47,4 5
958 49,9 99,7 1009 63,1 74,4 1060 47,3 47,4
959 50,9 100 1010 63,7 49,4 1061 47,3 49,8
960 50 99,7 1011 63,3 9,8 1062 46,9 23,9
961 50,2 99,8 1012 48 0 1063 46,7 44,6
962 50,2 99,8 1013 47,9 73,5 1064 46,8 65,2
963 49,9 99,7 1014 49,9 99,7 1065 46,9 60,4
964 50,4 99,8 1015 49,9 48,8 1066 46,7 61,5
965 50,2 99,8 1016 49,6 2,3 1067 45,5 ”m”
966 50,3 99,8 1017 49,9 ”m” 1068 45,5 ”m”
967 49,9 99,7 1018 49,3 ”m” 1069 44,2 ”m”
968 51,1 100 1019 49,7 47,5 1070 43 ”m”
969 50,6 99,9 1020 49,1 ”m” 1071 42,5 ”m”L 375/124 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt
varvtal vridmom ent varvtal vridmoment varvtal vridmoment
s % % s % % s % %
1072 41 ”m” 1123 55 ”m” 1174 56,9 ”m”
1073 39,9 ”m” 1124 53,7 ”m” 1175 56,4 4
1074 39,9 38,2 1125 52,1 ”m” 1176 57 23,4
1075 40,1 48,1 1126 51,1 ”m” 1177 56,4 41,7
1076 39,9 48 1127 49,7 25,8 1178 57 49,2
1077 39,4 59,3 1128 49,1 46,1 1179 57,7 56,6
1078 43,8 19,8 1129 48,7 46,9 1180 58,6 56,6
1079 52,9 0 1130 48,2 46,7 1181 58,9 64
1080 52,8 88,9 1131 48 70 1182 59,4 68,2
1081 53,4 99,5 1132 48 70 1183 58,8 71,4
1082 54,7 99,3 1133 47,2 67,6 1184 60,1 71,3
1083 56,3 99,1 1134 47,3 67,6 1185 60,6 79,1
1084 57,5 99 1135 46,6 74,7 1186 60,7 83,3
1085 59 98,9 1136 47,4 13 1187 60,7 77,1
1086 59,8 98,9 1137 46,3 ”m” 1188 60 73,5
1087 60,1 98,9 1138 45,4 ”m” 1189 60,2 55,5
1088 61,8 48,3 1139 45,5 24,8 1190 59,7 54,4
1089 61,8 55,6 1140 44,8 73,8 1191 59,8 73,3
1090 61,7 59,8 1141 46,6 99 1192 59,8 77,9
1091 62 55,6 1142 46,3 98,9 1193 59,8 73,9
1092 62,3 29,6 1143 48,5 99,4 1194 60 76,5
1093 62 19,3 1144 49,9 99,7 1195 59,5 82,3
1094 61,3 7,9 1145 49,1 99,5 1196 59,9 82,8
1095 61,1 19,2 1146 49,1 99,5 1197 59,8 65,8
1096 61,2 43 1147 51 100 1198 59 48,6
1097 61,1 59,7 1148 51,5 99,9 1199 58,9 62,2
1098 61,1 98,8 1149 50,9 100 1200 59,1 70,4
1099 61,3 98,8 1150 51,6 99,9 1201 58,9 62,1
1100 61,3 26,6 1151 52,1 99,7 1202 58,4 67,4
1101 60,4 ”m” 1152 50,9 100 1203 58,7 58,9
1102 58,8 ”m” 1153 52,2 99,7 1204 58,3 57,7
1103 57,7 ”m” 1154 51,5 98,3 1205 57,5 57,8
1104 56 ”m” 1155 51,5 47,2 1206 57,2 57,6
1105 54,7 ”m” 1156 50,8 78,4 1207 57,1 42,6
1106 53,3 ”m” 1157 50,3 83 1208 57 70,1
1107 52,6 23,2 1158 50,3 31,7 1209 56,4 59,6
1108 53,4 84,2 1159 49,3 31,3 1210 56,7 39
1109 53,9 99,4 1160 48,8 21,5 1211 55,9 68,1
1110 54,9 99,3 1161 47,8 59,4 1212 56,3 79,1
1111 55,8 99,2 1162 48,1 77,1 1213 56,7 89,7
1112 57,1 99 1163 48,4 87,6 1214 56 89,4
1113 56,5 99,1 1164 49,6 87,5 1215 56 93,1
1114 58,9 98,9 1165 51 81,4 1216 56,4 93,1
1115 58,7 98,9 1166 51,6 66,7 1217 56,7 94,4
1116 59,8 98,9 1167 53,3 63,2 1218 56,9 94,8
1117 61 98,8 1168 55,2 62 1219 57 94,1
1118 60,7 19,2 1169 55,7 43,9 1220 57,7 94,3
1119 59,4 ”m” 1170 56,4 30,7 1221 57,5 93,7
1120 57,9 ”m” 1171 56,8 23,4 1222 58,4 93,2
1121 57,6 ”m” 1172 57 ”m” 1223 58,7 93,2
1122 56,3 ”m” 1173 57,6 ”m” 1224 58,2 93,727.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/125
 
Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt
varvtal vridmoment varvtal vridmoment varvtal vridmoment
s % % s % % s % %
1225 58,5 93,1 1276 60,6 5,5 1327 63,1 20,3
1226 58,8 86,2 1277 61 14,3 1328 61,8 19,1
1227 59 72,9 1278 61 12 1329 61,6 17,1
1228 58,2 59,9 1279 61,3 34,2 1330 61 0
1229 57,6 8,5 1280 61,2 17,1 1331 61,2 22
1230 57,1 47,6 1281 61,5 15,7 1332 60,8 40,3
1231 57,2 74,4 1282 61 9,5 1333 61,1 34,3
1232 57 79,1 1283 61,1 9,2 1334 60,7 16,1
1233 56,7 67,2 1284 60,5 4,3 1335 60,6 16,6
1234 56,8 69,1 1285 60,2 7,8 1336 60,5 18,5
1235 56,9 71,3 1286 60,2 5,9 1337 60,6 29,8
1236 57 77,3 1287 60,2 5,3 1338 60,9 19,5
1237 57,4 78,2 1288 59,9 4,6 1339 60,9 22,3
1238 57,3 70,6 1289 59,4 21,5 1340 61,4 35,8
1239 57,7 64 1290 59,6 15,8 1341 61,3 42,9
1240 57,5 55,6 1291 59,3 10,1 1342 61,5 31
1241 58,6 49,6 1292 58,9 9,4 1343 61,3 19,2
1242 58,2 41,1 1293 58,8 9 1344 61 9,3
1243 58,8 40,6 1294 58,9 35,4 1345 60,8 44,2
1244 58,3 21,1 1295 58,9 30,7 1346 60,9 55,3
1245 58,7 24,9 1296 58,9 25,9 1347 61,2 56
1246 59,1 24,8 1297 58,7 22,9 1348 60,9 60,1
1247 58,6 ”m” 1298 58,7 24,4 1349 60,7 59,1
1248 58,8 ”m” 1299 59,3 61 1350 60,9 56,8
1249 58,8 ”m” 1300 60,1 56 1351 60,7 58,1
1250 58,7 ”m” 1301 60,5 50,6 1352 59,6 78,4
1251 59,1 ”m” 1302 59,5 16,2 1353 59,6 84,6
1252 59,1 ”m” 1303 59,7 50 1354 59,4 66,6
1253 59,4 ”m” 1304 59,7 31,4 1355 59,3 75,5
1254 60,6 2,6 1305 60,1 43,1 1356 58,9 49,6
1255 59,6 ”m” 1306 60,8 38,4 1357 59,1 75,8
1256 60,1 ”m” 1307 60,9 40,2 1358 59 77,6
1257 60,6 ”m” 1308 61,3 49,7 1359 59 67,8
1258 59,6 4,1 1309 61,8 45,9 1360 59 56,7
1259 60,7 7,1 1310 62 45,9 1361 58,8 54,2
1260 60,5 ”m” 1311 62,2 45,8 1362 58,9 59,6
1261 59,7 ”m” 1312 62,6 46,8 1363 58,9 60,8
1262 59,6 ”m” 1313 62,7 44,3 1364 59,3 56,1
1263 59,8 ”m” 1314 62,9 44,4 1365 58,9 48,5
1264 59,6 4,9 1315 63,1 43,7 1366 59,3 42,9
1265 60,1 5,9 1316 63,5 46,1 1367 59,4 41,4
1266 59,9 6,1 1317 63,6 40,7 1368 59,6 38,9
1267 59,7 ”m” 1318 64,3 49,5 1369 59,4 32,9
1268 59,6 ”m” 1319 63,7 27 1370 59,3 30,6
1269 59,7 22 1320 63,8 15 1371 59,4 30
1270 59,8 10,3 1321 63,6 18,7 1372 59,4 25,3
1271 59,9 10 1322 63,4 8,4 1373 58,8 18,6
1272 60,6 6,2 1323 63,2 8,7 1374 59,1 18
1273 60,5 7,3 1324 63,3 21,6 1375 58,5 10,6
1274 60,2 14,8 1325 62,9 19,7 1376 58,8 10,5
1275 60,6 8,2 1326 63 22,1 1377 58,5 8,2L 375/126 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt
varvtal vridmoment varvtal vridmoment varvtal vridmoment
s % % s % % s % %
1378 58,7 13,7 1429 62,3 37,4 1480 60,1 4,7
1379 59,1 7,8 1430 62,3 35,7 1481 59,9 0
1380 59,1 6 1431 62,8 34,4 1482 60,4 36,2
1381 59,1 6 1432 62,8 31,5 1483 60,7 32,5
1382 59,4 13,1 1433 62,9 31,7 1484 59,9 3,1
1383 59,7 22,3 1434 62,9 29,9 1485 59,7 ”m”
1384 60,7 10,5 1435 62,8 29,4 1486 59,5 ”m”
1385 59,8 9,8 1436 62,7 28,7 1487 59,2 ”m”
1386 60,2 8,8 1437 61,5 14,7 1488 58,8 0,6
1387 59,9 8,7 1438 61,9 17,2 1489 58,7 ”m”
1388 61 9,1 1439 61,5 6,1 1490 58,7 ”m”
1389 60,6 28,2 1440 61 9,9 1491 57,9 ”m”
1390 60,6 22 1441 60,9 4,8 1492 58,2 ”m”
1391 59,6 23,2 1442 60,6 11,1 1493 57,6 ”m”
1392 59,6 19 1443 60,3 6,9 1494 58,3 9,5
1393 60,6 38,4 1444 60,8 7 1495 57,2 6
1394 59,8 41,6 1445 60,2 9,2 1496 57,4 27,3
1395 60 47,3 1446 60,5 21,7 1497 58,3 59,9
1396 60,5 55,4 1447 60,2 22,4 1498 58,3 7,3
1397 60,9 58,7 1448 60,7 31,6 1499 58,8 21,7
1398 61,3 37,9 1449 60,9 28,9 1500 58,8 38,9
1399 61,2 38,3 1450 59,6 21,7 1501 59,4 26,2
1400 61,4 58,7 1451 60,2 18 1502 59,1 25,5
1401 61,3 51,3 1452 59,5 16,7 1503 59,1 26
1402 61,4 71,1 1453 59,8 15,7 1504 59 39,1
1403 61,1 51 1454 59,6 15,7 1505 59,5 52,3
1404 61,5 56,6 1455 59,3 15,7 1506 59,4 31
1405 61 60,6 1456 59 7,5 1507 59,4 27
1406 61,1 75,4 1457 58,8 7,1 1508 59,4 29,8
1407 61,4 69,4 1458 58,7 16,5 1509 59,4 23,1
1408 61,6 69,9 1459 59,2 50,7 1510 58,9 16
1409 61,7 59,6 1460 59,7 60,2 1511 59 31,5
1410 61,8 54,8 1461 60,4 44 1512 58,8 25,9
1411 61,6 53,6 1462 60,2 35,3 1513 58,9 40,2
1412 61,3 53,5 1463 60,4 17,1 1514 58,8 28,4
1413 61,3 52,9 1464 59,9 13,5 1515 58,9 38,9
1414 61,2 54,1 1465 59,9 12,8 1516 59,1 35,3
1415 61,3 53,2 1466 59,6 14,8 1517 58,8 30,3
1416 61,2 52,2 1467 59,4 15,9 1518 59 19
1417 61,2 52,3 1468 59,4 22 1519 58,7 3
1418 61 48 1469 60,4 38,4 1520 57,9 0
1419 60,9 41,5 1470 59,5 38,8 1521 58 2,4
1420 61 32,2 1471 59,3 31,9 1522 57,1 ”m”
1421 60,7 22 1472 60,9 40,8 1523 56,7 ”m”
1422 60,7 23,3 1473 60,7 39 1524 56,7 5,3
1423 60,8 38,8 1474 60,9 30,1 1525 56,6 2,1
1424 61 40,7 1475 61 29,3 1526 56,8 ”m”
1425 61 30,6 1476 60,6 28,4 1527 56,3 ”m”
1426 61,3 62,6 1477 60,9 36,3 1528 56,3 ”m”
1427 61,7 55,9 1478 60,8 30,5 1529 56 ”m”
1428 62,3 43,4 1479 60,7 26,7 1530 56,7 ”m”27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/127
 
Tid Normalt Normalt TidNormalt Normalt Tid Normalt Normalt
varvtal vridmoment varvtal vridmoment varvtal vridmoment
s % % s % % s % %
1531 56,6 3,8 1582 59,9 73,6 1633 62,5 31
1532 56,9 ”m” 1583 59,8 74,1 1634 62,3 31,3
1533 56,9 ”m” 1584 59,6 84,6 1635 62,6 31,7
1534 57,4 ”m” 1585 59,4 76,1 1636 62,3 22,8
1535 57,4 ”m” 1586 60,1 76,9 1637 62,7 12,6
1536 58,3 13,9 1587 59,5 84,6 1638 62,2 15,2
1537 58,5 ”m” 1588 59,8 77,5 1639 61,9 32,6
1538 59,1 ”m” 1589 60,6 67,9 1640 62,5 23,1
1539 59,4 ”m” 1590 59,3 47,3 1641 61,7 19,4
1540 59,6 ”m” 1591 59,3 43,1 1642 61,7 10,8
1541 59,5 ”m” 1592 59,4 38,3 1643 61,6 10,2
1542 59,6 0,5 1593 58,7 38,2 1644 61,4 ”m”
1543 59,3 9,2 1594 58,8 39,2 1645 60,8 ”m”
1544 59,4 11,2 1595 59,1 67,9 1646 60,7 ”m”
1545 59,1 26,8 1596 59,7 60,5 1647 61 12,4
1546 59 11,7 1597 59,5 32,9 1648 60,4 5,3
1547 58,8 6,4 1598 59,6 20 1649 61 13,1
1548 58,7 5 1599 59,6 34,4 1650 60,7 29,6
1549 57,5 ”m” 1600 59,4 23,9 1651 60,5 28,9
1550 57,4 ”m” 1601 59,6 15,7 1652 60,8 27,1
1551 57,1 1,1 1602 59,9 41 1653 61,2 27,3
1552 57,1 0 1603 60,5 26,3 1654 60,9 20,6
1553 57 4,5 1604 59,6 14 1655 61,1 13,9
1554 57,1 3,7 1605 59,7 21,2 1656 60,7 13,4
1555 57,3 3,3 1606 60,9 19,6 1657 61,3 26,1
1556 57,3 16,8 1607 60,1 34,3 1658 60,9 23,7
1557 58,2 29,3 1608 59,9 27 1659 61,4 32,1
1558 58,7 12,5 1609 60,8 25,6 1660 61,7 33,5
1559 58,3 12,2 1610 60,6 26,3 1661 61,8 34,1
1560 58,6 12,7 1611 60,9 26,1 1662 61,7 17
1561 59 13,6 1612 61,1 38 1663 61,7 2,5
1562 59,8 21,9 1613 61,2 31,6 1664 61,5 5,9
1563 59,3 20,9 1614 61,4 30,6 1665 61,3 14,9
1564 59,7 19,2 1615 61,7 29,6 1666 61,5 17,2
1565 60,1 15,9 1616 61,5 28,8 1667 61,1 ”m”
1566 60,7 16,7 1617 61,7 27,8 1668 61,4 ”m”
1567 60,7 18,1 1618 62,2 20,3 1669 61,4 8,8
1568 60,7 40,6 1619 61,4 19,6 1670 61,3 8,8
1569 60,7 59,7 1620 61,8 19,7 1671 61 18
1570 61,1 66,8 1621 61,8 18,7 1672 61,5 13
1571 61,1 58,8 1622 61,6 17,7 1673 61 3,7
1572 60,8 64,7 1623 61,7 8,7 1674 60,9 3,1
1573 60,1 63,6 1624 61,7 1,4 1675 60,9 4,7
1574 60,7 83,2 1625 61,7 5,9 1676 60,6 4,1
1575 60,4 82,2 1626 61,2 8,1 1677 60,6 6,7
1576 60 80,5 1627 61,9 45,8 1678 60,6 12,8
1577 59,9 78,7 1628 61,4 31,5 1679 60,7 11,9
1578 60,8 67,9 1629 61,7 22,3 1680 60,6 12,4
1579 60,4 57,7 1630 62,4 21,7 1681 60,1 12,4
1580 60,2 60,6 1631 62,8 21,9 1682 60,5 12
1581 59,6 72,7 1632 62,2 22,2 1683 60,4 11,8L 375/128 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt Tid Normalt Normalt
varvtal vridmoment varvtal vridmoment varvtal vridmoment
s % % s % % s % %
1684 59,9 12,4 1735 61,1 25,6 1786 0 0
1685 59,6 12,4 1736 61 14,6 1787 0 0
1686 59,6 9,1 1737 61 10,4 1788 0 0
1687 59,9 0 1738 60,6 ”m” 1789 0 0
1688 59,9 20,4 1739 60,9 ”m” 1790 0 0
1689 59,8 4,4 1740 60,8 4,8 1791 0 0
1690 59,4 3,1 1741 59,9 ”m” 1792 0 0
1691 59,5 26,3 1742 59,8 ”m” 1793 0 0
1692 59,6 20,1 1743 59,1 ”m” 1794 0 0
1693 59,4 35 1744 58,8 ”m” 1795 0 0
1694 60,9 22,1 1745 58,8 ”m” 1796 0 0
1695 60,5 12,2 1746 58,2 ”m” 1797 0 0
1696 60,1 11 1747 58,5 14,3 1798 0 0
1697 60,1 8,2 1748 57,5 4,4 1799 0 0
1698 60,5 6,7 1749 57,9 0 1800 0 0
1699 60 5,1 1750 57,8 20,9
1700 60 5,1 1751 58,3 9,2
1701 60 9 1752 57,8 8,2
1702 60,1 5,7 1753 57,5 15,3
1703 59,9 8,5 1754 58,4 38
1704 59,4 6 1755 58,1 15,4
1705 59,5 5,5 1756 58,8 11,8
1706 59,5 14,2 1757 58,3 8,1
1707 59,5 6,2 1758 58,3 5,5
1708 59,4 10,3 1759 59 4,1
1709 59,6 13,8 1760 58,2 4,9
1710 59,5 13,9 1761 57,9 10,1
1711 60,1 18,9 1762 58,5 7,5
1712 59,4 13,1 1763 57,4 7
1713 59,8 5,4 1764 58,2 6,7
1714 59,9 2,9 1765 58,2 6,6
1715 60,1 7,1 1766 57,3 17,3
1716 59,6 12 1767 58 11,4
1717 59,6 4,9 1768 57,5 47,4
1718 59,4 22,7 1769 57,4 28,8
1719 59,6 22 1770 58,8 24,3
1720 60,1 17,4 1771 57,7 25,5
1721 60,2 16,6 1772 58,4 35,5
1722 59,4 28,6 1773 58,4 29,3
1723 60,3 22,4 1774 59 33,8
1724 59,9 20 1775 59 18,7
1725 60,2 18,6 1776 58,8 9,8
1726 60,3 11,9 1777 58,8 23,9
1727 60,4 11,6 1778 59,1 48,2
1728 60,6 10,6 1779 59,4 37,2
1729 60,8 16 1780 59,6 29,1
1730 60,9 17 1781 50 25
1731 60,9 16,1 1782 40 20
1732 60,7 11,4 1783 30 15
1733 60,9 11,3 1784 20 10
1734 61,1 11,2 1785 10 5
 
”m” = motorbromsning 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/129
En grafisk framställning av ETC-dynamometertabellen visas i figur 5. 
   
                                      Stadstrafik                        Landsvägstrafik           Motorvägstrafik 
 
                    
                                                                                     Tid 
 
   
Figur 5
:   ETC-dynamometertabell 
 
__________                          Vridmoment [%]    Varvtal{%]L 375/130 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
Bilaga 4 - Tillägg 4  
 
MÄT- OCH PROVTAGNINGSFÖRFARANDEN 
 
 1. INLEDNING   Gasformiga ämnen, partiklar och rök som utsläpps av den motor som lämnas för 
provning skall mätas med de metoder som beskrivs i tillägg 6 till bilaga 4. I respektive punkter i tillägg 6 till bilaga 4 beskrivs rekommenderade analyssystem för gasformiga utsläpp (punkt 1), rekommenderad partikelutspädning och urvalssystem (punkt 2) samt rekommenderade opacimetrar för rökmätning (punkt 3).  
  Vid ESC-provning skall de gasformiga ämnena bestämmas i den outspädda avgasen. 
Alternativt kan de bestämmas i den utspädda avgasen om ett fullflödesutspädningssystem används för partikelbestämning. Partiklar skall bestämmas antingen med ett delflödes- eller ett fullflödesutspädningssystem.  
  Vid ETC-provning skall endast ett fullflödesutspädningssystem användas för 
bestämning av de gas- och partikelformiga utsläppen och skall betraktas som referenssystem. Delflödesutspädningssystem kan emellertid godkännas av den tekniska tjänsten om deras likvärdighet enligt punkt 6.2 i föreskrifterna styrks och om en utförlig beskrivning av förfarandena för mätdatabehandling och beräkning inges till den tekniska tjänsten.   
 2. DYNAMOMETER- OCH PROVNINGSRUMSUTRUSTNING   Följande utrustning skall användas för provningar av motorutsläpp på 
motordynamometrar. 
 2.1. Motordynamometer
 
  En motordynamometer med lämpliga egenskaper skall användas för att utföra de 
provningscykler som beskrivs i tilläggen 1 och 2 till denna bilaga. Varvtalsmätningssystemet skall ha en noggrannhet av ±2 % av avläst värde. Vridmomentsmätningssystemet skall ha en noggrannhet av ±3 % av avläst värde i intervallet för > 20 % av fullt skalutslag och en noggrannhet av ±0,6 % av fullt skalutslag i intervallet för ≤ 20 % av fullt skalutslag. 
 2.2. Övriga instrument
 
  Mätinstrument för bränsleförbrukning, luftförbrukning, kyl- och smörjmedlens 
temperatur, avgastryck och undertryck i inloppsgrenröret, avgastemperatur, luftinloppstemperatur, atmosfäriskt tryck, luftfuktighet och bränsletemperatur skall användas efter behov. Dessa instrument skall uppfylla kraven i tabell 8: 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/131
  Tabell 8 : Mätinstrumentens noggrannhet 
 
Mätinstrument Noggrannhet 
Bränsleförbrukning ±2 % det maximala värdet för motorn 
Luftförbrukning ±2 % av det maximala värdet för motorn 
Temperaturer ≤ 600 K (327 °C)  ±2 K absolut 
Temperaturer ≥ 600 K (327 °C) ±1 % avläsning 
Atmosfäriskt tryck ±0,1 kPa absolut 
Avgastryck ±0,2 kPa absolut 
Inloppsluftens undertryck ±0,05 kPa absolut 
Övriga tryck ±0,1 kPa absolut 
Relativ luftfuktighet ±3 % absolut 
Absolut luftfuktighet ±5 % av avläsning 
 
2.3. Avgasflöde  
  För beräkning av utsläppen i den outspädda avgasen krävs att avgasflödet är känt (se 
punkt 4.4 i tillägg 1). För bestämning av avgasflödet får endera av följande metoder användas: 
  Direkt mätning av avgasflödet med flödesmunstycke eller likvärdigt mätsystem.  Mätning av luftflöde och bränsleflöde med lämpliga mätsystem och beräkning av 
avgasflödet med följande ekvation: 
   
G
EXHW  = G AIRW + G FUEL (för avgasmassa på våt bas) 
   Noggrannheten i bestämningen av avgasflödet skall vara ±2,5 % av avläsningsvärdet 
eller bättre. 
 2.4. Utspätt avgasflöde
 
  För beräkning av utsläppen i den utspädda avgasen med hjälp av ett 
fullflödesutspädningssystem (obligatoriskt för ETC-provning) är det nödvändigt att känna till det utspädda avgasflödet (se punkt 4.3 i tillägg 2). Det totala massflödet av den utspädda avgasen (G
TOTW ) eller den totala massan av den utspädda avgasen under 
cykeln (M TOTW ) skall mätas med kolvpump (PDP) eller venturirör för kritiskt flöde 
(CFV) (bilaga 4, tillägg 6, punkt 2.3.1). Noggrannheten skall vara ±2 % av avläsningsvärdet eller bättre och skall bestämmas enligt bestämmelserna i bilaga 4, tillägg 5, punkt 2.4. 
 L 375/132 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
3. BESTÄMNING AV DE GASFORMIGA ÄMNENA 
 3.1. Allmänna anvisningar för analysatorer
 
  Analysatorerna skall ha ett mätområde som motsvarar den noggrannhet som krävs för 
att mäta koncentrationerna av ämnena i avgasen (punkt 3.1.1). Det rekommenderas att analysatorerna inställs så att den uppmätta koncentrationen ligger mellan 15 % och 100 % av fullt skalutslag.  
  Om registreringssystemen (datorer, uppgiftsregistreringsutrustning) kan ge tillräcklig 
noggrannhet och upplösning under 15 % av fullt skalutslag är också mätningar under 15 % av fullt skalutslag godtagbara. I detta fall skall ytterligare kalibreringar i minst 4 punkter skilda från noll göras som är jämnt fördelade så att kalibreringskurvornas noggrannhet säkerställs enligt bilaga 4, tillägg 5, punkt 1.5.5.2. 
  Utrustningens elektromagnetiska kompatibilitet skall ligga på en nivå som minimerar 
ytterligare fel. 
 3.1.1. Mätfel   Det totala mätfelet inkl. interferens från andra gaser (se bilaga 4, tillägg 5, punkt 1.9) får 
inte överstiga ±5 % av avläsningsvärdet eller ±3,5 % av fullt skalutslag om detta är mindre. För koncentrationer under 100 ppm får mätfelet inte överstiga ±4 ppm. 
 3.1.2. Repeterbarhet   Repeterbarheten, definierad som 2,5 gånger standardavvikelsen vid 10 upprepade utslag 
från en given kalibrering eller spänngas, får inte vara större än ±1 % av koncentrationen vid fullt skalutslag för varje område över 155 ppm (eller ppm C) som används eller ±2 % av varje område under 155 ppm (eller ppm C) som används. 
 3.1.3. Brus   Analysatorns största utslagsvariation för nollställnings- och kalibrerings- eller 
spänngaser under varje tiosekundersperiod får inte överskrida 2 % av fullt skalutslag för samtliga de mätområden som används. 
 3.1.4. Nollpunktsavvikelse   Nollpunktsavvikelsen skall under en entimmesperiod vara mindre än 2 % av fullt 
skalutslag för det lägsta mätområde som används. Nollpunktsutslaget definieras som det genomsnittliga utslaget, inkl. brus, från en nollställningsgas under ett trettiosekundersintervall. 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/133
3.1.5 Spännavvikelse 
  Spännavvikelsen skall under en entimmesperiod vara mindre än 2 % av fullt skalutslag 
för det lägsta mätområde som används. Spänn definieras som skillnaden mellan spännutslag och nollpunktsutslag. Spännutslag definieras som det genomsnittliga utslaget, inkl. brus, från en spänngas under ett trettiosekundersintervall.  
 3.2. Gastorkning
 
  Gastorkanordningen, som är valfri, skall ha en minimal inverkan på koncentrationen av 
de uppmätta gaserna. Kemiska torkare är inte godtagbara som metod för att avlägsna vatten ur stickprovet. 
 3.3. Analysatorer
 
  I punkterna 3.3.1-3.3.4 beskrivs de mätprinciper som skall användas. En utförlig 
beskrivning av mätsystemen ges i bilaga 4, tillägg 6. De gaser som skall mätas skall analyseras med följande instrument. För icke-linjära analysatorer är det tillåtet att använda linearitetskretsar. 
 3.3.1. Analys av kolmonoxid (CO)   Kolmonoxidanalysatorn skall vara av icke-dispersiv infrarödabsorptionstyp (NDIR).  3.3.2. Analys av koldioxid (CO
2) 
  Koldioxidanalysatorn skall vara av icke-dispersiv infrarödabsorptionstyp (NDIR).  3.3.3. Analys av kolväten (HC)   För diesel- och motorgasdrivna (LPG) motorer skall kolväteanalysatorn vara av 
uppvärmd flamjoniseringsdetektorstyp med en sådan uppvärmning av detektor, ventiler, rörledningar, osv. att gastemperaturen hålls vid 463 K ±10 K (190 ±10° C). För naturgasdrivna gasmotorer kan kolväteanalysatorn vara av ouppvärmd flamjoniseringsdetektorstyp beroende på vilken metod som används (se bilaga 4, tillägg 6, punkt 1.3). 
 3.3.4. Analys av icke-metankolväten (NMHC) (endast naturgasdrivna motorer)   Icke-metankolväten skall bestämmas med endera av följande metoder:  3.3.4.1 Gaskromatografisk (GC) metod   Icke-metankolväten skall bestämmas genom subtraktion av den metan som analyserats 
med en gaskromatograf som konditionerats vid 423 K (150° C) från de kolväten som uppmätts enligt punkt 3.3.3. L 375/134 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
3.3.4.2. Icke-metanavskiljarmetod (NMC)   Bestämningen av icke-metanfraktionen skall göras med en uppvärmd icke-
metanavskiljare som kopplats i serie med en flamjoniseringsdetektor enligt punkt 3.3.3 varvid metan subtraheras från kolväten. 
 3.3.5. Analys av kväveoxider (NO
x) 
  Kväveoxidanalysatorn skall vara av kemiluminiscensdetektor- (CLD) eller uppvärmd 
kemiluminiscensdetektortyp (HCLD) med en NO
2/NO-omvandlare om mätningen görs 
på torr bas. Om mätningen görs på våt bas skall en uppvärmd kemiluminiscensdetektor med en omvandlare som hålls på en temperatur över 328 K (55 °C) användas, förutsatt att vattendämpningskontrollen (se bilaga 4, tillägg 5, punkt 1.9.2.2) är godtagbar.  
 3.4. Provtagning på gasformiga utsläpp
 
 3.4.1. Outspädd avgas (endast ESC-provning)   Provtagningssonderna för gasformiga utsläpp skall placeras minst 0,5 m eller 3 gånger 
avgasrörets diameter - beroende på vilket avstånd som är störst - uppströms från avgassystemets utlopp i den mån detta är lämpligt samt tillräckligt nära motorn för att säkerställa en avgastemperatur av minst 343 K (70 °C) vid sonden. 
  I en flercylindermotor med avgasgrenrör skall sondens inlopp placeras tillräckligt långt 
nedströms för att säkerställa att stickprovet är representativt för de genomsnittliga avgasutsläppen från samtliga cylindrar. I flercylindermotorer med angränsade grupper av grenrör såsom i en V-motor är det tillåtet ta ett prov separat från varje grupp och beräkna ett genomsnittligt avgasutsläpp. Andra metoder som visat sig överensstämma med ovanstående metoder får användas. Vid beräkning av avgasutsläpp skall det det totala avgasmassflödet användas. 
 Om motorn är utrustad med ett avgasefterbehandlingssystem skall avgasstickprovet tas 
nedströms från avgasefterbehandlingssystemet. 
 3.4.2. Utspädd avgas (obligatoriskt för ETC-provning, frivilligt för ESC-provning)   Avgasröret mellan motorn och fullflödesutspädningssystemet skall uppfylla kraven i 
bilaga 4, tillägg 6, punkt 2.3.1, EP. 
   Provtagningssonden(erna) för de gasformiga utsläppen skall installeras i 
utspädningstunneln i en punkt där utspädningsluften och avgasen är väl blandade samt i omedelbar närhet av partikelprovtagningssonden.  
   För ETC-provning kan provtagningen generellt göras på två sätt:  27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/135
 – föroreningarna uppsamlas under cykeln i en uppsamlingssäck och mäts efter 
provningarnas slutförande, 
  
 – föroreningarna uppsamlas fortlöpande och integreras under cykeln; denna metod är 
obligatorisk för kolväten och NO x. 
 4. BESTÄMNING AV PARTIKLAR   Bestämingen av partiklarna kräver ett utspädningssystem. Utspädning kan ske genom ett 
delflödesutspädningssystem (endast för ESC-provning) eller ett fullflödesutspädningssystem (obligatoriskt för ETC-provning). Utspädningssystemets flödeskapacitet skall vara så stor att vattenkondens i utspädnings- och  provtagningssystemen helt elimineras och den utspädda avgasens temperatur hålls vid eller under 325 K (52° C) omedelbart uppströms från filterhållarna. Det är tillåtet att avfukta utspädningsluften innan den kommer in i utspädningssystemet, vilket är särskilt användbart om utspädningsluftfuktigheten är hög. Utspädningsluftens temperatur skall vara 298 K ±5 K (25 °C ±5 °C). Om den omgivande temperaturen ligger under 293 K (20 °C) rekommenderas förvärmning av utspädningsluften utöver det övre temperaturgränsvärdet 303 K (30 °C). Temperaturen i utspädningsluften får emellertid inte överstiga 325 K (52 °C) innan avgasen leds in i utspädningstunneln. 
  Delflödesutspädningssystemet skall utformas så att avgasströmmen delas i två delar, där 
den mindre utspäds med luft och därefter används för partikelmätning. Av detta skäl är det väsentligt att utspädningsfaktorn bestäms mycket noggrant. Olika delningsmetoder kan tillämpas, varvid det använda delningssättet i betydande utsträckning avgörs av den provtagningsutrustning och de provtagningförfaranden som skall användas (bilaga 4, tillägg 6, punkt 2.2). Partikelprovtagningssonden skall installeras i omedelbar närhet av provtagningssonden för gasformiga utsläpp och installeringen skall uppfylla bestämmelserna i punkt 3.4.1.  
  För att bestämma partikelmassan krävs ett partikelprovtagningssystem, ett 
partikelprovtagningsfilter, en mikrogramvåg och en temperatur- och luftfuktighetskontrollerad vägningskammare.  
 För partikelprovtagningen skall den enkelfiltermetod tillämpas där ett filterpar (se 
punkt 4.1.3) används för hela provningscykeln. För ESC-provning skall under provningens uppsamlingsfas betydande uppmärksamhet ägnas provtagningstider och provtagningsflöden.   
 4.1. Partikelprovtagningsfilter
 
 4.1.1. Filterspecifikation   Fluorkolklädda glasfiberfilter eller fluorkolbaserade membranfilter krävs. Alla 
filtertyper skall ha en uppsamlingskapacitet av minst 95 % för 0,3 µm dioktylftalat vid en gasinströmningshastighet av mellan 35 och 80 cm/s. 
 L 375/136 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
4.1.2. Filterstorlek 
  Partikelfiltren skall ha en diameter av minst 47 mm (37 mm effektiv diameter). Filter 
med större diameter kan godtas (punkt 4.1.5). 
 4.1.3. Huvud- och sekundärfilter   Den utspädda avgasen skall under provningssekvensen uppsamlas på ett seriekopplat 
filterpar (ett huvud- och ett sekundärfilter). Sekundärfiltret skall vara placerat högst 100 mm nedströms från huvudfiltret och får inte beröra detta. Filtren kan vägas separat eller parvis med de effektiva sidorna mot varandra. 
 4.1.4. Fronthastighet genom filtret   En fronthastighet hos gasen av 35-80 cm/s genom filtret skall uppnås. Tryckskillnaden 
mellan provningens början och slut får inte öka med mer än 25 kPa. 
 4.1.5. Provmassa   Den rekommenderade minsta provmassan skall vara 0,5 mg/1 075 mm² effektiv area. 
För de vanligast förekommande filterstorlekarna visas värdena i tabell 9. 
   Tabell 9
: Rekommenderade provmassor 
 
Filterdiameter (mm) Rekommenderad effektiv 
diameterenhet Rekommenderad minsta 
provmasseenhet 
47 37 0,5 
70 60 1,3 
90 80 2,3 
110 100 3,6 
 4.2. Anvisningar för vägningskammare och analysvåg
 
 4.2.1. Villkor för vägningskammaren   Temperaturen i den kammare (eller det rum) där partikelfiltren konditioneras och vägs 
skall hållas inom 295 K ±3 K (22 °C ±3 °C) under all konditionering och vägning av filter. Luftfuktigheten skall hållas på en daggpunkt av 282,5 K ±3 K (9,5 °C ±3 °C) och den relativa luftfuktigheten på 45 % ±8 %. 
 4.2.2. Referensfiltervägning   Kammaren (eller rummet) skall vara fri (fritt) från alla evenuella föroreningar från 
omgivningen (såsom damm) som kan sätta sig på partikelfiltren under deras stabilisering. Avvikelser från de anvisningar för vägningsutrymmet som anges i punkt 4.2.1 skall tillåtas om avvikelsernas varaktighet inte överstiger 30 minuter. 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/137
Vägningsutrymmet skall uppfylla kraven innan personalen kommer in i 
vägningsutrymmet. Minst två oanvända referensfilter eller referensfilterpar skall vägas inom 4 timmar efter, men helst samtidigt med, vägningarna av provtagningsfiltret (filterparet). De skall vara av samma storlek och material som provtagningsfiltren. 
  Om referensfiltrens (referensfilterparens) genomsnittsvikt ändras mellan vägningarna av 
provtagningsfiltren med mer än ±5 % (respektive ±7,5 % för filterparen) av den rekommenderade minsta provmassan (punkt 4.1.5) skall samtliga provtagningsfilter kasseras och utsläppsprovningen upprepas. 
    Om de stabilitetskriterier för vägningsrummet som anges i punkt 4.2.1 inte uppfylls men 
vägningarna av referensfiltret (referensfilterparet) uppfyller ovanstående kriterier får motortillverkaren välja mellan att godta värdena för provtagningsfiltrens vikter eller ogiltigförklara provningarna varefter vägningsrummets kontrollsystem fastställs och provningen görs om. 
 4.2.3. Analysvåg   Den analysvåg som används för att bestämma vikterna hos alla filter skall ha en 
noggrannhet (standardavvikelse) av 20 µg och en avläsningsnoggrannhet av 10 µg (1 siffra = 10 µg). För filter med en diameter under 70 mm skall noggrannheten och avläsningsnoggrannheten vara 2 µg respektive 1 µg. 
 4.2.4. Eliminering av effekter från statisk elektricitet   För att eliminera effekterna av statisk elektricitet skall filtren neutraliseras före vägning 
t.ex. med hjälp av en poloniumneutraliserare eller en anordning med liknande verkan. 
 4.3. Ytterligare anvisningar för partikelmätning
 
  Alla de delar av utspädningssystemet och provtagningssystemet från avgasröret fram till 
filterhållaren som kommer i kontakt med outspädd och utspädd avgas skall konstrueras för att göra avsättning eller förändring av partiklarna så små som möjligt. Alla delar skall vara tillverkade av elektriskt ledande material som inte reagerar med avgasbeståndsdelar och skall vara jordade för att förhindra elektrostatiska effekter. 
 5. BESTÄMNING AV RÖKTÄTHET   I denna punkt ges anvisningar för den obligatoriska och valfria provningsutrustning som 
skall användas för ELR-provning. Röken skall mätas med en opacimeter med avläsningslägen för röktäthet och ljusabsorptionskoefficient. Avläsningsläget för röktäthet skall endast användas för kalibrering och kontroll av opacimetern. Rökvärdena från provningscykeln skall mätas i avläsningsläget för ljusabsorptionskoefficienten. 
 L 375/138 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
5.1. Allmänna krav  
 
 För ELR-provning krävs ett system för rökmätning och databehandling som omfattar tre 
funktionsenheter. Dessa enheter kan integreras i en enda beståndsdel eller bilda ett system av sinsemellan förbundna beståndsdelar. De tre funktionsenheterna är: 
  – En opacimeter som uppfyller anvisningarna i bilaga 4, tillägg 7, punkt 3.    – En databehandlingsenhet som kan utföra de funktioner som beskrivs i bilaga 4, 
tillägg 1, punkt 6.  
  
– En skrivare och/eller ett elektroniskt lagringsmedium för registrering och 
presentation av de erforderliga rökvärden som anges i bilaga 4, tillägg 1, punkt 6.3. 
 5.2. Särskilda krav
 
 5.2.1. Linearitet   Lineariteten skall ligga inom ±2 % röktäthet.  5.2.2. Nollpunktsavvikelse   Nollpunktavvikelsen under en entimmesperiod får inte överstiga ±1 % röktäthet.  5.2.3. Opacimeterns avläsning och mätområde   För avläsning av röktätheten skall mätområdet vara 0-100 % röktäthet och 
avläsningsnoggrannheten 0,1 % röktäthet. För avläsning av ljusabsorptionskoefficienten skall mätområdet vara 0-30 m
-1 ljusabsorptionskoefficient och avläsningsnoggrannheten 
0,01 m-1 ljusabsorptionskoefficient. 
 5.2.4. Instrumentsvarstid   Opacimeterns fysikaliska svarstid får inte överstiga 0,2 s. Den fysikaliska svarstiden är 
skillnaden mellan de tidpunkter då utslaget från en snabb svarsmottagare når 10 % och 90 % av fullt utslag då röktätheten hos den uppmätta gasen ändras under mindre än 0,1 s.  
  Opacimeterns elektriska svarstid får inte överstiga 0,05 s. Den elektriska svarstiden är 
skillnaden mellan de tidpunkter då opacimeterns utslag når 10 % och 90 % av fullt utslag då ljuskällan bryts eller släcks fullständigt under mindre än 0,01 s. 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/139
5.2.5. Neutrala täthetsfilter 
  Varje neutralt täthetsfilter som används i samband med opacimeterkalibrering, 
linearitetsmätningar eller inställning av skalutslag skall vara känt inom 1,0 % röktäthet. Filtrets uppgivna värde skall kontrolleras för noggrannhet minst en gång om året med hjälp av en mätnormal som är spårbar enligt en nationell eller internationell standard. 
   Neutrala täthetsfilter är precisionsprodukter och kan lätt skadas vid användning. 
Hanteringen bör vara så begränsad som möjligt och om den är ofrånkomlig bör den ske varsamt så att repning eller nedfläckning av filtret undviks. 
 
__________ L 375/140 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
Bilaga 4 - Tillägg 5  
 
KALIBRERINGSFÖRFARANDE 
 
 1. KALIBRERING AV ANALYSINSTRUMENTEN  1.1. Inledning
 
  Varje analysator skall kalibreras så ofta som krävs för att uppfylla noggrannhetskraven i 
dessa föreskrifter. Den kalibreringsmetod som skall användas beskrivs i denna punkt för de analysatorer som anges i bilaga 4, tillägg 4, punkt 3 och i bilaga 4, tillägg 6, punkt 1. 
 1.2. Kalibreringsgaser
 
  Lagringsbeständigheten för alla kalibreringsgaser skall respekteras.  Den sista användningsdag som anges av tillverkaren skall registreras.  1.2.1. Rena gaser   Den renhet som krävs för gaserna definieras genom de föroreningsgränsvärden som 
anges nedan. Följande gaser skall finnas tillgängliga vid utförandet av provningen: 
   Renad kvävgas    (förorening ≤ 1 ppm C1,  ≤1 ppm CO,  ≤ 400 ppm CO
2, ≤ 0,1 ppm NO) 
   Renad syrgas    (renhet ≥ 99,5 volymprocent 0
2)  
   Väte-heliumblandning    (40 ±2 % väte, resten helium)   (förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO
2) 
   Renad syntetisk luft    (förorening ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO
2, ≤ 0,1 ppm NO)  
 (syrehalt 18-21 volymprocent)   Renad propan eller CO för verifiering av CVS  1.2.2. Kalibrerings- och spänngaser   Blandningar av gaser med följande kemiska sammansättning skall finnas tillgängliga:    C
3H 8 och renad syntetisk luft (se punkt 1.2.1) 
   CO och renad kvävgas 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/141
 
  NO x och renad kvävgas (mängden NO 2 i denna kalibreringsgas får inte överstiga 5 
% av NO-halten) 
   CO
2 och renad kvävgas 
   CH
4 och renad syntetisk luft 
   C
2H 6 och renad syntetisk luft 
  Anmärkning
: Andra gaskombinationer är tillåtna, förutsatt att gaserna inte reagerar 
med varandra. 
  Den verkliga koncentrationen hos en kalibrerings- och spänngas skall ligga inom ±2 % 
av det uppgivna värdet. Alla koncentrationer av kalibreringsgas skall anges på volymbas (volymprocent eller volym-ppm).  
 De gaser som används för kalibrering och spänn kan också erhållas med hjälp av en 
gasdelare som utspäds med renad N
2 eller med renad syntetisk luft. 
Blandaranordningens noggrannhet skall vara sådan att de utspädda kalibreringsgasernas koncentration kan bestämmas inom ±2 %. 
 1.3. Hantering för analysator- och provtagningssystem
 
  Hanteringen av analysatorerna skall följa start- och driftsinstruktionerna i 
instrumenttillverkarens anvisningar. De minimikrav som anges i punkterna 1.4-1.9 skall iakttas. 
  1.4. Läckageprovning
 
  En läckageprovning av systemet skall utföras. Provtagningssonden skall bortkopplas 
från avgassystemet och anslutningen igenpluggas. Analysatorpumpen skall vara påslagen. Efter en inledande stabiliseringsperiod skall alla flödesmätare visa noll. Om så inte är fallet skall provtagningsledningarna kontrolleras och felet korrigeras. 
  Det maximalt tillåtna läckaget på vakuumsidan skall vara 0,5 % av flödet vid drift för 
den del av systemet som kontrolleras. Analysator- och förbiflöden får användas för skattning av flödena vid drift. 
  En annan metod är att stegvis ändra koncentrationen vid provtagningsledningens inlopp 
genom att växla från nollställnings- till spänngas. Om avläsningen efter en lämplig tidsperiod visar en lägre koncentration jämförd med den tillsatta koncentrationen, tyder detta på kalibrerings- eller läckageproblem. 
 L 375/142 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
1.5. Kalibreringsförfarande  
 
1.5.1. Instrumentuppsättning   Instrumentuppsättningen skall kalibreras och kalibreringskurvorna kontrolleras mot 
standardgaser. Samma gasflöden skall användas som vid avgasprovtagning. 
 1.5.2. Uppvärmningstid   Uppvärmningstiden skall följa tillverkarens rekommendationer. Om uppgift saknas 
rekommenderas en tid av minst två timmar för uppvärmning av analysatorerna. 
 1.5.3. NDIR- (icke-dispersiv infrarödabsorption) och HFID- (uppvärmd 
flamjoniseringsdetektor) analysatorer 
  Den icke-dispersiva infrarödabsorptionsanalysatorn skall fininställas efter behov och 
den uppvärmda flamjoniseringsdetektorns låga skall vara inställd i optimalt läge (punkt 1.8.1). 
 1.5.4. Kalibrering   Varje normalt använt driftsområde skall kalibreras.   Med hjälp av renad syntetisk luft (eller kvävgas) skall CO-, CO
2-, NO x- och  
kolväteanalysatorerna nollställas. 
  Lämpliga kalibreringsgaser skall införas i analysatorerna, värdena registreras och 
kalibreringskurvan bestämmas enligt punkt 1.5.5. 
  Nollställningen skall kontrolleras på nytt och kalibreringsförfarandet upprepas om så 
krävs. 
 1.5.5. Bestämning av kalibreringskurvan    1.5.5.1. Allmänna riktlinjer   Analysatorns kalibreringskurva skall bestämmas med hjälp av minst fem 
kalibreringspunkter (utom noll) som är så jämnt utspridda som möjligt. Den högsta nominella koncentrationen skall vara lika med eller högre än 90 % av fullt skalutslag. 
   Kalibreringskurvan skall beräknas med minsta kvadratmetoden. Om den polynomgrad 
som erhålls är större än 3 skall antalet kalibreringspunkter (inkl. noll) vara minst lika med denna polynomgrad plus 2. 
  Kalibreringskurvan får inte avvika med mer än ±2 % från varje kalibreringspunkts 
nominella värde och inte med mer än ±1 % av fullt skalutslag vid noll. 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/143
 Utifrån kalibreringskurvan och kalibreringspunkterna är det möjligt att kontrollera att 
kalibreringen utförts korrekt. Analysatorns olika karakteristiska parametrar skall anges, i 
synnerhet: 
   – mätområdet,   – känsligheten,   – datum för kalibreringens utförande.   1.5.5.2. Kalibrering under 15 % av fullt skalutslag   Analysatorns kalibreringskurva skall bestämmas med hjälp av minst 4 ytterligare 
kalibreringspunkter (utom noll) som är nominellt jämnt utspridda under 15 % av fullt skalutslag. 
  Kalibreringskurvan beräknas med minsta kvadratmetoden.   Kalibreringskurvan får inte avvika med mer än ±4 % från varje kalibreringspunkts 
nominella värde och inte med mer än ±1 % av fullt skalutslag vid noll. 
 1.5.5.3. Alternativa metoder   Om det kan visas att alternativ teknik (t.ex. datoranalys eller elektroniskt styrd 
mätområdesväxlare) kan ge likvärdig noggrannhet, får dessa alternativ användas. 
 1.6. Kontroll av kalibreringen
 
  Varje normalt använt driftsområde skall kontrolleras före varje analys i enlighet med 
följande förfarande. 
  Kalibreringen skall kontrolleras med hjälp av en nollställnings- och spänngas vars 
angivna värde är större än 80 % av mätområdets fulla skalutslag. 
  Om det avlästa värdet för de två aktuella punkterna inte avviker med mer än ±4 % av 
fullt skalutslag från det angivna referensvärdet får inställningsparametrarna justeras. Skulle detta inte vara fallet skall en ny kalibreringskurva bestämmas i enlighet med punkt 1.5.5. 
 L 375/144 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
1.7. Provning av NO x-omvandlarens verkningsgrad  
 
 Verkningsgraden hos den omvandlare som används för omvandling av NO 2 till NO skall 
provas enligt punkterna 1.7.1-1.7.8 (figur 6). 
  
 
                                                                            elektromagnetisk ventil  
                                                                                                                     Ozongenera tor 
                                                                    Vridtransformator                                                                                                                      Till analy sator 
Figur 6:
 Principschema över anordning för bestämning av NO 2-omvandlarens verkningsgrad 
 1.7.1. Provningsuppställning   Med hjälp av den provningsuppställning som visas i figur 6 (se också bilaga 4, tillägg 4, 
punkt 3.3.5) och förfarandet nedan kan omvandlarnas verkningsgrad provas med hjälp av en ozongenerator. 
 1.7.2. Kalibrering   Kemiluminiscensdetektorn och den uppvärmda kemiluminiscensdetektorn skall 
kalibreras inom det vanligaste driftsområdet enligt tillverkarens anvisningar med hjälp av nollställnings- och spänngas (där NO-halten skall uppgå till ca 80 % av driftsområdet och NO
2-koncentrationen i gasblandningen till mindre än 5 % av NO-koncentrationen). 
NO x-analysatorn skall vara i NO-läge så att spänngasen inte passerar genom 
omvandlaren. Den angivna koncentrationen skall registreras. 
 1.7.3. Beräkning   NO
x-omvandlarens verkningsgrad beräknas enligt följande: 
   27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/145
                                                 Verkningsgrad  
Efficiencyab
cd(%) =+−
−⎛
⎝⎜⎞
⎠⎟ ∗ 11 0 0  
 
 där   a är NO
x-koncentrationen enligt punkt 1.7.6 
 b är NO x-koncentrationen enligt punkt 1.7.7 
 c är NO-koncentrationen enligt punkt 1.7.4  d är NO-koncentrationen enligt punkt 1.7.5. 1.7.4. Tillförsel av syrgas   Via ett T-rör tillförs syrgas eller nollställningsluft fortlöpande till gasflödet tills den 
avlästa koncentrationen är ca 20 % mindre än den avlästa kalibreringskoncentration som anges i punkt 1.7.2. (Analysatorn är i NO-läge). Den avlästa koncentrationen c skall registreras. Ozongeneratorn skall hållas avstängd under hela förloppet. 
 1.7.5. Aktivering av ozongeneratorn   Ozongeneratorn aktiveras nu så att den alstrar tillräckligt mycket ozon för att sänka NO-
koncentrationen till ca 20 % (lägst 10 %) av den kalibreringskoncentration som anges i punkt 1.7.2. Den avlästa koncentrationen d skall registreras (Analysatorn är i NO-läge). 
 1.7.6. NO
x-läge 
  NO-analysatorn ställs därefter om till NO
x-läge så att gasblandningen (som består av 
NO, NO 2, O 2 och N 2) nu passerar genom omvandlaren. Den avlästa koncentrationen a 
skall registreras. (Analysatorn är i NO x -läge). 
 1.7.7. Avstängning av ozongeneratorn   Ozongeneratorn är nu avstängd. Den gasblandning som beskrivs i punkt 1.7.6 passerar 
genom omvandlaren in i detektorn. Den avlästa koncentrationen b skall registreras. (Analysatorn är i NO
x-läge). 
 1.7.8. NO-läge   Efter omkoppling till NO-läge, med ozongeneratorn avstängd, stängs också tillförseln av 
syrgas eller syntetisk luft. Analysatorns avlästa NO
x-värde får inte avvika med mer än 
±5 % från det värde som uppmätts enligt punkt 1.7.2. (Analysatorn är i NO-läge). 
  1.7.9. Provningsintervall   Omvandlarens verkningsgrad skall provas före varje kalibrering av NO
x-analysatorn. 
 L 375/146 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
1.7.10. Krav på verkningsgrad 
  Omvandlarens verkningsgrad får inte vara lägre än 90 % medan en högre verkningsgad 
av 95 % rekommenderas kraftigt. 
  Anmärkning
: Om ozongeneratorn, när analysatorn är inställd på det vanligaste 
driftsområdet, inte ge en reduktion från 80 % till 20 % enligt punkt 1.7.5 skall det högsta mätområde som ger reduktionen användas. 
 1.8. Inställning av FID (flamjoniseringsdetektor)
 
 1.8.1. Optimering av detektorns utslag   Flamjoniseringsdetektorn skall inställas enligt instrumenttillverkarens anvisning. En 
spänngas med propan i luft skall användas för att optimera utslaget inom det vanligaste driftsområdet. 
  Med bränsle- och luftflöden inställda enligt tillverkarens rekommendationer skall en 
spänngas med 350 ±75 ppm C inledas i analysatorn. Utslaget vid ett givet bränsleflöde skall bestämmas ur skillnaden mellan spänngasens utslag och nollställningsgasens. Bränsleflödet skall genom stegvis ökning inställas över och under tillverkarens anvisning. Spänngas- och nollställningsgasutslagen vid dessa bränsleflöden skall registreras. Skillnaden mellan spänngasens utslag och nollställningsgasens skall avsättas i ett diagram och bränsleflödet justeras mot den del av kurvan som motsvarar de högsta värdena. 
  1.8.2. Reaktionsfaktorer för kolväten   Analysatorn skall kalibreras med hjälp av propan i luft och renad syntetisk luft enligt punkt 
1.5. 
  Reaktionsfaktorerna skall bestämmas när en analysator tas i bruk och efter längre 
serviceintervall. Reaktionsfaktorn (R
f) för ett särskilt slags kolväte är förhållandet mellan 
C1-avläsningen på flamjoniseringsdetektorn och gaskoncentrationen i cylindern uttryckt som ppm C1. 
  Provningsgasens koncentration skall vara på en nivå som ger ett utslag av ca 80 % av fullt 
skalutslag. Koncentrationen skall vara känd med en noggrannhet av ±2 % i förhållande till en gravimetrisk standard uttryckt i volym. Dessutom skall gascylindern konditioneras i  förväg under 24 timmar vid en temperatur av 298 K ±5 K (25 °C ±5 °C). 
  De provningsgaser som skall användas och de rekommenderade relativa 
reaktionsfaktorområdena är följande: 
  metan och renad syntetisk luft 1,00  ≤  R
f ≤  1,15  (diesel- och motorgasdrivna (LPG) 
motorer)  27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/147
 
 metan och renad syntetisk luft 1,00  ≤  R f  ≤  1,07  (naturgasdrivna motorer) 
 
 propylen och renad syntetisk luft 0,90  ≤  R f  ≤  1,1 
  toluen och renad syntetisk luft 0,90  ≤  R
f  ≤  1,10 
  Dessa värden är angivna i förhållande till reaktionsfaktorn (R
f) av 1,00 för propan och 
renad syntetisk luft. 
1.8.3. Kontroll av syrgasinterferens   Syrgasinterferenskontrollen skall göras när en analysator tas i bruk och efter längre 
serviceintervall. 
  Reaktionsfaktorn definieras och skall bestämmas enligt beskrivning i punkt 1.8.2. Den 
provningsgas som skall användas och det rekommenderade relativa reaktionsfaktorområdet är följande:  
 
Propan och kvävgas  0,95 ≤ R
f ≤ 1,05 
  Detta värde är angivet i förhållande till reaktionsfaktorn (R
f) av 1,00 för propan och 
renad syntetisk luft. 
  Syrgaskoncentrationen i flamjoniseringsdetektorns brännarluft skall ligga inom ±1 
molprocent av syrgaskoncentrationen i den brännarluft som användes vid den senaste syrgasinterferenskontrollen. Om skillnaden är större skall syrgasinterferensen kontrolleras och analysatorn om så krävs justeras. 
  1.8.4. Icke-metanavskiljarens verkningsgrad (endast för naturgasdrivna motorer)   Icke-metanavskiljaren används för att avlägsna icke-metankolväten ur 
provtagningsgasen genom att oxidera alla kolväten utom metan. I idealfallet är avskiljningen av metan 0 % och de övriga kolväten som representeras av etan 100 %. För en noggrann mätning av icke-metankolväten skall de båda verkningsgraderna bestämmas och användas för beräkning av massflödet för utsläpp av icke-metankolväten (se bilaga 4, tillägg 2, punkt  4.3). 
  1.8.4.1. Avskiljningsgrad för metan    Metankalibreringsgas skall ledas genom flamjoniseringsdetektorn med eller utan 
passage genom icke-metanavskiljaren och de båda koncentrationerna registreras. Avskiljningsgraden skall bestämmas enligt följande: 
 
CEconc
concMw
wo=− 1
/ 
  L 375/148 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 där 
  
 conc w = kolvätekoncentration med CH 4 passerande genom icke-metanavskiljaren 
 conc w/o = kolvätekoncentration med CH 4 passerande utanför icke-metanavskiljaren  
  
1.8.4.2. Verkningsgrad för etan    Etankalibreringsgas skall ledas genom flamjoniseringsdetektorn med och utan passage 
genom icke-metanavskiljaren och de båda koncentrationerna registreras. Verkningsgraden skall bestämmas enligt följande: 
 
CEconc
concEw
wo=− 1
/ 
  
 där 
   conc
w = kolvätekoncentration med C 2H 6 passerande genom icke-metanavskiljaren 
 conc w/o = kolvätekoncentration med CH 4 passerande utanför icke-metanavskiljaren  
  1.9. Interferenseffekter hos CO-, CO
2- och NO x-analysatorer  
  De gaser som finns i avgasen utöver den som analyseras kan störa mätutslaget på olika 
sätt. Positiv interferens förekommer i icke-dispersiva infrarödabsorptionsanalysatorinstrument där den störande gasen ger samma effekt som den uppmätta gasen men i lägre grad. Negativ interferens förekommer i icke-dispersiva infrarödabsorptionsanalysatorinstrument genom att den störande gasen vidgar den uppmätta gasens absorptionsband och i kemiluminiscensdetektorinstrument genom att den störande gasen dämpar strålningen. Interferenskontroller enligt punkterna 1.9.1 och 1.9.2 skall utföras innan en analysator tas i bruk för första gången och efter längre serviceintervall.  
 1.9.1. Kontroll av interferens hos CO-analysator   Vatten och CO
2 kan störa CO-analysatorns funktion. En CO 2-spänngas med en 
koncentration av 80-100 % av fullt skalutslag inom det högsta driftsområde som används under provning skall därför bubblas i vatten vid rumstemperatur och analysatorns utslag registreras. Analysatorutslaget får inte vara mer än 1 % av fullt skalutslag inom områden lika med eller över 300 ppm eller mer än 3 ppm inom områden under 300 ppm. 
  1.9.2. Kontroller av dämpning hos NO
x-analysator 
  De två gaser som är av betydelse för kemiluminiscensdetektors- (och uppvärmd 
kemiluminscensdetektors-) analysatorer är CO
2 och vattenånga. Dessa gasers 
dämpningseffekter står i proportion till deras koncentrationer och kräver därför provningsmetoder som kan bestämma dämpningen vid de största förväntade 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/149
koncentrationer som förekommer under provningen. 
 
1.9.2.1. Kontroll av CO 2-dämpning 
  En CO
2-spänngas med en koncentration av 80-100 % av fullt skalutslag inom det högsta 
driftområdet skall ledas genom den icke-dispersiva infrarödabsorptionsanalysatorn där CO
2-värdet registreras som A. Den skall därefter utspädas till ca 50 % med NO-
spänngas och ledas genom den icke-dispersiva infrarödabsorptionsanalysatorn och den (uppvärmda) kemiluminiscensdetektorn där CO
2- och NO-värdena registreras som B 
respektive C. CO 2 skall därefter stängas av och endast NO-spänngas ledas genom den 
(uppvärmda) kemiluminiscensdetektorn och NO-värdet registreras som D. 
  Dämpningen, som inte får vara större än 3 % av fullt skalutslag, skall beräknas enligt 
följande: 
 
                                              
% dämpning 
%()
() ( )QuenchCA
DA D B=−∗
∗− ∗⎛
⎝⎜⎞
⎠⎟⎡
⎣⎢
⎢⎤
⎦⎥
⎥∗ 11 0 0  
 
 där 
 
 A är den outspädda CO 2-koncentrationen uppmätt med icke-dispersiv 
infrarödabsorptionsanalysator i % 
 B är den utspädda CO 2-koncentrationen uppmätt med icke-dispersiv 
infrarödabsaorptionsanalysator i %  
 C är den utspädda NO-koncentrationen uppmätt med (uppvärmd) 
kemiluminiscensdetektor i ppm 
 D är den outspädda NO-koncentrationen uppmätt med (uppvärmd) 
kemiluminiscensdetektor i ppm 
   Alternativa metoder för utspädning och bestämning av CO
2- och NO-spänngasvärden 
såsom dynamisk blandning/proportionering kan användas. 
    1.9.2.2. Kontroll av vattendämpning   Denna kontroll gäller endast gaskoncentrationsmätningar på våt bas. Vid beräkningen av 
vattendämpning skall hänsyn tas till att NO-spänngasen späds med vattenånga och till att koncentrationen av vattenånga i blandningen skall höjas till vad som förväntas vid provning. 
  En NO-spänngas med en koncentration av 80-100 % av fullt skalutslag inom det 
normala driftområdet skall ledas genom den (uppvärmda) kemiluminiscensdetektorn och NO-värdet registreras som D. NO-spänngasen skall därefter bubblas i vatten vid rumstemperatur och ledas genom den (uppvärmda) kemiluminiscensdetektorn och NO-värdet registreras som C. Analysatorns absoluta drifttryck och vattentemperaturen skall bestämmas och registreras som E respektive F. Det mättnadstryck i blandningen som L 375/150 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
motsvarar bubbelvattnets temperatur F skall bestämmas och registreras som G. 
Blandningens vattenångkoncentration (H, i %) skall beräknas enligt följande:  
 
H = 100*( G/E) 
  Den förväntade koncentrationen (D
e) av utspädd NO-spänngas (i vattenånga) skall 
beräknas enligt följande: 
 
D e = D* ( 1- H/100 ) 
  För dieselavgas skall den maximala avgasvattenångkoncentration (H
m i %) som 
förväntas under provningen skattas med antagande av ett förhållande mellan H/C-atomer av 1,8:1 utifrån den outspädda CO
2-spänngaskoncentrationen (A uppmätt enligt 
punkt 1.9.2.1) enligt följande: 
  
H m = 0,9*A 
   Vattendämpningen som inte får vara större än 3 % skall beräknas enligt följande:  
% dämpning = 100 * ( ( D
e - C )/D e) * (H e/H) 
  där   D
e  är den förväntade koncentrationen av utspädd NO i ppm 
 C är koncentrationen av utspädd NO i ppm   H
m  är den maximala koncentrationen av vattenånga i % 
 H är den verkliga koncentrationen av vattenånga i %   Anmärkning
:   Det är viktigt att NO-spänngasen har en minimal koncentration av 
NO 2 vid denna kontroll då absorptionen av NO 2 i vatten inte beaktats vid 
beräkningarna av dämpningen. 
  1.10. Kalibreringsintervall
 
  Analysatorerna skall kalibreras enligt punkt 1.5 minst var tredje månad eller närhelst en 
repararation eller ändring av systemet görs som kan påverka kalibreringen. 
 2. KALIBRERING AV SYSTEMET FÖR KONSTANT VOLYMUPPTAGNING (CVS)  2.1. Allmänt
 
  Systemet för konstant volymupptagning skall kalibreras med hjälp av en noggrann 
flödesmätare, som uppfyller nationella eller internationella standarder, och en strypanordning. Flödet genom systemet skall mätas vid olika inställningar av strypningen och systemets styrparametrar skall mätas och ställas i relation till flödet. 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/151
 Olika slags flödesmätare kan användas, t.ex. kalibrerat venturirör, kalibrerad laminär 
flödesmätare eller kalibrerad turbinmätare. 
 
2.2. Kalibrering av kolvpump (PDP)  
  Alla pumpparametrar skall mätas samtidigt med de parametrar för flödesmätaren som är 
serieanslutna med pumpen. Det beräknade flödet (i m
3/min vid pumpinloppet, vid 
absolut tryck och temperatur) skall ritas in i ett diagram mot en korrelationsfunktion som är värdet för en särskild kombination av pumpparametrar. Den linjära ekvation som beskriver sambandet mellan pumpflödet och korrelationsfunktionen skall därefter bestämmas. Om ett system för konstantvolymupptagning har en drivanordning med flera hastigheter skall kalibreringen utföras för varje hastighetsområde som används. Temperaturen skall hållas konstant under kalibreringen. 
 2.2.1. Behandling av mätdata   Luftflödet (Q
s) vid varje strypinställning (minst 6) skall under standardförhållanden 
beräknas i m3/min utifrån uppgifterna från flödesmätaren med hjälp av den metod som 
föreskrivs av tillverkaren. Luftflödet skall därefter omvandlas till pumpflöde (V 0) i 
m3/varv vid absolut temperatur och tryck vid pumpinloppet enligt följande: 
 
VQ
nT
Ps
A0273101 3=∗ ∗. 
 
 där   Q
s = luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K), m3/s 
 T = temperatur vid pumpinloppet, K  p
A = absolut tryck vid pumpinloppet (p B - p 1), kPa 
 n = pumpvarvtal, varv/s    För att kompensera den inverkan som tryckskillnader i pumpen och pumpförluster kan 
få, skall korrelationsfunktionen (X
0) mellan pumpvarvtalet, tryckskillnaden mellan 
pumpens inlopp och utlopp samt det absoluta trycket vid pumpens utlopp beräknas enligt följande: 
 
Xnp
pp
A01=∗∆ 
 
 där   ∆p
P = tryckskillnad mellan pumpens inlopp och utlopp, kPa 
 p A = absolut utloppstryck vid pumpens utlopp, kPa 
  En linjär anpassning med minsta kvadratmetoden skall göras för att erhålla 
kalibreringsekvationen enligt följande: L 375/152 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
V 0 = D 0 - m * (X 0) 
 
 D 0 är den skärningspunkt och m den proportionalitetskonstant som beskriver 
regressionslinjerna. 
   För ett system för konstant volymupptagning med flera hastigheter skall de 
kalibreringskurvor som erhållits för de olika pumpflödesområdena vara ungefär parallella och skärningspunktvärdena (D
0) skall öka när pumpflödesområdet minskar. 
  De beräknade värdena av ekvationen skall ligga inom ±0,5 % av det uppmätta värdet för 
V
0. Värdena av m varierar från en pump till en annan. Partikelinflödet orsakar med tiden 
att pumpförlusten minskar vilket återspeglas av lägre värden för m. Kalibreringen skall därför utföras när pumpen tas i drift, efter större översyn och om kontrollen av hela systemet (punkt 2.4) tyder på en förändring av pumpförlusten. 
 2.3. Kalibrering av venturirör för kritiskt flöde (CFV)
 
  Kalibrering av venturiröret för kritiskt flöde baseras på flödesekvationen för ett 
venturirör för kritiskt flöde. Gasflödet är en funktion av inloppets tryck och temperatur som visas nedan: 
 
QKp
TsvA=∗ 
 där   K
v = kalibreringskoefficient 
 p A = absolut tryck vid venturirörets inlopp, kPa 
 T = temperatur vid venturirörets inlopp, K 
 2.3.1. Behandling av mätdata   Luftflödet (Q
s) vid varje strypinställning (minst 8) skall under standardförhållanden 
beräknas i m3/min utifrån uppgifterna från flödesmätaren med hjälp av den metod som 
föreskrivs av tillverkaren. Kalibreringskoefficienten skall beräknas utifrån kalibreringsdata för varje inställning enligt följande: 
 
KQT
pvs
A=∗ 
 
 där   Q
s = luftflöde vid standardförhållanden (101,3 kPa, 273 K), m3/s  
 T = temperatur vid venturirörets inlopp, K  p
A = absolut tryck vid venturirörets inlopp, kPa 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/153
 För att bestämma det kritiska flödets område skall K v ritas som en funktion av trycket 
vid venturirörets inlopp. För det kritiska (kvävda) flödet, kommer K v att vara relativt 
konstant. När trycket sjunker (undertrycket ökar) begränsas inte flödet i venturiröret och 
K v minskar, vilket tyder på att venturiröret för kritiskt flöde körs utanför det tillåtna 
området. 
  För minst åtta punkter inom området för det kritiska flödet skall medelvärde och 
standardavvikelse för K
v beräknas. Standardavvikelsen får inte överstiga ±0,3 % av 
medelvärdet för K V. 
 2.4. Kontroll av hela systemet
 
  Den totala noggrannheten för provtagning och analys inom systemet för 
konstantvolymupptagning skall bestämmas genom att en känd mängd förorenad gas införs i systemet medan det körs på normalt sätt. Föroreningen analyseras och massan beräknas enligt bilaga 4, tillägg 2, punkt 4.3, utom för propan där en faktor av 0,000472 används i stället för 0,000479 för kolväten. Endera av följande två metoder skall användas. 
 2.4.1. Mätning med ett strypmunstycke för ett kritiskt flöde   En känd mängd ren gas (kolmonoxid eller propan) skall ledas in i systemet för 
konstantvolymupptagning genom ett kalibrerat kritiskt strypmunstycke. Om inloppstrycket är tillräckligt högt är flödet som justeras med hjälp av strypmunstycket för kritiskt flöde oberoende av trycket vid strypmunstyckets utlopp (≡ kritiskt flöde). Systemet för konstantvolymupptagning skall köras som vid en normal avgasutsläppsprovning i ca 5-10 minuter. Ett gasprov skall analyseras med den vanliga utrustningen (uppsamlingssäck eller integrering) och gasmassan beräknas. Den massa som så bestämts skall ligga inom ±3 % av av den insprutade gasens kända massa.  
 2.4.2. Gravimetrisk mätning   Vikten av en liten cylinder fylld med kolmonoxid eller propan skall bestämmas med en 
noggrannhet av ±0,01 gram. I ca 5-10 minuter skall systemet för konstantvolymupptagning köras som vid en normal avgasutsläppsprovning medan kolmonoxid eller propan insprutas i systemet. Den mängd ren gas som utströmmat skall bestämmas med hjälp av jämförande vägning. Ett gasprov skall analyseras med den vanliga utrustningen (uppsamlingssäck eller integrering) och gasmassan beräknas. Den massa som så bestämts skall ligga inom ±3 % av den insprutade gasens kända massa.  
 L 375/154 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
3. KALIBRERING AV PARTIKELMÄTNINGSSYSTEMET 
 3.1. Inledning
 
  Varje komponent skall kalibreras så ofta som krävs för att uppfylla noggrannhetskraven 
i dessa föreskrifter. Den kalibreringsmetod som skall användas beskrivs i denna punkt för de komponenter som anges i bilaga 4, tillägg 4, punkt 4 och i bilaga 4, tillägg 6, punkt 2. 
 3.2. Flödesmätning
 
  Kalibreringen av gasflödesmätare eller flödesmätutrustning skall kunna spåras till 
internationella och/eller nationella standarder. Det maximala felet hos det uppmätta värdet skall ligga inom ±2 % av det avlästa värdet. 
  Om gasflödet bestäms med differentialflödesmätning skall det maximala felet hos 
skillnaden vara sådant att noggrannheten hos G
EDF ligger inom ±4 % (se också bilaga 4, 
tillägg 6, punkt 2.2.1 EGA). Det kan beräknas med hjälp av det kvadratiska medelvärdet av felen hos varje instrument. 
  3.3. Kontroll av delflödesförhållandena
 
  Området för avgasens hastighet och tryckvariationerna skall i förekommande fall 
kontrolleras och justeras enligt kraven i bilaga 4, tillägg 6, punkt 2.2.1, EP. 
 3.4. Kalibreringsintervall
 
  Flödesmätningsutrustningen skall kalibreras minst var tredje månad eller närhelst en 
repararation eller ändring av systemet görs som kan påverka kalibreringen. 
 4. KALIBRERING AV RÖKMÄTUTRUSTNINGEN  4.1. Inledning
 
  Opacimetern skall kalibreras så ofta som krävs för att uppfylla noggrannhetskraven i 
dessa föreskrifter. Den kalibreringsmetod som skall användas beskrivs i denna punkt för de komponenter som anges i bilaga 4, tillägg 4, punkt 5 och i bilaga 4, tillägg 6, punkt 3. 
 4.2. Kalibreringsförfarande
 
  4.2.1. Uppvärmningstid   Opacimetern skall uppvärmas och stabiliseras enligt tillverkarens rekommendationer. 
Om opacimetern är utrustad med ett system för genomblåsning med luft för att hindra nedsotning i instrumentoptiken skall detta system också aktiveras och justeras enligt tillverkarens rekommendationer. 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/155
4.2.2. Fastställande av linearitet hos utslagen 
   Opacimeterns linearitet skall kontrolleras i röktäthetsläge enligt tillverkarens 
rekommendationer. Tre neutrala täthetsfilter med känd transmittans som skall uppfylla kraven i bilaga 4, tillägg 4, punkt 5.2.5 skall införas i opacimetern och värdet registreras. De neutrala täthetsfiltren skall ha nominlla täthetsvärden av ca 10 %, 20 % och 40 %. 
   Lineariteten får inte avvika med mer än ±2 % täthet från det neutrala täthetsfiltrets 
nominella värde. Varje otillräcklig linearitet som överstiger ovannämnda värde skall korrigeras före provningen. 
  4.3. Kalibreringsintervall
 
  Opacimetern skall kalibreras enligt punkt 4.2.2 minst var tredje månad eller närhelst en 
repararation eller ändring av systemet görs som kan påverka kalibreringen. 
 
__________ L 375/156 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
Bilaga 4 – Tillägg 6  
 
ANALYS- OCH PROVTAGNINGSSYSTEM 
 
1. BESTÄMNING AV GASFORMIGA UTSLÄPP  1.1. Inledning
 
  I punkt 1.2 och i figurerna 7 och 8 finns utförliga beskrivningar av de rekommenderade 
provtagnings- och analyssystemen. Då olika system kan ge likvärdiga resultat krävs inte exakt överensstämmelse med figurerna 7 och 8. Ytterligare komponenter som instrument, ventiler, magnetventiler, pumpar och omkopplare kan användas för att ge ytterligare information och samordna komponentsystemens funktioner. Andra komponenter som inte behövs för att behålla noggrannheten i vissa system får uteslutas om deras uteslutning baseras på god branschpraxis.  
 
 
zero ga s  
s p an gas  
zero gas 
span gas  zero gas 
zero gas V1  
V1  F1 F2 
F1 F2 P 
P T1  
T1  SP1  
SP1  
op tion al 2 sa m plin g probes EP T2  G1 
HC 
ai r  f u el  ven t 
ven t 
ven t 
ven t  ven t 
ven t ve nt  
V2 
R3 
R1  R 2  
FL1 
T5  
B 
V12  V11 V 10 CO  
CO  
2 C T3  G 2  
V4  
V5 FL 5 
FL 6 
FL 3  T4  G3 
V 12 V1 1  T5  V8  
V 6 V7  V9  
R4 FL4 
FL2 HSL1 
HSL2 HSL1 
SL 
V3  NO 
R5 B zero gas 
s pan  gas  zero gas 
s pan  gas 
 
 
 zero gas = nollställningsgas, span gas = spänngas, vent = utlopp, air = luft, fuel = 
bränsle, optional 2 sampling probes = frivilligt 2 provtagningssonder   
 
 
Figur 7  - Flödesdiagram över system för analys av CO, CO 2, NO x och kolväten i outspädd 
avgas. Endast ESC-provning. 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/157
1.2. Beskrivning av analyssystemet  
 
Ett analytiskt system för bestämning av de gasformiga utsläppen i outspädd (figur 7, 
endast ESC-provning) eller utspädd (figur 8, ETC- och ESC-provning) avgas beskrivs på grundval av användningen av: 
 
− en uppvärmd flamjoniseringsdetektorsanalysator för mätning av kolväten 
− icke-dispersiva infrarödabsorptionsanalysatorer för mätning av kolmonoxid och 
koldioxid, 
− en uppvärmd kemilumninscensdetektor eller likvärdig analysator för mätning av 
kväveoxider. 
 
Provtagningen för alla komponenter får göras med en provtagningssond eller med två provtagningssonder som placeras nära varandra och som är delade inuti för att leda till de olika analysatorerna. Försiktighet skall iakttas så att ingen kondens av avgaskomponenterna (inkl. vatten och svavelsyra) uppstår någonstans i analyssystemet.  
z er o gas
sp an  g as
z er o gas
s pan gasz er o gas
s pan gaszer o gas
s pan gasz er o gas
V1F1 F 2
F1 F2P
PT1
T1SP2
SP 3T2 G1
HC
air f ue lv en t
vent
vent
ventv ent
ventvent
V 2
R3
R1 R2
FL 1
T5
B
V13 V1 2V11CO
CO
2CT3 G 2
V4
V5FL5
FL6
FL 3T4G3
V9
V 7 V8 V1 0
R4FL 4
FL 2HS L1
HSL2HS L1
SL
V 3NO
R5V1PSPto P S S se e f i gu r e 21
sa m e pl ane
se e f i g. 2 1B K
BK BGDT s ee fi g.  20
V1 4
to PSS see figure 21 = till PSS se figur 21, same plane see fig. 21 = samma plan se fig. 
21, zero gas = nollställningsgas, span gas = spänngas, vent = utlopp, air = luft, fuel = 
bränsle   
 L 375/158 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
 Figur 8
 - Flödesschema över system för analys av CO, CO 2, NO x och kolväten i utspädd avgas 
(ETC-provning, frivilligt för ESC-provning)  
 1.2.1. Komponenter i figurerna 7 och 8  
 
EP Avgasrör 
 SP1 Provtagningssond för avgas (endast figur 7)  
 
En rak sond av rostfritt stål med flera hål och tillsluten i änden rekommenderas. Innerdiametern får inte vara större än provtagningsledningens innerdiameter. Sondens väggtjocklek får inte vara större än 1 mm. Det skall finnas minst tre hål i tre olika radialplan, dimensionerade så att ungefär samma provtagningsflöde erhålls. Sonden skall täcka minst 80 % av avgasrörets diameter. En eller två provtagningssonder får användas.   
SP2 Provtagningssond för kolväten i utspädd avgas (endast figur 8) 
 
Sonden skall  
− definieras som de första 254-762 mm av den uppvärmda provtagningsledningen 
(HSL1), 
 
− ha en innerdiameter av minst 5 mm, 
 − monteras i utspädningstunneln (DT) (se punkt 2.3, figur 20) vid en punkt där 
utspädningsluften och avgasen är väl blandade (dvs. ca 10 tunneldiametrar nedströms från den punkt där avgasen kommer in i utspädningstunneln), 
 
− vara tillräckligt långt (radiellt) från övriga sonder och från tunnelväggen för att inte 
påverkas av bakåtströmmande vatten eller virvlar, 
 
− uppvärmas för att höja gasflödets temperatur till 463 K ±10 K (190 °C ±10 °C) vid 
sondens utlopp. 
 
SP3  Provtagningssond  för CO, CO
2 och NO x i utspädd avgas (endast figur 8) 
 
Sonden skall  
− vara i samma plan som SP 2, 
 − vara tillräckligt långt (radiellt) från övriga sonder och från tunnelväggen för att inte 
påverkas av bakvatten eller virvlar, 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/159
− uppvärmas och isoleras i hela sin längd till en temperatur av minst 328 K (55 °C) för 
att undvika vattenkondens. 
 
HSL1  Uppvärmd provtagningslinje 
 
Genom provtagningsledningen leds ett gasprov från en ensam sond till delningspunkten(erna) och kolväteanalysatorn.  Provtagningsledningen skall  
− ha en innerdiameter av minst 5 mm och högst 13,5 mm, 
 − vara tillverkad av rostfritt stål eller polytetrafluoretylen (teflon, PTFE), 
 − hålla en väggtemperatur av 463 K ±10 K (190 °C ±10 °C), uppmätt i varje separat 
sektion med kontrollerad uppvärmning, om avgastemperaturen vid provtagningssonden är lika med eller under 463 K (190 °C), 
 
− hålla en väggtemperatur över 453 K (180 °C), om avgastemperaturen vid 
provtagningssonden är över 463 K (190 °C), 
 
− hålla en gastemperatur av 463 K ±10 K (190 °C ±10 °C) omedelbart före det 
uppvärmda filtret (F2) och den uppvärmda flamjoniseringsdetektorn. 
 
HSL2  Uppvärmd provtagningsledning för NO
x 
 
Provtagningsledningen skall  
− hålla en väggtemperatur av 328-473 K (55-200 °C) fram till omvandlaren C när 
kylbad B används och fram till analysatorn när kylbad B inte används, 
 
− vara tillverkad av rostfritt stål eller polytetrafluoretylen (teflon, PTFE). 
 
SL Provtagningslinje för CO och CO
2 
 
Linjen skall vara tillverkad av polytetrafluoretylen (teflon) eller rostfritt stål. Den kan vara uppvärmd eller ouppvärmd.  
BK  Bakgrundssäck (frivilligt, endast figur 8) 
 
För mätningen av bakgrundskoncentrationerna   
BG Provtagningssäck (frivilligt; figur 8 endast för CO och CO
2) 
 
För mätningen av provtagningskoncentrationerna. L 375/160 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
F1  Uppvärmt förfilter (frivilligt) 
 
Temperaturen skall vara samma som för HSL1.  
F2  Uppvärmt filter 
 
Filtret skall avlägsna eventuella fasta partiklar från gasprovet framför analysatorn. Temperaturen skall vara samma som för HSL1. Filtret skall bytas vid behov.  
P  Uppvärmd provtagningspunkt 
 
Pumpen skall uppvärmas till temperaturen för HSL1.  
HC  Uppvärmd flamjoniseringsdetektor för bestämning av kolväten. 
 
Temperaturen skall hållas vid 453-473 K (180-200 °C).  
CO, CO
2 Icke-dispersiva infrarödabsorptionsanalysatorer för bestämning av 
kolmonoxid och koldioxid (frivilligt för bestämning av 
utspädningsförhållandet vid partikelmätning). 
 
NO Kemiluminiscensdetektor- eller uppvärmd 
kemiluminiscensdetektoranalysator för bestämning av kväveoxider. 
 
Om en uppvärmd kemiluminiscensdetektor används, skall den hållas vid en temperatur 
av 328-473 K (55-200 °C). 
 
C Omvandlare 
 En omvandlare skall användas för katalytisk reduktion av NO
2 till NO före analysen i 
kemiluminiscensdetektorn eller den uppvärmda kemilumininscensdetektorn.   
B Kylbad (frivilligt) 
 
För nedkylning och kondensering av vatten från avgasprovet. Badet skall med is eller kylning hållas vid en temperatur av 273-277 K (0-4 °C). Det är frivilligt om analysatorn inte störs av interferens från vattenånga enligt bilaga 4, tillägg 5, punkterna 1.9.1 och 1.9.2. Om vatten avlägsnas genom kondensering, skall gasprovets temperatur eller daggpunkt övervakas antingen inuti vattenavskiljaren eller nedströms. Gasprovets temperatur eller daggpunkt får inte överstiga 280 K (7 °C). Kemiska torkare är inte tillåtna för att avlägsna vatten från provet.  
T1, T2, T3  Temperaturmätare 
 
För övervakning av gasflödets temperatur.  27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/161
 
T4 Temperaturmätare 
 
För övervakning av temperaturen i NO 2- NO-omvandlaren.  
 
T5 Temperaturmätare 
 
För övervakning av temperaturen i kylbadet.  
G1, G2, G3  Tryckmätare 
 
För mätning av trycket i provtagningsledningarna.  
R1, R2  Tryckregulator 
 
För reglering av luftens respektive bränslets tryck för den uppvärmda flamjoniseringsdetektorn.  
R3, R4, R5  Tryckregulator  
 
För reglering av trycket i provtagningsledningarna och flödet till analysatorerna.  
FL1, FL2, FL3  Flödesmätare 
 
För övervakning av provets förbiledningsflöde.  
FL4-FL6 Flödesmätare (frivilligt) 
 
För övervakning av flödet genom analysatorerna. 
 
V1-V5 Väljarventil 
 Lämpligt ventilsystem för val av prov-, spänn- eller nollställningsgasflöde till analysatorerna.  
V6, V7 Magnetventil 
 
För förbiledning (by-pass) runt NO
2- och NO-omvandlaren. 
 
V8 Nålventil 
 
För balansering av flödet genom NO 2- och NO-omvandlaren C och förbiledningen.  
 
V9, V10 Nålventil 
 
För reglering av flödena till analysatorerna. L 375/162 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
V11, V12  Vippventil (frivilligt) 
 
För avtappning av kondensatet från kylbadet B.  
1.3. Analys av icke-metankolväten (endast naturgasdrivna motorer)
 
 1.3.1. Gaskromatografisk metod (GC, figur 9) 
 Vid användandet av den gaskromatografiska metoden insprutas en liten, uppmätt volym av ett prov in i en analyskolonn som genomströmmas av en inert bärargas. I kolonnen separeras olika komponenter efter deras kokpunkter så att de eluerar ur kolonnen vid olika tidpunkter. De passerar därefter genom en detektor som avger en elektrisk signal som beror på deras koncentration. Då det inte är en kontinuerlig analysteknik kan den endast användas i förening med den metod för provuppsamling i säckar som beskrivs i bilaga 4, tillägg 4, punkt 3.4.2. 
 
För icke-metankolväten skall en automatisk gaskromatograf med en flamjoniseringsdetektor användas. Avgasen skall uppsamlas i en provuppsamlingssäck varav en del skall tas och insprutas i gaskromatografen. Provet delas i två delar (CH
4/luft/CO och icke-metankolväten/CO 2/H 2O) i Porapakkolonnen. I kolonnen för 
molekylmassefraktionering separeras CH 4 från luft och CO innan den leds till 
flamjoniseringsdetektorn där dess koncentration mäts. En fullständig cykel från insprutning av ett prov till insprutningen av nästa kan utföras under 30 s. För att fastställa icke-metankolväten skall CH
4-koncentrationen subtraheras från den totala 
kolvätekoncentrationen (se bilaga 4, tillägg 2, punkt  4.3.1). 
 
I figur 9 visas en typisk gaskromatograf monterad för rutinbestämning av CH 4. Andra 
gaskromatografiska metoder som baseras på god branschpraxis kan också användas.   
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/163
1
23
4
567
8
9
10SLPMSC
PD F4 F1
V3V2
V4
V6
V7
V8F5F3R1
R2
R3Oven
ventF2FM1ventto x
to y xy10
V1PC
samplespan gasfuel inlet
air inletHC
FC
y to x = y till x, fuel inlet = bränsleinlopp, air inlet = luftintag, vent = utlopp, span 
gas = spänngas, oven = ugn, sample = prov, x to y = x till y  
 Figur 9
 - Flödesschema för metananalys (gaskromatografisk metod) 
 
Komponenter i figur 9  
PC Porapakkolonn 
 
Porapak N, 180/300 µm (maskvidd 50/80), längd 610 mm x 2,16 mm innerdiameter skall användas och konditioneras i minst 12 timmar vid 423 K (150 °C) med bärargas innan den tas i bruk första gången.  
MSC Kolonn för molekylviktsfraktionering 
 
Typ 13X, 250/350 µm (maskvidd 45/60), längd 1 220 mm x 2,16 mm innerdiameter skall användas och konditioneras i minst 12 timmar vid 423 K (150 °C) med bärargas innan den tas i bruk första gången.  
OV Ugn 
 
För att hålla kolonner och ventiler vid stabil temperatur vid analys och konditionera kolonnerna vid 423 K (150 °C).  L 375/164 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
SLP Provslinga 
 
Ett rör av rostfritt stål med tillräcklig längd för att kunna rymma en volym av ca 1 cm³.  
P Pump 
 
För frammatning av provet till gaskromatografen.  
D Torkare 
 
En torkare med molekylsil skall användas för att avlägsna vatten och andra föroreningar som kan finnas i bärargasen.  
HC Flamjoniseringsdetektor (FID) för att mäta metankoncentrationen. 
 V1 Provinsprutningsventil 
 
För insprutning av det prov som tagits från provtagningssäcken via provtagningslinjen (SL) i figur 8. Den skall ha låg dödvolym, vara gastät och kunna uppvärmas till 423 K (150 °C).  
V3 Väljarventil 
 
För val av spänngas, prov eller inget flöde.  
V2, V4, V5, V6, V7, V8 Nålventil 
 
För inställning av flödena i systemet.  
R1, R2, R3 Tryckregulator 
 
För reglering av flödena av bränsle (= bärargas), prov respektive luft.  
FC Flödesregulator av kapillärtyp 
 
För reglering av luftflödet till flamjoniseringsdetektorn  
G1, G2, G3 Tryckmätare 
 
För reglering av flödena av bränsle (= bärargas), prov respektive luft.  
F1, F2, F3, F4, F5 Filter 
 
Filter av sintermetall för att hindra smutspartiklar från att komma in i pumpen eller instrumentet.  27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/165
FL1 Flödesmätare 
 
För mätning av provets förbiledningsflöde (by-pass). 
 1.3.2. Metod för icke-metanavskiljare (NMC, figur 10)  
I avskiljaren oxideras alla kolväten utom CH
4 till CO 2 och H 2O, varför endast CH 4 
detekteras av flamjoniseringsdetektorn när provet leds genom icke-metanavskiljaren. Om provtagningssäckar används skall ett flödesdelarsystem installeras vid provtagningslinjen (se punkt 1.2, figur 8) med vilket flödet kan ledas antingen genom eller förbi avskiljaren enligt den övre delen av figur 10. Vid mätning av icke-metankolväten skall båda värdena (HC och CH
4) avläsas på flamjoniseringsdetektorn 
och registreras. Om integreringsmetoden används skall en icke-metanavskiljare installeras i HSL1 i serie med en andra flamjoniseringsdetektor och parallellt med den ordinarie flamjoniseringsdetektorn (se punkt 1.2, figur 8) enligt den nedre delen av figur 10. Vid mätning av icke-metankolväten skall värdena på de båda flamjoniseringsdetektorerna (HC och CH
4) avläsas och registreras. 
 
Vid de H 2O-värden som är representativa för avgasströmförhållandena skall avskiljarens 
egenskaper med avseende på dess katalytiska effekt på CH 4 and C 2H 6 bestämmas vid 
eller över 600 K (327 °C) innan provningen inleds. Avgasströmprovets daggpunkt och O
2-nivå skall vara kända. Flamjoniseringsdetektorns relativa svar på CH 4 skall 
registreras (se bilaga 4, tillägg 5, punkt 1.8.2). 
 
 
 
zero = noll, span =spänn, sample = prov, vent = utlopp, see figure 8 = se figur 8, bag sampling method = provtagningsmetod med säck, integrating method = L 375/166 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
integreringsmetod 
 
Figur 10  - Flödesschema för metananalys med icke-metanavskiljare 
 
Komponenter i figur 10  
NMC Icke-metanavskiljare 
 
För oxidering av alla kolväten utom metan.  
HC Uppvärmd flamjoniseringsdetektor 
 
För mätning av kolväte- och CH
4-koncentrationer. Temperaturen skall hållas vid 453-
473 K (180-200 °C). 
 
V1 Väljarventil 
 För val av prov, nollställnings- och spänngas. V1 är identisk med V2 i figur 8.  
V2, V3 Magnetventil 
 
För förbiledning (by-pass) förbi icke-metanavskiljaren  
V4 Nålventil 
 
För balanserings av flödet genom icke-metanavskiljaren och förbiledningen (by-pass).  
R1 Tryckregulator 
 
För reglering av trycket i provtagningsledningen och flödet till den uppvärmda flamjoniseringsdetektorn. R1 är identisk med R3 i figur 8.  
FL1 Flödesmätare 
 
För mätning av provets förbiledningsflöde (bypass). FL1 är identisk med FL1 i figur 8. 
 2. AVGASUTSPÄDNING OCH BESTÄMNING AV PARTIKLAR  2.1. Inledning
 
 
I punkterna 2.2, 2.3 och 2.4 samt i figurerna 11-22 finns utförliga beskrivningar av de rekommenderade utspädnings- och provtagningsssystemen. Då olika konfigurationer kan ge likvärdiga resultat krävs inte exakt överensstämmelse med dessa figurer. Ytterligare komponenter som instrument, ventiler, magnetventiler, pumpar och omkopplare får användas för att få ytterligare information och samordna komponentsystemens funktioner. Andra komponenter som inte behövs för att bibehålla 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/167
noggrannheten i vissa system får uteslutas om deras uteslutning baseras på god 
branschpraxis.  
 2.2. Delflödesutspädningsssystem
 
 I figurerna 11-19 beskrivs ett utspädningsssystem som är baserat på utspädning av en del av avgasströmmen. Uppdelningen av avgasströmmen och den därpå följande utspädningsprocessen kan göras med olika slags utspädningssystem. För den efterföljande uppsamlingen av partiklarna leds all utspädd avgas eller endast en del av den utspädda avgasen till partikelprovtagningssystemet (punkt 2.4, figur 21). Den första metoden kallas helprovtagningstyp medan den andra kallas delprovtagningstyp. 
 
Beräkningen av utspädningsfaktorn beror på vilket slags system som används. Följande typer rekommenderas 
 
Isokinetiska system (figurerna 11 och 12) 
 
I dessa system blir flödet till överföringsröret likvärdigt med huvudavgasflödet med avseende på gasens hastighet och/eller tryck, varför det krävs ett ostört och jämnt avgasflöde vid provtagningssonden. Detta uppnås vanligen med hjälp av en resonator och ett rakt inloppsrör uppströms från provtagningspunkten. Delningsfaktorn beräknas därefter utifrån lätt mätbara värden som rördiametrar. Det bör noteras att isokinesi endast används för att uppnå likvärdiga flödesförhållanden och inte för att uppnå likvärdig storleksfördelning. Den senare krävs normalt sett inte, då partiklarna är tillräckligt små för att följa flödesströmmarna. 
 
Flödesreglerande system med koncentrationsmätning (figurerna 13-17) 
 
I dessa system tas ett prov från huvudavgasströmmen genom anpassning av utspädningsluftflödet och det totala flödet av utspädd avgas. Utspädningsfaktorn bestäms ur koncentrationerna av de spårgaser som CO
2 eller NO x vilka finns naturligt i 
motoravgasen. Koncentrationerna i den utspädda avgasen och i utspädningsluften mäts, medan koncentrationen i den outspädda avgasen antingen kan mätas direkt eller bestämmas med hjälp av bränsleflödet och kolbalansekvationen om bränslesammansättningen är känd. Systemen kan styras med hjälp av den beräknade utspädningsfaktorn (figurerna 13 och 14) eller med hjälp av flödet till överföringsröret (figurerna 12, 13 och 14). 
 
Flödesreglerade system med flödesmätning (figurerna 18, 19) 
 
I dessa system tas ett prov från huvudavgasströmmen genom inställning av utspädningsluftflödet och det totala flödet av utspädd avgas. Utspädningsfaktorn bestäms ur skillnaden mellan de två flödena. Noggrann kalibrering av flödesmätarna i förhållande till varandra krävs då de två flödenas relativa storlek kan leda till väsentliga fel vid högre utspädningsfaktorer (15 och högre). Flödesregleringen görs mycket enkel genom hålla flödet av utspädd avgas konstant och vid behov variera L 375/168 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
utspädningsluftflödet.  
 
När delflödesutspädningssystem används skall uppmärksamhet ägnas åt att undvika de 
potentiella problemen med partikelförlust i överföringsröret för att säkerställa att ett    representativt prov tas från motoravgasen och åt bestämningen av delningsfaktorn. I de beskrivna systemen fästs uppmärksamhet vid dessa kritiska områden. 
 
see f i g u r e 21DAF
EPTTDTdPSPPB F M 1
ISP
FC 1l  >  10*d
ai r
exh au stPT T
to pa rtic ula te
samp l i n g
sy st emSB
ve n t
DP T
de lt a  p
air = luft, vent = utlopp, see figure 21 = se figur 21, to particulate sampling system 
= till partikelprovtagningssystemet, exhaust = avgas 
 
Figur 11  - Delflödesutspädningssystem med isokinetisk sond och delprovtagning 
(undertrycksstyrt (SB)) 
 
Outspädd avgas leds från avgasröret (EP) till utspädningstunneln (DT) genom överföringsröret (TT) via den isokinetiska provtagningssonden (ISP). Avgasens differentialtryck mellan avgasröret och inloppet till sonden mäts med tryckgivaren (DPT). Denna signal överförs till den flödesregulator (FC1) som styr sugfläkten (SB), så att den håller ett differentialtryck av noll vid sondens spets. Under dessa förhållanden är avgashastigheterna i EP och ISP identiska och flödet genom ISP och TT är en konstant andel (delning) av avgasflödet. Delningsfaktorn bestäms ur tvärsnittsareorna för EP och ISP. Utspädningsluftflödet mäts med flödesmätanordningen (FM1). Utspädningsfaktorn beräknas ur utspädningsluftflödet och delningsfaktorn.  
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/169
DAF
EPTT DTd
PBFM 1
ISP
de lt a  pFC 1DP Tl  >  10*d
ai r
exh au stPSP
PT T
see f i g u r e 21 t o  p ar t i cu l at e
samp l i n g
sy st emve n tSB
air = luft, vent = utlopp, see figure 21 = se figur 21, to particulate sampling system 
= till partikelprovtagningssystemet, exhaust = avgas  
 
 
Figur 12  - Delflödesutspädningssystem med isokinetisk sond och 
delflödesprovtagning (övertrycksstyrt (PB)) 
 
Outspädd avgas leds från avgasröret (EP) till utspädningstunneln (DT) genom överföringsröret (TT) via den isokinetiska provtagningssonden (ISP). Avgasens differentialtryck mellan avgasröret och inloppet till sonden mäts med tryckgivaren (DPT). Denna signal överförs till den flödesregulator (FC1) som styr sugfläkten (PB), så att den håller ett differentialtryck av noll vid sondens spets. Detta sker genom att en liten del av den utspädningsluft, vars flöde uppmätts med flödesmätanordningen (FM1), leds in i TT med hjälp av ett tryckluftsmunstycke. Under dessa förhållanden blir avgashastigheterna i EP och ISP identiska och flödet genom ISP och TT blir en konstant andel (delning) av avgasflödet. Delningsfaktorn bestäms utifrån tvärsnittsareorna för EP och ISP. Utspädningsluftflödet sugs genom DT med hjälp av sugfläkten (SB) och flödet mäts med FM1 vid inloppet till DT. Utspädningsfaktorn beräknas ur utspädningsluftflödet och delningsfaktorn. 
 L 375/170 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
DA F
EPSPTTDTd
PBl  > 10*dEG A EG A
EG Aai r
exhaustsee f ig u r e 21 t o  p ar t icu lat e
samp lin g
sy st emPSP
PTTSB
ve n topti ona l
t o  PB  o r SBFC 2
 
 
optional to PB or SB = frivilligt till PB eller SB, air = luft, vent = utlopp, see figure 21 
= se figur 21, to particulate sampling system = till partikelprovtagningssystemet, exhaust = avgas 
 
Figur 13
 - Delflödesutspädningssystem med mätning av CO 2- eller NO x-
koncentrationen och delflödesprovtagning 
 
Outspädd avgas leds från avgasröret (EP) till utspädningstunneln (DT) genom provtagningssonden (SP) och överföringsröret (TT). Koncentrationerna av en spårgas (CO
2 eller NO x) mäts med avgasanalysatorn(erna) (EGA) i den outspädda och den 
utspädda avgasen samt i utspädningsluften. Dessa signaler överförs till den flödesregulator (FC2) som styr antingen tryckfläkten (PB) eller sugfläkten (SB) så att den håller den önskade avgasdelning- och utspädningsfaktorn i DT. Utspädningsfaktorn beräknas ur spårgaskoncentrationerna i den outspädda avgasen, den utspädda avgasen och utspädningsluften. 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/171
 
DA F
EPSPTTDTd
PBEG A EG A
G  F UEL
exhaustai rPTT
d et ails see f ig u r e 21FH
Popti ona l  to P
PSS
opti ona l  fr om  FC 2FC 2
 
                   optional to P = frivilligt till P, air = luft, optional from FC2 = frivilligt från FC2, 
details see figure 21 = för detaljer se figur 21 
 
Figur 14  - Delflödesutspädningssystem med mätning av CO 2-koncentration, 
kolbalans och total provtagning 
 
Outspädd avgas leds från avgasröret (EP) till utspädningstunneln (DT) genom 
provtagningssonden (SP) och överföringsröret (TT). CO 2-koncentrationerna mäts i den 
utspädda avgasen samt i utspädningsluften med avgasanalysatorn(erna) (EGA). Signalerna för CO
2 och bränsleflödet G FUEL överförs antingen till flödesregulatorn (FC2) 
eller till flödesregulatorn (FC3) i partikelprovtagningssystemet (se figur 21). FC2 styr tryckfläkten (PB), medan FC3 styr provtagningspumpen (P) (se figur 21) varigenom flödena in i och ut ur systemet anpassas så att avgasdelnings- och utspädningsfaktorn vidmakthålls i DT. Utspädningsfaktorn beräknas ur CO
2-koncentrationerna och G FUEL 
med hjälp av antagandet om kolbalans. L 375/172 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
DAF
EPSPTTDTdPB l  >  10*d
EG AEG A
ai r
exh au stEG A
see f i g u r e 21 t o  p ar t i cu l at e
samp l i n g
sy st emve n tPSP
PT TVN
air = luft, vent = utlopp, see figure 21 = se figur 21, to particulate sampling system 
= till partikelprovtagningssystemet, exhaust = avgas  
 Figur 15
 - Delflödesutspädningssystem med enkelt venturirör, 
koncentrationsmätning och delflödesprovtagning 
 
Outspädd avgas leds från avgasröret (EP) till utspädningstunneln (DT) genom provtagningssonden (SP) och överföringsröret (TT) på grund av det undertryck som åstadkoms av venturiröret för kritiskt flöde (VN) i DT. Gasflödet genom TT beror på rörelsemängdsutjämningen i venturirörszonen och påverkas därför av gasens absoluta temperatur vid utloppet ur TT. Avgasdelningen vid ett givet tunnelflöde är följaktligen inte konstant och utspädningsfaktorn blir vid låg belastning något lägre än vid hög beslastning. Spårgaskoncentrationerna (CO
2 eller NO x) mäts i den outspädda avgasen, 
den utspädda avgasen och utspädningsluften med avgasanalysatorn(erna) (EGA) och utspädningsfaktorn beräknas ur de sålunda uppmätta värdena. 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/173
 
DAF
TTDTd
PBl  >  10*d
EG AEG A
PC V1PC V2HE
EPai r
exh au stPSPEG A
PT T
see f i g u r e 21 t o  p ar t i cu l at e
s a m pling
sy st em
ve n tSB
FD 1
FD 2
air = luft, vent = utlopp, see figure 21 = se figur 21, to particulate sampling system 
= till partikelprovtagningssystemet, exhaust = avgas  
 Figur 16
 - Delflödesutspädningssystem med dubbla venturirör eller dubbla 
munstycken, koncentrationsmätning och delflödesprovtagning 
 
Outspädd avgas leds från avgasröret (EP) till utspädningstunneln (DT) genom provtagningssonden (SP) och överföringsröret (TT) med en flödesdelare som innehåller en uppsättning munstycken eller venturirör. Den första (FD1) är placerad i (EP) den andra (FD2) i (TT). Ytterligare två tryckreglerventiler (PCV1 och PCV2) krävs för att hålla avgasdelningen konstant genom att reglera mottrycket i (EP) och trycket i (DT). PCV1 är placerad nedströms från SP i EP, medan PCV2 är placerad mellan tryckfläkten (PB) och DT. Spårgaskoncentrationerna (CO
2 eller NO x) mäts i den outspädda avgasen, 
den utspädda avgasen och utspädningsluften med avgasanalysatorn(erna) (EGA). De behövs för att kontrollera avgasdelning och kan användas för att justera PCV1 och PCV2 för exakt reglering av delningen. Utspädningsfaktorn beräknas ur spårgaskoncentrationerna. L 375/174 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
DAF
DTdl > 10*dEGA
HE
EGA
DPT
EPTT
DAFair
airfresh air injectionPSP
see figure 21
to particulate
sampling
systemPTT
SB
DCFD3FC1EGA
vent
 
  luft                                                       se figur 21                            utlopp 
                    friskluftsinsprutning                          till partikelprovtagningssystemet 
 
Figur 17  - Delflödesutspädningssystem med uppdelning på flera rör, 
koncentrationsmätning och delflödesprovtagning 
 
Outspädd avgas leds från avgasröret (EP) till utspädningstunneln (DT) genom överföringsröret (TT) med hjälp av flödesdelaren (FD3) som består av ett antal rör med samma dimensioner (samma diameter, längd och böjningsradie) som installerats i EP. Avgasen leds genom ett av dessa rör till DT och avgasen genom de övriga rören leds genom dämpningskammaren (DC). Avgasdelningen bestäms sålunda av det totala antalet rör. För en konstant reglering av delningen krävs ett differentialtryck av noll mellan DC och utloppet från TT som mäts med differentialtryckgivaren (DPT). Ett differentialtryck av noll uppnås genom insprutning av frisk luft i DT vid utloppet ur TT. Spårgaskoncentrationerna (CO
2 eller NO x) mäts i den outspädda avgasen, den utspädda 
avgasen och utspädningsluften med avgasanalysatorn(erna) (EGA). De behövs för att kontrollera avgasdelningen och kan användas för att kontrollera insprutningsluftflödet för en exakt reglering av delningen. Utspädningsfaktorn beräknas ur spårgaskoncentrationerna. 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/175
DAF
EPSPTTDTd
FM 1FC 2
G EXH
or
GAI R
GF U E Lor
exh au stve n t
d et ai l s see f i g u r e 21FH
PPSSPT Toptiona l to P  (P SS)
optional to P (PSS) = frivilligt till P (PSS), details see figure 21 = för detaljer se 
figur 21, exhaust = avgas, or = eller 
 
Figur 18  - Delflödesutspädningssystem med flödesreglering och total provtagning 
 
Outspädd avgas leds från avgasröret (EP) till utspädningstunneln (DT) genom provtagningssonden (SP) och överföringsröret (TT). Det totala flödet genom tunneln inställs med partikelprovtagningssystemets flödesregulator (FC3) och provtagningspumpen (P) (se figur 18). Utspädningsluftflödet regleras med flödeskontrollen (FC2) som kan använda G
EXHW , G AIRW, eller G FUEL som styrsignaler för 
önskad avgasdelning. Provtagningsflödet in i DT är skillnaden mellan det totala flödet och utspädningsluftflödet. Utspädningsluftflödet mäts med flödesmätanordningen (FM1) och det totala flödet med flödesmätanordningen (FM3) i partikelprovtagningssystemet (se figur 21). Utspädningsfaktorn beräknas ur dessa båda flöden. L 375/176 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
DAF
EPSPTTDTd
PB FM 1l  >  10*d
G EXH
or
GAI R
GF U E LorSB
FM 2FC 2
ai r
exh au stto P B  or SB
PSP
PT T
ve n tsee f i g u r e 21 t o  p ar t i cu l at e
samp l i n g
sy st em
see f i g u r e 21
 
 
to PB or SB = till PB eller SB, air = luft, vent = utlopp, see figure 21 = se figur 21, 
to particulate sampling system see figure 21 = till partikelprovtagningssystemet se figur 21, exhaust = avgas, or = eller 
 
Figur 19
 - Delflödesutspädningssystem med flödesreglering och delprovtagning 
 
Outspädd avgas leds från avgasröret (EP) till utspädningstunneln (DT) genom provtagningssonden (SP) och överföringsröret (TT). Avgasdelningen och flödet in i DT regleras med flödesregulatorn (FC2) som justerar tryckfläktens (PB) och sugfläktens (SB) flöden (eller hastigheter). Detta blir möjligt då det prov som tas med partikelprovtagningssystemet leds tillbaka in i DT. G
EXHW , G AIRW eller G FUEL kan 
användas som styrsignaler för FC2. Utspädningsluftflödet mäts med flödesmätanordningen (FM1) och det totala flödet med flödesmätanordningen (FM2). Utspädningsfaktorn beräknas ur dessa båda flöden. 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/177
2.2.1. Komponenter i figurerna 11-19 
 
EP Avgasrör 
 
Avgasröret får vara isolerat. För att minska den termiska trögheten i  avgasröret rekommenderas ett förhållande mellan tjocklek och diameter av högst 0,015. Användningen av böjliga sektioner skall begränsas till ett förhållande mellan längd och diameter av högst 12. Krökar skall minimeras för att minska tröghetsavsättning. Om systemet innnehåller provningsbäddljuddämpare får denna också vara isolerad. 
 
I ett isokinetiskt system skall avgasröret vara fritt från böjar, krökar och plötsliga diametervariationer inom ett avstånd av minst 6 gånger rördiametern uppströms och 3 gånger rördiametern nedströms från sondens spets. Gashastigheten skall i provtagningsområdet vara högre än 10 m/s utom vid tomgång. Avgasens tryckvariationer får inte överstiga ±500 Pa i genomsnitt. Alla åtgärder för att minska tryckvariationerna på annat sätt än genom att använda ett underredsavgassystem (inkl. ljuddämpare och efterbehandlingsanordningar) får inte ändra motorns prestanda eller orsaka partikelavsättning. 
 
I system utan isokinetisk sond rekommenderas ett rakt rör med en längd av 6 gånger rördiametern uppströms och 3 gånger rördiametern nedströms från sondens spets. 
 
SP Provtagningssond (figurerna 10, 14, 15, 16, 18 och 19) 
 
Innerdiametern skall vara minst 4 mm. Förhållandet mellan avgasrörets och sondens diameter skall vara minst 4. Sonden skall vara ett öppet rör vänt uppströms på avgasrörets mittlinje eller en sond med flera hål enligt beskrivning under SP1 i punkt  1.2.1, figur 5.  
 
ISP Isokinetisk provtagningssond (figurerna 11 och 12) 
 
Den isokinetiska provtagningssonden skall installeras vänd uppströms på avgasrörets mittlinje och där flödesvillkoren i punkt EP är uppfyllda och konstruerad för att ge ett proportionellt prov av den outspädda avgasen. Innerdiametern skall vara minst 12 mm. 
 
Ett styrsystem krävs för isokinetisk avgasdelning som håller ett differentialtryck av noll mellan EP and ISP. Under dessa förhållanden är avgashastigheterna i EP och ISP identiska och massflödet genom ISP är en konstant andel av avgasflödet. ISP skall kopplas till en differentialtryckgivare DPT. Regleringen för att få ett differentialtryck av noll mellan EP och ISP åstadkoms med flödesregulatorn FC1.  
 
FD1, FD2 Flödesdelare (figur 16) 
 
En uppsättning venturirör eller munstycken installeras i avgasröret EP respektive i överföringsröret TT för att erhålla ett proportionellt prov av den outspädda avgasen. Ett styrsystem bestående av två tryckreglerventiler PCV1 och PCV2 krävs för proportionell L 375/178 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
delning genom reglering av trycken i EP och DT. 
 
FD3 Flödesdelare (figur 17) 
 
En uppsättning rör (flerrörsenhet) installeras i avgasröret EP för att ge ett proportionellt 
prov av den outspädda avgasen. Genom ett av rören leds avgas till utspädningstunneln DT medan avgas genom de övriga rören leds ut till en dämpningskammare DC. Rören skall ha samma dimensioner (samma diameter, längd, böjningsradie) så att avgasdelningen avgörs av det totala antalet rör. Ett styrsystem krävs för den proportionella delningen genom att hålla ett differentialtryck av noll mellan flerrörsenhetens utlopp i DC och utloppet ur TT. Under dessa förhållanden är avgashastigheterna i EP och FD3 proportionella mot varandra och flödet i TT utgör en konstant andel av avgasflödet. De båda punkterna skall kopplas till en differentialtryckgivare DPT. Regleringen för att få ett differentialtryck av noll mellan EP och ISP åstadkoms med flödesregulatorn FC. 
 
EGA Avgasanalysator (figurerna 13, 14, 15, 16 och 17) 
 
CO
2- eller NO x-analysatorer kan användas (för kolbalansmetoden endast CO 2-
analysator).  Analysatorerna skall vara kalibrerade på samma sätt som analysatorerna för mätning av de gasformiga utsläppen. En eller flera analysatorer kan användas för att bestämma koncentrationsskillnaderna. Mätsystemens noggrannhet skall vara sådan att noggrannheten hos G
EDFW,i  ligger inom ±4 %. 
 
TT Överföringsrör (figurerna 11-19) 
 
Överföringsröret skall vara:  
 
− Så kort som möjligt och högst 5 m långt. 
 
− Lika med eller större än sonddiametern, dock högst 25 mm. 
 − Försett med utlopp på utspädningstunnelns mittlinje och som riktats nedströms. 
 
Om röret är 1 meter långt eller kortare skall det isoleras med material med en maximal värmeledningsförmåga av 0,05 W/m* K och med en radiell isoleringstjocklek motsvarande sondens diameter. Om röret är längre än 1 meter skall det vara isolerat och uppvärmt till en lägsta väggtemperatur av 523 K (250 °C). 
 
DPT Differentialtryckgivare (figurerna 11, 12 och 17) 
 
Differentialtryckgivaren skall ha ett arbetsområde av ±500 Pa eller lägre. 
 
FC1 Flödesregulator (figurerna 11, 12 och 17) 
 
I isokinetiska system (figurerna 11 och 12) krävs en flödesregulator för att hålla ett 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/179
differentialtryck av noll mellan EP och ISP. Inställningen kan göras genom att:  
 
a) reglera sugfläktens (SB) hastighet eller flöde och hålla tryckfläktens (PB) 
hastighet och flöde konstant under varje provsteg (figur 11) eller 
 
b) justera sugfläkten (SB) till ett konstant massflöde hos den utspädda avgasen och 
reglera tryckfläktens (PB) flöde och därmed avgsprovflödet i ett område vid överföringsrörets (TT) ände (figur 12). 
 
I tryckreglerade system får det kvarstående felet i tryckregleringskretsen inte överstiga ±3 Pa. Tryckvariationerna i utspädningstunneln får i genomsnitt inte överstiga ±250 Pa. 
 
I ett flerrörssystem (figur 17) krävs en flödesregulator för proportionell avgasdelning för att hålla ett differentialtryck av noll mellan flerrörsenhetens utlopp och utloppet ur TT. Inställningen görs genom att reglera insprutningsluftens flöde in i utspädningstunneln vid utloppet ur TT.  
 
PCV1, PCV2  Tryckreglerventil (figur 16) 
 
Två tryckreglerventiler krävs i dubbla venturirörs-/dubbla munstyckssystem för proportionell flödesdelning genom reglering av mottrycket i EP och trycket i DT. Ventilerna skall vara placerade nedströms från SP i EP samt mellan PB och DT. 
 
DC Dämpningskammare (figur 17) 
 
En dämpningskammare skall installeras vid flerrörsenhetens utlopp för att minimera tryckvariationerna i avgasröret EP. 
 
VN Venturirör (figur 15) 
 
Ett venturirör installeras i utspädningstunneln DT för att åstadkomma ett undertryck i området kring utloppet ur TT. Gasflödet genom TT bestäms av rörelsemängdsutjämningen i venturirörszonen och är i princip proportionellt mot tryckfläktens PB flöde vilket leder till en konstant utspädningsfaktor. Då rörelsemängdsutjämningen påverkas av temperaturen vid utloppet ur TT och tryckskillnaden mellan EP och DT är den verkliga utspädningsfaktorn något lägre vid låg belastning än vid hög belastning. 
 
FC2 Flödesregulator (figurerna 13, 14, 18 och 19; frivillig) 
 
En flödesregulator får användas för att reglera tryckfläktens PB och/eller sugfläktens SB flöde. Den får anslutas till avgas-, inloppslufts- eller bränsleflödessignalerna och/eller till CO
2- eller NO x- differentialsignalerna. 
Om luften tillförs under tryck (figur 18) regleras luftflödet direkt av FC2. 
 L 375/180 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
FM1 Flödesmätanordning (figurerna 11, 12, 18 och 19) 
 
Gasmätare eller annat flödesmätinstrument för mätning av utspädningsluftflödet. 
Användningen av FM1 är frivillig om tryckfläkten PB kalibrerats för mätning av flödet. 
 
FM2 Flödesmätanordning (figur 19) 
 
Gasmätare eller annat flödesmätinstrument för mätning av det utspädda avgasflödet. Användningen av FM1 är frivillig om sugfläkten SB kalibrerats för mätning av flödet. 
 
PB Tryckfläkt (figurerna 11, 12, 13, 14, 15, 16 och 19) 
 
För reglering av utspädningsluftflödet kan tryckfläkten anslutas till flödesregulatorerna FC1 eller FC2. Tryckfläkten behövs inte när en spjällventil används. Tryckfläkten kan användas för mätning av utspädningsluftflödet om den kalibrerats. 
 
SB Sugfläkt (figurerna 11, 12, 13, 16, 17 och 19) 
 
Endast för delprovtagningssystem. Sugfläkten kan användas för mätning av det utspädda avgasflödet om den kalibrerats. 
 
DAF Utspädningsluftfilter (figurerna 11-19) 
 
Det rekommenderas att utspädningsluften filtreras och tvättas med träkol för att avlägsna bakgrundskolväten. På motortillverkarens begäran skall prov tas på utspädningsluften enligt god branschpraxis för att fastställa bakgrundspartikelnivåerna vilka därefter kan subtraheras från de värden som uppmätts i den utspädda avgasen. 
 
DT Utspädningstunnel (figurerna 11-19) 
 
Utspädningstunneln 
 
– skall vara tillräckligt lång för tillåta en fullständig blandning av avgasen och utspädningsluften under turbulenta flödesförhållanden, 
 
– skall vara tillverkad av rostfritt stål med 
 
/square4 ett förhållande mellan tjocklek och diameter av högst 0,025 för utspädningstunnlar vars innerdiameter överstiger 75 mm, 
 
/square4 en nominell tjocklek av minst 1,5 mm för utspädningstunnlar vars innerdiameter är lika med eller mindre än 75 mm, 
 
– skall ha en diameter av minst 75 mm för delflödesprovtagningstypen, 
 
– rekommenderas ha en diameter av minst 25 mm för fullflödesprovtagningstypen, 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/181
 
– får uppvärmas till en väggtemperatur av högst 325 K (52 °C) genom direkt 
uppvärmning eller genom förvärmning av utspädningsluften, förutsatt att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C) innan avgasen leds in i utspädningstunneln,  
 
– får vara isolerad.  
 
Motoravgasen skall vara fullständigt uppblandad med utspädningsluft. För delprovtagningssystem skall blandningens kvalitet efter ibruktagandet kontrolleras med hjälp av en CO
2-profil av tunneln med motorn i gång (minst fyra jämnt fördelade 
mätpunkter). Om så krävs får ett blandningsmunstycke användas. 
 
Anmärkning : Om den omgivande temperaturen i närheten av utspädningstunneln 
(DT) är lägre än 293 K (20 °C) skall försiktighetsåtgärder vidtas för att hindra partikelförluster på utspädningstunnelns kalla väggar. Uppvärmning och/eller isolering av tunneln inom ovan angivna gränser rekommenderas därför. 
 
Vid höga motorbelastningar får tunneln kylas med icke-aggressiva medel såsom en cirkulationsfläkt, så länge temperaturen i kylmediet inte är lägre än 293 K (20 °C). 
 
HE Värmeväxlare (figurerna 16 och 17)  
 
Värmeväxlaren skall ha tillräcklig kapacitet för att hålla temperaturen vid sugfläktens (SB) inlopp inom ±11K av den genomsnittliga drifttemperatur som hålls under provningen.  
 2.3. Fullflödesutspädningssystem
 
 
I figur 20 beskrivs ett utspädningssystem som bygger på utspädning av hela avgasen enligt principen om provtagning vid konstant volym (CVS). Avgas- och utspädningsluftblandningens totala volym skall mätas. Ett kolvpumps- eller system för venturirör för kritiskt flöde kan användas. 
 
För påföljande uppsamling av partiklar leds ett prov av den utspädda avgasen till partikelprovtagningssystemet (punkt 2.4, figurerna 21 och 22). Om detta görs direkt kallas det utspädning i ett steg. Om provet utspäds än en gång i den sekundära utspädningstunneln kallas det utspädning i två steg. Detta är lämpligt om temperaturkravet för filterytan inte kan uppfyllas med utspädning i ett steg. Även om det delvis är ett utspädningssystem beskrivs utspädningssystemet med utspädning i två steg som en variant av ett partikelprovtagningssystem i punkt 2.4, figur 22, då dess flesta delmoment är gemensamma för ett typiskt partikelprovtagningssystem. 
 L 375/182 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
DAF HE
PD P
CF VPT TPSP
EP optiona loptiona l
ai r
exh au stt o  b ackg r ound filte r
see f i g u r e 21
ve n tve n tFC 3
FC 3if EFC is  us e dt o  p ar t i cu l at e samp l i n g  sy st em
o r  t o  D D S  see f i g u r e 22
 
to background filter = till bakgrundsfilter, optional = frivillig, air = luft, vent = 
utlopp, see figure 21 = se figur 21, to particulate sampling system or to DDS see figure 22 = till partikelprovtagningssystemet eller till DDS se figur 22, exhaust = avgas, if EFC is used = om EFC används 
 
Figur 20
 - Fullflödesutspädningssystem 
 
Den totala mängden outspädd avgas blandas i utspädningstunneln (DT) med utspädningsluften. Det utspädda avgasflödet mäts antingen med en kolvpump (PDP) eller med ett venturirör för kritiskt flöde (CFV). En värmeväxlare (HE) eller elektronisk flödeskompensering (EFC) får användas för proportionell partikelprovtagning och flödesbestämning. Då bestämningen av partikelmassan baseras på det totala utspädda avgasflödet behöver inte utspädningsfaktorn beräknas. 
 2.3.1. Komponenter i figur 20  
EP Avgasrör 
 
Avgasrörets längd från motoravgasgrenrörets utlopp, turboladdarens utlopp eller efterbehandlingsanordningen till utspädningstunneln får inte överstiga 10 m. Om avgasrörets längd nedströms från motoravgasgrenröret, turboladdarens utlopp eller efterbehandlingsanordningen överstiger 4 m, skall alla rördelar som är längre än 4 m isoleras med undantag för en rökmätare som är inbyggd i rörsystemet om en sådan används. Isoleringens radiella tjocklek skall vara minst 25 mm. Isoleringsmaterialets värmeledningsförmåga får inte överstiga 0,1 W/mK uppmätt vid 673 K. För att minska avgasrörets termiska tröghet rekommenderas ett förhållande mellan tjocklek och diameter av högst 0,015. Användandet av böjliga sektioner skall begränsas till ett 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/183
förhållande mellan längd och diameter av högst 12. 
 
PDP Kolvpump 
 
Med kolvpumpen mäts det totala utspädda avgasflödet ur antalet pumpvarv och pumpens slagvolym. Avgassystemets mottryck får inte sänkas på konstgjord väg av kolvpumpen eller utspädningsluftens inloppssystem. Vid ett givet motorvarvtal och en given belastning skall det statiska avgasmottrycket uppmätt med kolvpumpssystemet i drift hållas inom ±1,5 kPa av det statiska tryck som uppmäts utan anslutning till kolvpumpen. Om flödeskompensering inte används skall gasblandningstemperaturen omedelbart framför kolvpumpen ligga inom ±6 K av den genomsnittliga drifttemperatur som iakttas under provningen. Flödeskompensering får endast användas om temperaturen vid kolvpumpens inlopp inte överstiger 323 K (50°C) 
 
CFV Venturirör för kritiskt flöde 
 
Med venturiröret för kritiskt flöde mäts det totala utspädda avgasflödet genom att flödet hålls under ett visst gränsvärde (kritiskt flöde). Vid ett givet motorvarvtal och given belastning skall det statiska avgasmottrycket uppmätt med venturirörssystemet i drift hållas inom ±1,5 kPa av det statiska tryck som uppmäts utan anslutning till venturiröret. Om flödeskompensering inte används skall gasblandningstemperaturen omedelbart framför venturiröret ligga inom ±11 K av den genomsnittliga drifttemperatur som iakttas under provningen. 
 
HE Värmeväxlare (frivillig, om elektronisk flödeskompensering används) 
 
Värmeväxlaren skall ha tillräcklig kapacitet för att hålla temperaturen inom de gränsvärden som krävs ovan. 
 
EFC Elektronisk flödeskompensering (frivillig, om värmeväxlare används) 
 
Om temperaturen vid inloppet till antingen kolvpumpen eller venturiröret inte hålls inom de gränsvärden som anges ovan krävs ett flödeskompenseringssystem för kontinuerlig mätning av flödet och reglering av den proportionella provtagningen i partikelsystemet. I detta syfte används de kontinuerligt uppmätta flödessignalerna för att korrigera provtagningsflödet genom partikelfiltren i partikelprovtagningssystemet (se punkt  2.4, figurerna 21 och 22). 
 
DT Utspädningstunnel 
 
Utspädningstunneln 
 
– skall ha en så liten diameter att den åstadkommer ett turbulent flöde (Reynoldstal större än 4 000) och vara så lång att den åstadkommer en fullständig blandning av avgasen och utspädningsluften; ett blandningsmunstycke får användas, 
 L 375/184 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
– skall ha en diameter av minst 460 mm för ett utspädningssystem i ett steg, 
 
– skall ha en diameter av minst 210 mm för ett utspädningssystem i två steg, 
 
– får vara isolerad. 
 
Motoravgasen skall ledas nedströms vid den punkt där den införs i utspädningstunneln 
och blandas ordentligt. 
 
När utspädning i ett steg tillämpas, överförs ett prov från utspädningstunneln till partikelprovtagningssystemet (punkt 2.4, figur 21). Kolvpumpens eller det kritiska venturirörets flödeskapacitet skall vara tillräcklig för att hålla den utspädda avgasen vid en temperatur av högst 325 K (52 °C) omedelbart framför huvudpartikelfiltret. 
 
När utspädning i två steg tillämpas, överförs ett prov från utspädningstunneln till den sekundära utspädningstunneln där det utspäds ytterligare och därefter leds genom provtagningsfiltren (punkt 2.4, figur 22). Kolvpumpens eller det kritiska venturirörets flödeskapacitet skall vara tillräcklig för att hålla den utspädda avgasströmmen i utspädningstunneln vid en temperatur av högst 464 K (191 °C) i provtagningsområdet. Det sekundära utspädningssystemet skall tillföra tillräckligt med sekundär utspädningsluft för att hålla den i två steg utspädda avgasströmmen vid en temperatur av högst 325 K (52 °C) omedelbart framför huvudpartikelfiltret. 
 
DAF Utspädningsluftfilter 
 
Det rekommenderas att utspädningsluften filtreras och tvättas med träkol för att avlägsna bakgrundskolväten. På motortillverkarens begäran skall prov tas på utspädningsluften enligt god branschpraxis för fastställa de partikelbakgrundsnivåer som därefter kan subtraheras från de värden som uppmätts i den urspädda avgasen. 
 
PSP Partikelprovtagningssond 
 
Sonden utgör första delen av partikelöverföringsröret (PTT) och 
 
− skall installeras vänd uppströms i en punkt där utspädningsluften och avgasen är väl 
blandade, dvs. på utspädningstunnelns mittlinje ca 10 tunneldiametrar nedströms från den punkt där avgasen kommer in i utspädningstunneln, 
 
− skall ha en innerdiameter av minst 12 mm, 
 − får, innan avgasen leds in i utspädningstunneln, uppvärmas till en väggtemperatur 
av högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller genom förvärmning av 
utspädningsluften, förutsatt att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C),  
 
− får vara isolerad.  
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/185
2.4. Partikelprovtagningssystemet 
 
Partikelprovtagningssystemet krävs för uppsamling av partiklarna på partikelfiltret. Vid den helprovtagning efter delflödesutspädning, som består av att hela det utspädda avgasprovet leds genom filtren, bildar utspädnings- (punkt 2.2, figurerna 14 och 18) och provtagningssystem vanligtvis en integrerad enhet. Vid den delprovtagning efter delflödesutspädning eller fullflödesutspädning, som består av att endast en del av den utspädda avgasen leds genom filtren, bildar utspädnings- (punkt 2.2, figurerna 11, 12, 13, 15, 16, 17 och 19; punkt 2.3, figur 20) och provtagningssystemen vanligtvis separata enheter.  
 
I dessa föreskrifter betraktas systemet med utspädning i två steg (figur 22) i ett fullflödesutspädningssystem som en särskild variant av ett typiskt partikelprovtagningssystem såsom framgår av figur 21. Systemet med utspädning i två steg innehåller samtliga väsentliga delar i partikelprovtagningssystemet såsom filterhållare och provtagningspump samt dessutom några utspädningstillbehör såsom utrustning för tillförsel av utspädningsluft och en sekundär utspädningstunnel. 
  
För att undvika någon påverkan på reglerkretsarna rekommenderas att provtagningspumpen körs under hela provningsförfarandet. För metoden med ett enda filtera skall ett förbiledningssystem användas för att vid önskade tidpunkter leda provet genom provtagningsfiltren. Brus i reglerkretsarna från omkopplingsförfarandet skall minimeras. 
 
FM 3FC 3FHBV
optiona l
from  EG A
from  P D P
from  CFV
from  G FU ELor
or
orPT T
Pf r om  dilut ion t unne l D T
see f i g u r es 11 t o  20
from dilution tunnel DT see figures 11 to 20 = från utspädningstunneln DT se 
figurerna 11-20, optional from EGA or from PDP or from CFV or from G FUEL = 
frivilligt från EGA eller från PDP eller från CVF eller från G FUEL 
 L 375/186 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
Figur 21  - Partikelprovtagningssystem 
 
Ett prov av den utspädda avgasen tas från utspädningstunneln (DT) i ett delflödes- eller 
fullflödesutspädningssystem genom partikelprovtagningssonden (PSP) och partikelöverföringsröret (PTT) med hjälp av provtagningspumpen (P). Provet leds genom den (de) filterhållare (FH) som innehåller partikelprovtagningsfiltren. Provtagningsflödet regleras med flödesregulatorn (FC3). Om elektronisk flödeskompensering (EFC) (se figur 20) används, används det utspädda avgasflödet som styrsignal för FC3.  
  
FM 4 D P
SDTBVFH FM 3
BV opti on a lPTTP
FC 3
PD P
orCF Vf r o m  d ilut io nt unnel DTsee f ig ur e 20v ent
 
from dilution tunnel DT see figure 20 = från utspädningstunneln DT se figur 20, 
optional = frivillig, vent = utlopp, PDP or CFV = PDP eller CFV  
 
Figur 22  - System för utspädning i två steg (endast fullflödessystem) 
 
Ett prov av den utspädda avgasen leds från utspädningstunneln (DT) i ett fullflödesutspädningssystem genom partikelprovtagningssonden (PSP) och partikelöverföringsröret (PTT) till den sekundära utspädningstunneln (SDT) där det än en gång utspäds. Provet leds därefter genom den (de) filterhållare (FH) som innehåller partikelprovtagningsfiltren. Utspädningsluftflödet är vanligtvis konstant medan provtagningsflödet regleras av flödesregulatorn (FC3). Om elektronisk flödeskompensering (EFC) (se figur 20) används, används det utspädda totala avgasflödet som styrsignal för FC3.  
 2.4.1. Komponenter i figurerna 21 och 22  
PTT Partikelöverföringsrör (figurerna 21och 22) 
 
Partikelöverföringsröret får inte vara längre än 1 020 mm och längden skall vara så kort som möjligt. I förekommande fall (dvs. för delprovtagningsystem efter delflödesutspädning och för fullflödesutspädningsystem) skall provtagningssondernas längd (SP, ISP respektive PSP, se punkterna 2.2 och 2.3) ingå.  
 
Måtten gäller 
 
− från sondens spets (SP, ISP respektive PSP) till filterhållaren när det gäller delprovtagningstypen efter delflödesutspädning och systemet med fullflödesutspädning i ett steg, 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/187
 
− från utspädningstunnelns ände till filterhållaren när det gäller 
helprovtagningstypen efter delflödesutspädning, 
 
− från sondens spets (PSP) till den sekundära utspädningstunneln när det gäller fullflödesutspädningssystemet i två steg. 
 Överföringsröret 
 
− får, innan avgasen leds in i utspädningstunneln, uppvärmas till en 
väggtemperatur av högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller genom förvärmning av utspädningsluften, förutsatt att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C),   
 
− får vara isolerat.  
 
SDT Sekundär utspädningstunnel (figur 22) 
 
Den sekundära utspädningstunneln skall ha en diameter av minst 75 mm och vara tillräckligt lång så att uppehållstiden för det två gånger utspädda provet blir minst 0,25 sekunder. Huvudfilterhållaren (FH) skall vara placerad högst 300 mm från den sekundära utspädningstunnelns (SDT) utlopp. 
 
Den sekundära utspädningstunneln  
− får, innan avgasen leds in i utspädningstunneln, uppvärmas till en väggtemperatur 
av högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller genom förvärmning av utspädningsluften, förutsatt att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C), 
 
− får vara isolerad. 
 
FH Filterhållare (figurerna 21och 22) 
 
För huvud- och sekundärfilter får ett gemensamt eller separata filterhus användas. 
Kraven i bilaga 4, tillägg 4, punkt 4.1.3 skall vara uppfyllda. 
 
Filterhållaren(arna): 
 
− får, innan avgasen leds in i utspädningstunneln, uppvärmas till en väggtemperatur 
av högst 325 K (52 °C) genom direkt uppvärmning eller genom förvärmning av utspädningsluften, förutsatt att lufttemperaturen inte överstiger 325 K (52 °C),   
 
− får vara isolerad(e).  
 
P Provtagningspump (figurerna 21 och 22) L 375/188 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
Om flödeskorrigering med hjälp av FC3 inte används, skall partikelprovtagningspumpen 
vara placerad på tillräckligt avstånd från tunneln så att inloppsgastemperaturen hålls konstant (±3 K).  
DP Utspädningsluftpump (figur 22) 
 
Utspädningsluftpumpen skall vara placerad så att den sekundära utspädningsluften 
tillförs vid en temperatur av 298 K ±5 K (25 °C ±5°C), om utspädningsluften inte är förvärmd. 
 
FC3 Flödesregulator (figurerna 21 och 22) 
 
Om inga andra medel är tillgängliga skall en flödesregulator användas för att kompensera partikelprovflödet för temperatur- och mottrycksvariationer i provets väg. Flödesregulatorn krävs om elektronisk flödeskompensering (EFC) (se figur 20) används. 
 
FM3 Flödesmätanordning (figurerna 21 och 22) 
 
Om flödeskorrigering med hjälp av FC3 inte används, skall gasmätaren eller flödesinstrumentet för partikelprovtagningsflödet vara placerade på tillräckligt avstånd från provtagningspumpen (P) så att inloppsgastemperaturen hålls konstant (±3 K). 
 
FM4 Flödesmätanordning (figur 22)  
 
Gasmätaren eller flödesinstrumentet för utspädningsluftflödet skall vara placerade så att inloppsgastemperaturen hålls vid 298 K ±5 K (25 °C ±5 °C). 
 
BV Kulventil (frivillig) 
 
Kulventilens innerdiameter får inte vara mindre än partikelöverföringsrörets (PTT) och den skall ha en omkopplingstid av högst 0,5 sekunder. 
 
Anmärkning
: Om den omgivande temperaturen i närheten av PSP, PTT, SDT och FH är 
lägre än 293 K (20 °C) skall försiktighetsåtgärder vidtas för att undvika partikelförluster på den kalla väggen i dessa delar. Uppvärmning och/eller isolering av dessa delar inom de gränsvärden som anges i respektive beskrivningar rekommenderas därför.  Det rekommenderas också att filterytetemperaturen under provtagningen inte får understiga 293 K (20 °C).  
 
Vid höga motorbelastningar får ovannämnda delar kylas med en icke-aggressiv metod, såsom en cirkulationsfläkt, så länge kylmedlets temperatur understiger 293 K (20 °C). 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/189
3. BESTÄMNING AV RÖKTÄTHET 
 3.1. Inledning
 
 
Punkterna 3.2 och 3.3 samt figurerna 23 och 24 innehåller utförliga beskrivningar av de rekommenderade opacimetersystemen. Då olika konfigurationer kan ge likvärdiga resultat krävs inte exakt överensstämmelse med figurerna 23 och 24. Ytterligare komponenter såsom instrument, ventiler, magnetventiler, pumpar och omkopplare får användas för att få ytterligare information and samordna komponentsystemens funktioner. Andra komponenter som inte behövs för att behålla noggrannheten i vissa system får uteslutas om deras uteslutning baseras på god branschpraxis. 
 
Mätprincipen består i att ljus leds genom en bestämd längd av den rök som skall mätas och i att den andel av det infallande ljuset som når en mottagare används för att avgöra mediets ljusdämpande egenskaper. Rökmätningen bestäms av apparatens utformning och kan göras i avgasröret (fullflödesopacimeter monterad i avgasröret), vid slutet av avgasröret (fullflödesopacimeter monterad vid slutet av avgasröret) eller genom provtagning från avgasröret (delflödesopacimeter). För bestämning av ljusabsorptionskoefficienten med ledning av röktäthetssignalen skall uppgifter om instrumentets optiska vaglängd tillhandahållas av instrumenttillverkaren. 
 
3.2. Fullflödesopacimeter
 
 
Två generella typer av fullflödesopacimetrar får användas (figur 23). Med opacimetern monterad inne i avgasröret mäts röktätheten hos det fulla avgasflödet i avgasröret. Med denna opacimetertyp är den effektiva optiska väglängden beroende av opacimeterns konstruktion.  Med opacimetern monterad vid slutet av avgasröret mäts röktätheten hos det fulla avgasflödet när det lämnar avgasröret. Med denna opacimetertyp är den effektiva optiska väglängden beroende av avgasrörets utformning och avståndet mellan slutet på avgasröret och opacimetern. 
                                                                                            (frivillig) L 375/190 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
EPOPLT1 (optional)
CLLDLS
CL
 
Figur 23  - Fullflödesopacimeter 
 
3.2.1. Komponenter i figur 23  
EP Avgasrör 
 
Med opacimetern monterad inne i avgasröret får det inte bli någon ändring på avgasrörets diameter inom ett område motsvarande tre avgasrörsdiametrar före eller efter mätområdet. Om mätområdets diameter är större än avgasrörets rekommenderas ett avgasrör som successivt avsmalnar framför mätområdet.  
 
Med opacimetern monterad vid slutet av avgasröret skall avgasrörets avslutande 0,6 m ha cirkulärt tvärsnitt och vara fritt från böjar och krökar. Avgasrörets ände skall vara rakt avskuret. Opacimetern skall monteras centralt i förhållande till avgasflödet inom 25 
±5 mm från avgasrörets ände.  
 
OPL Optisk väglängd 
 
Längden på den rökskymda optiska väglängden mellan opacimeterns ljuskälla och 
mottagaren, om så krävs korrigerad för avvvikelser som beror på densitetsgradienter och kanteffekter. Den optiska väglängden skall uppges av instrumenttillverkaren med omnämnande av eventuella åtgärder mot igensotning (t.ex. rengöring med luftgenomblåsning). Om uppgift om den optiska väglängden inte är tillgänglig skall den bestämmas i enlighet med ISO IDS 11614, punkt 11.6.5. För korrekt bestämning av den optiska väglängden krävs en minsta avgashastighet av 20 m/s.  
 
LS Ljuskälla 
 Ljuskällan skall vara en glödlampa med färgtemperatur inom området 2 800-3 250 K eller en grön ljusdiod (LED) med en spektraltopp mellan 550 och 570 nm. Ljuskällan skall skyddas mot igensotning med metoder som inte påverkar den optiska väglängden utöver tillverkarens specifikationer. 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/191
 
LD Ljusdetektor 
 
Detektorn skall utgöras av en fotocell eller en fotodiod (om så krävs med ett filter). Om ljuskällan är en glödlampa skall mottagaren ha en topp i spektralkänsligheten som liknar det mänskliga ögats ljuskänslighetskurva (maximisvar) inom området 550-570 nm och därefter gå ned till lägre än 4 % av denna maximisvar inom området under 430 nm och över 680 nm. Ljusdetektorn skall skyddas mot igensotning med metoder som inte påverkar den optiska väglängden utöver tillverkarens specifikationer.  
CL Kollimatorlins 
 
Ljuskällan skall inställas till ett strålknippe med en diameter av högst 30 mm. Strålarna i strålknippet skall vara parallella med en tolerans av 3° från den optiska axeln.  
T1 Temperaturmätare (frivillig) 
 
Avgastemperaturen får övervakas under provningen.   
3.3. Delflödesopacimeter
 
 Med delflödesopacimetern (figur 24) tas ett representativt avgasprov från avgasröret och leds genom en överföringsledning till mätkammaren. Med denna opacimetertyp är den effektiva optiska väglängden beroende av opacimeterns konstruktion. De svarstider som avses i följande punkt gäller opacimeterns minimiflöde enligt instrumenttillverkarens specifikationer.  
Avgas 
 
Exhaust
EPSP
TT
T1FM
P (optional)OPL
MCCLLS
CLLD
 L 375/192 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
                                                                     (frivillig) 
 
Figur 24  - Delflödesopacimeter 
 
3.3.1. Komponenter i figur 24  
EP Avgasrör 
 Avgasröret skall vara ett rakt rör med en längd av minst sex rördiameter uppströms och tre rördiameter nedströms från sondens spets.  
SP Provtagningssond 
 
Provtagningssonden skall utgöras av ett öppet rör vänt uppströms mot eller runt avgasrörets mittlinje. Det fria avståndet till avgasrörets vägg skall vara minst 5 mm. Sonddiametern skall säkerställa en representativ provtagning och ett tillräckligt flöde genom opacimetern.   
TT Överföringsrör 
 
Överföringsröret   
− skall vara så kort som möjligt och säkerställa en avgastemperatur av 373 ±30 K 
(100 °C ±30 °C) vid inloppet till mätkammaren, 
 − skall ha en väggtemperatur som ligger så högt över avgasens daggpunkt att 
kondensering förhindras.  
 
− skall över hela sin längd ha en diameter som är lika med provtagningssondens, 
 − skall ha en svarstid av mindre än 0,05 s vid minimiflöde genom instrumentet 
enligt bestämningen i bilaga 4, tillägg 4, punkt 5.2.4,  
 
− skall inte i någon större utsträckning påverka röktäthetens toppvärde.  
 
FM Flödesmätanordning 
 
Flödesinstrument för övervakning av korrekt flöde in i mätkammaren. Minimi- och maximiflöden skall anges av instrumenttillverkaren och de skall vara sådana kravet på överföringsrörets svarstid och den optiska väglängden är uppfyllda. Flödesmätanordningen får placeras nära provtagningspumpen om en sådan används.  27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/193
MC Mätkammare 
 
Mätkammaren skall ha en icke-reflekterande invändig yta eller motsvarande optisk miljö. Direkt inverkan av ströstrålar på detektorn på grund av inre reflektion av diffusionseffekter skall minskas till ett minimum.   Gastrycket i mätkammaren får inte avvika från atmosfärstrycket med mer än 0,75 kPa. Om detta på grund av konstruktionen inte är möjligt skall opacimeterns avlästa värde omvandlas till atmosfärstryck.   Väggtemperaturen i mätkammaren skall inställas till mellan 343 K (70 °C) och 373 K 
(100 °C) med en tolerans av ±5 K och skall i alla händelser ligga så högt över avgasens 
daggpunkt att kondensering förhindras. Mätkammaren skall vara utrustad med lämpliga 
anordningar för temperaturmätning.   
OPL Optisk väglängd 
 
Optisk väglängd utgörs av längden av den sträcka som döljs av rök mellan opacimeterns ljuskälla och mottagaren, om så krävs korrigerad för avvikelser beroende på densitetsgradienter och kanteffekter. Uppgift om optisk väglängd skall lämnas av instrumenttillverkaren med uppgift om eventuella åtgärder mot igensotning (t.ex. genomblåsning med luft). Om uppgift om den optiska väglängden inte föreligger skall den bestämmas i enlighet med ISO IDS 11614, punkt 11.6.5.  
LS Ljuskälla 
 
Ljuskällan skall utgöras av en glödlampa med en färgtemperatur inom området 2 800-3 250 K eller en grön lysdiod (LED) med en spektraltopp mellan 550 och 570 nm. Ljuskällan skall skyddas mot igensotning med metoder som inte påverkar den optiska väglängden mer än vad som föreskrivs i tillverkarens anvisningar.  
LD Ljusdetektor 
 
Detektorn skall utgöras av en fotocell eller en fotodiod (om så krävs med filter). Om en glödlampa används som ljuskälla skall mottagaren ha en spektralsvarstopp som liknar det mänskliga ögats ljuskänslighetskurva (maximisvar) inom området 550-570 nm och som därefter sjunker till lägre än 4 % av detta maximisvar inom områdena under 430 nm och över 680 nm. Ljusdetektorn skall skyddas mot igensotning med metoder som inte påverkar den optiska väglängden mer än vad som föreskrivs i tillverkarens anvisningar.  
CL Kollimatorlins 
 
Ljusflödet skall avskärmas till ett strålknippe med en största diameter av 30 mm. Strålknippets strålar skall hållas parallella inom en tolerans av 3° från den optiska axeln.  L 375/194 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
T1 Temperaturmätare  
 
För övervakning av avgastemperaturen vid inloppet till mätkammaren.   
P Provtagningspump (frivillig) 
 
En provtagningspump placerad nedströms från mätkammaren får användas för att överföra provtagningsgasen genom mätkammaren. 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/195
Bilaga 5  
 
DE TEKNISKA EGENSKAPER HOS REFERENSBRÄNSLE FÖR MOTORER MED 
KOMPRESSIONSTÄNDNING SOM FÖRESKRIVS FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNINGAR OCH FÖR KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE 
 1. DIESELBRÄNSLE 
(1) 
 
Parameter Enhet Gränsvärden(1) Provningsmetod(2) 
 Offentliggörande
  Minimum Maximum   
Cetantal(3)   52 54 ISO 5165 1998(4) 
Densitet vid 15 °C  kg/m3 833 837 ISO 3675 1995 
Destillering:      
- 50 %-punkt  °C 245  ISO 3405 1998 
- 95 %-punkt  °C 345 350 ISO 3405 1998 
- slutkokpunkt °C --- 370 ISO 3405 1998 
Flampunkt  °C 55 --- EN 27719 1993 
Filtrerbarhet i kyla °C --- -5 EN 116 1981 
Viskositet vid 40 °C mm²/s 2,5 3,5 EN-ISO 3104 1996 
Polycykliska 
aromatiska kolväten % m/m 3,0 6,0 IP 391(*) 1995 
Svavelhalt(5) mg/kg --- 300 pr. EN-ISO/DIS 
14596 1998(4) 
Kopparkorrosion   --- 1 EN-ISO 2160 1995 
Koksrester enligt 
Conradson (10 % DR) % m/m --- 0,2 EN-ISO 10370  
Askhalt  % m/m --- 0,01 EN-ISO 6245 1995 
Vattenhalt  % m/m --- 0,05 EN-ISO 12937 1995 
Neutralisationstal 
(stark syra)  mg --- 0,02 ASTM D 974-95 1998(4) 
Oxidationsstabilitet(6) mg/ ml --- 0,025 EN-ISO 12205 1996 
 1)  Om den termiska verkningsgraden hos en motor eller ett fordon behöver beräknas kan 
bränslets värmevärde beräknas ur: 
  Specifik energi (värmevärde) (netto) i MJ/kg = (46,423 – 8,792d²
 + 3,170d) (1 - (x + y + 
s)) + 9,420s – 2,499x 
   där    d = densitet vid 15 °C  L 375/196 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
  x  = massandel av vatten (procenttalet dividerat med 100) 
  y = massandel av aska (procenttalet dividerat med 100)   s = massandel av svavel (procenttalet dividerat med 100).  2)  De värden som anges i anvisningarna är ”verkliga värden”. Vid fastställande av deras 
gränsvärden har villkoren i ISO 4259, Petroleum products - Determination and 
application of precision data in relation to methods of test , tillämpats, vid fastställande 
av ett minimivärde har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats och vid fastställande av ett maximi- och minimivärde är den minska skillnaden 4R (R - reproducerbarhet). Oaktat denna åtgärd, som krävs av statistiska skäl, skall bränsletillverkaren icke desto mindre eftersträva ett nollvärde om det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i det fall maximi- och minimigränsvärden anges. Om ett klargörande krävs om huruvida ett bränsle uppfyller kraven i anvisningarna bör villkoren i ISO 4259 tillämpas. 
 3)  Cetantalets intervall är inte förenligt med kravet på ett minsta intervall av 4R. Vid ett 
tvistemål mellan bränsleleverantör och bränsleanvändare kan emellertid villkoren i ISO 4259 användas för att lösa sådana tvistemål, förutsatt att ett tillräckligt antal upprepade mätningar i stället för enstaka bestämningar görs för att uppnå erforderlig noggrannhet. 
 4) Månaden för offentliggörande skall anges vid lämpligt tillfälle. 
 
5) Den faktiska svavelhalten i det bränsle som används för provningen skall rapporteras. 
Dessutom skall svavelhalten i det referensbränsle som används för att typgodkänna ett fordon eller en motor med avseende på de gränsvärden som fastställs i rad B i tabellen i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter uppgå till en högsta svavelhalt av 50 ppm. 
 6)  Även om oxidationsstabiliteten kontrolleras är lagringsbeständigheten sannolikt 
begränsad. Leverantören bör rådfrågas om lagringsvillkor och lagringsbeständighet. 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/197
2. ETANOL FÖR DIESELMOTORER(1) 
 
Gränsvärden(2) Parameter Enhet Minimum Maximum Provningsmetod(3) 
Alkohol, massa % m/m 92,4 - ASTM D 5501 
Andra alkoholer än etanol som 
ingår i den totala mängden alkohol, massa % m/m - 2 ASTM D 5501 
Densitet vid 15 °C kg/m3 795 815 ASTM D 4052 
Askhalt % m/m  0,001 ISO 6245 
Flampunkt °C 10  ISO 2719 
Surhetsgrad, räknat som ättiksyra % m/m - 0,0025 ISO 1388-2 
Neutraliseringstal (stark syra) KOH mg/1 - 1  
Färg Enligt skala - 10 ASTM D 1209 
Torrhalt vid 100 °C mg/kg  15 ISO 759 
Vattenhalt % m/m  6.5 ISO 760 
Aldehydhalt, räknat som ättiksyra  % m/m  0,0025 ISO 1388-4 
Svavelhalt mg/kg - 10 ASTM D 5453 
Esterhalt, räknat som 
etylacetat % m/m - 0,1 ASTM D 1617 
 1) Cetanförbättringsmedel får enligt motortillverkarens anvisningar tillsättas etanolbränslet. 
Högsta tillåtna mängd är 10 % m/m. 
 2) De värden som anges i anvisningarna är ”verkliga värden”. Vid fastställande av deras 
gränsvärden har villkoren i ISO 4259, Petroleum products - Determination and application 
of precision data in relation to methods of test , tillämpats, vid fastställande av ett 
minimivärde har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats och vid fastställande av ett maximi- och minimivärde är den minska skillnaden 4R (R - reproducerbarhet). Oaktat denna åtgärd, som krävs av statistiska skäl, skall bränsletillverkaren icke desto mindre eftersträva ett nollvärde om det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i det fall maximi- och minimigränsvärden anges. Om ett klargörande krävs om huruvida ett bränsle uppfyller kraven i anvisningarna bör villkoren i ISO 4259 tillämpas. 
 3) Likvärdiga ISO-metoder skall antas när de utfärdats för alla de egenskaper som förtecknats 
ovan. 
  
__________ L 375/198 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
Bilaga 6  
 
DE TEKNISKA EGENSKAPER HOS NATURGASREFERENSBRÄNSLE SOM 
FÖRESKRIVS FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNINGAR OCH FÖR KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE 
  Typ:
 NATURGAS (NG) 
  Bränslena på den europeiska marknaden är tillgängliga inom två områden:   – H, vars gränsvärden sätts av referensbränslena G
R och G 23, 
 – L, vars gränsvärden sätts av referensbränslena G 23 och G 25. 
   Egenskaperna hos referensbränslena G
R, G 23 och G 25 sammanfattas nedan: 
 
Referensbränsle G R 
Egenskaper Enheter Basvärde Gränsvärden Provningsmetod 
   Min. Max  
Sammansättning:       
Metan mol-% 87 84 89  
Etan mol-% 13 11 15  
Balans(*) mol-% - - 1 ISO 6974 
Svavelhalt mg/m3 (**) - - 10 ISO 6326-5 
(*) Inerta gaser +C 2+ 
(**) Värde som skall bestämmas vid standardförhållandena (293,2 K (20 °C) och 
101,3 kPa) 
 
Referensbränsle G 23 
 
Egenskaper Enheter Basvärde Gränsvärden Provningsmetod 
   Min. Max.  
Sammansättning:       
Metan mol-% 92,5 91,5 93,5  
Balans (*) mol-% - - 1 ISO 6974 
N 2 mol-%  7,5 6,5 8,5  
Svavelhalt mg/m3 - - 10 ISO 6326-5 
(*) Inerta gaser (andra än N 2) +C 2/C 2+ 
(**) Värde som skall fastställas vid standardförhållandena (293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa). 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/199
 
Referensbränsle G 25 
 
Egenskaper Enheter Basvärde Gränsvärden Provningsmetod 
   Min. Max.  
Sammansättning:       
Metan mol-% 86 84 88  
Balans (*) mol-% - - 1 ISO 6974 
N 2 mol-% 14 12 16  
Svavelhalt mg/m3 - - 10 ISO 6326-5 
 
(*) Inerta gaser (andra än N 2) +C 2/C 2+ 
(**) Värde som skall fastställas vid standardförhållandena (293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa). 
 
_________ L 375/200 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
Bilaga 7  
 
Typ: MOTORGAS (LPG) 
 
Parameter Enhet Gränsvärde Bränsle A Gränsvärde Bränsle B Provningsmetod 
  Minimum Maximum Minimum Maximum  
Oktantal  92,5(1)  92,5  EN 589 Bilaga B
Sammansättning:        
C 3-halt volympr
ocent 48 52 83 87  
C 4-halt volympr
ocent 48 52 13 17 ISO 7941 
Olefiner volympr
ocent  12  14  
Industningsrest mg/kg  50  50 NFM 41015 
Total svavelhalt massa 
ppm(1)  50  50 EN 24260 
Vätesulfid ---  Ingen  Ingen ISO 8819 
Kopparbandskorr
osion klassificer
ing  klass 1  klass 1 ISO 6251(2) 
Vatten vid 0 °C   fritt från vatten  fritt från vatten okulärbesiktning
 
1) Värde som skall bestämmas vid standardförhållandena (293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa).  2) Om provet innehåller korrosionsinhibitorer eller andra kemiska ämnen som minskar provets 
korrosivitet mot kopparbandet kan inte förekomsten av korrosiva material bestämmas med denna metod. Det är därför förbjudet att tillsätta sådana komponenter i det enda syftet att påverka provningsmetoden. 
________  27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/201
Bilaga 8  
 
EXEMPEL PÅ BERÄKNINGSFÖRFARANDE 
 
1.  ESC-PROVNING   1.1.  Gasformiga utsläpp
 
   Mätdata för beräkning av resultaten från det enskilda provsteget visas nedan. I 
detta exempel mäts CO och NO
x på torr bas och kolväten på våt bas. 
Kolvätekoncentrationen anges i propanekvivalent (C 3) och skall multipliceras 
med 3 så att C 1-ekvivalenten erhålls. Beräkningsförfarandet är identiskt för 
övriga provsteg.  
 
P 
(kW) T a 
(K) H a 
(g/kg) G EXH 
(kg) G AIRW 
(kg) G FUEL 
(kg) HC 
(ppm) CO 
(ppm) NO x 
(ppm) 
82,9 294,8 7,81 563,38 545,29 18,09 6,3 41,2 495 
     Beräkning av faktorn K
W,r för korrigering från torr till våt bas (bilaga 4, tillägg 1, 
punkt 4.2): 
 
  F FH = 
⎟⎠⎞⎜⎝⎛+29 . 54509 . 181969 . 1 = 1,9058 och K W2 = () 81 . 7 608 . 1 100081 . 7 608 . 1
∗ +∗ = 0,0124 
 
  K W,r =  9239 . 0 0124 . 006 . 54109 . 189058 . 1 1 = − ⎟⎠⎞⎜⎝⎛∗ −  
 
  Beräkning av koncentrationerna på våt bas:    CO  = 41,2 * 0,9239 = 38,1 ppm   NO
x  = 495 * 0,9239 = 457 ppm 
   Beräkning av faktorn K
H,D för korrigering av luftfuktigheten för NO x (bilaga 4, 
tillägg 1, punkt 4.3): 
   A =  0,309 * 18,09/541,06 – 0,0266  = -0,0163   B = -0,209 * 18,09/541,06 + 0,00954  =  0,0026  
9625 . 0) 298 8 . 294 ( 0026 . 0 ) 71 . 10 81 . 7 ( 0163 . 0 11KD , H =− ∗ + − ∗ −=  
 L 375/202 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
  Beräkning av utsläppsflödesmassa (bilaga 4, tillägg 1, punkt 4.4): 
 
  NO x = 0,001587 * 457 * 0,9625 * 563,38 = 393,27 g/h 
  CO  = 0,000966 * 38,1 * 563,38 = 20,735 g/h   HC  = 0,000479 * 6,3 * 3 * 563,38 = 5,100 g/h    Beräkning av de specifika utsläppen (bilaga 4, tillägg 1, punkt 4.5):    Följande beräkningsexempel ges för CO, men beräkningsförfarandet är identiskt 
för övriga komponenter. 
   Utsläppsflödemassa från de enskilda provstegen multipliceras med respektive 
vägningsfaktorer enligt bilaga 4, tillägg 1, punkt 2.7.1 och summeras så att det genomsnittliga utsläppsmassflödet under cykeln erhålls: 
    CO = (6,7 * 0,15) + (24,6 * 0,08) + (20,5 * 0,10) + (20,7 * 0,10) + (20,6 * 
0,05) + (15,0 * 0,05) + (19,7 * 0,05) + (74,5 * 0,09) + (31,5 * 0,10) + (81,9 * 0,08) + (34,8 * 0,05) + (30,8 * 0,05) + (27,3 * 0,05) = 30,91 g/h  
    Motoreffekten för de enskilda provstegen multipliceras med respektive 
vägningsfaktorer enligt bilaga 4, tillägg 1, punkt 2.7.1 och summeras så att den genomsnittliga effekten för cykeln erhålls: 
    P(n) = (0,1 * 0,15) + (96,8 * 0,08) + (55,2 * 0,10) + (82,9 * 0,10) + (46,8 * 
0,05) + (70,1 * 0,05) + (23,0 * 0,05) +(114,3 * 0,09) + (27,0 * 0,10) + (122,0 * 0,08) + (28,6 * 0,05) + (87,4 * 0,05) + (57,9 * 0,05) = 60,006 kW 
  
006 . 6091 . 30CO =  = 0,515 g/kWh 
    Beräkning av det specifika NO
x-utsläppet i en slumpmässigt vald punkt (bilaga 
4, tillägg 1, punkt 4.6.1): 
   Med antagande av att följande värden bestämts i den slumpmässigt valda 
punkten erhålls: 
    n
Z   = 1 600 min-1 
  M Z   = 495 Nm 
  NO x mass,Z  = 487,9 g/h (beräknat enligt föregående formler) 
  P(n) Z   = 83 kW 
  NO x,Z   = 487,9/83 = 5,878 g/kWh 
   Bestämning av utsläppsvärdet från provningscykeln (bilaga 4, tillägg 1, 
punkt 4.6.2): 
 
  Med antagande av följande värden för de fyra provsteg i ESC som ligger närmast 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/203
den valda punkten erhålls: 
 
n RT n SU E R E S E T E U M R M S M T M U 
1 368 1 785 5,943 5,565 5,889 4,973 515 460 681 610 
 
 E TU = 5,889 + (4,973-5,889) * (1600-1368)/(1785-1368) = 5,377 g/kWh 
 E RS = 5,943 + (5,565-5,943) * (1600-1368)/(1785-1368) = 5,732 g/kWh 
 M TU = 681 + (601-681) * (1600-1368)/(1785-1368) = 641,3 Nm 
 M RS = 515 + (460-515) * (1600-1368)/(1785-1368) = 484,3 Nm 
  E
Z = 5,732 + (5,377-5,732) * (495-484,3)/(641,3-484,3) = 5,708 g/kWh 
  Jämförelse av värdena för NO
x-utsläppet (bilaga 4, tillägg 1, punkt 4.6.3): 
  NO
x diff = 100 * (5,878-5,708)/5,708 = 2,98 % 
 1.2. Partikelformiga utsläpp
 
  Partikelmätning bygger på principen om att provtagning av partiklarna sker under 
hela cykeln men att provmassa och massflöde (M
SAM och G EDF) bestäms under de 
enskilda provstegen. Beräkningen av G EDF beror på vilket system som används. I 
följande exempel används ett CO 2-mätnings- och kolbalansmetodsystem och ett 
flödesmätningsystem. Vid användande av ett fullflödesutspädningssystem mäts G
EDF direkt av CVS-utrustningen.  
  Beräkning av G
EDF (bilaga 4, tillägg 1, punkterna 5.2.3 och 5.2.4.): 
  Antag följande mätdata från provsteg 4. Beräkningsförfarandet är identiskt för 
övriga provsteg.  
 
G
EXH 
(kg/h) G FUEL 
(kg/h) G DILW 
(kg/h) G TOTW 
(kg/h) CO 2D 
(%) CO 2A 
(%) 
334,02 10,76 5,4435 6,0 0,657 0,040 
  a) kolbalansmetoden  
G
EDFW = 040 . 0 657 . 076 . 10 5 . 206
−∗ = 3601,2 kg/h 
  b) flödesmätningsmetoden  
q = 
4435 . 5 0 . 6 (0 . 6
− = 10,78 
  G
EDFW = 334,02 * 10,78 = 3 600,7 kg/h L 375/204 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
 Beräkning av massflödet (bilaga 4, tillägg 1, punkt 5.4):   G
EDFW-flödena för de enskilda provstegen multipliceras med respektive vägningsfaktorer 
enligt bilaga 4, tillägg 1, punkt 2.7.1 och summeras så medelvärdet för G EDF under cykeln 
erhålls. Det totala provet M SAM summeras från de enskilda provstegens provmassor. 
 
 GEDF W = (3 567 * 0,15) + (3 592 * 0,08) + (3 611 * 0,10) + (3 600 * 0,10) + (3618 
* 0,05) + (3 600 * 0,05) + (3 640 * 0,05) + (3 614 * 0,09) + (3 620 * 0,10) + (3 601 
* 0,08) + (3 639 * 0,05) + (3 582 * 0,05) + (3 635 * 0,05) = 3604,6 kg/h 
  M
SAM = 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 + 0,151 
+ 0,121  + 0,076 + 0,076 + 0,075 = 1,515 kg 
   Med antagande av att partikelmassan på filtren är 2,5 mg erhålls  
PT
mass = 10006 . 3604
515 . 15 . 2∗  = 5,948 g/h 
   Bakgrundskorrigering (frivillig)    Antag en bakgrundsmätning med följande värden. Beräkningen av 
utspädningsfaktorn DF är identisk med punkt 3.1 i denna bilaga och visas inte här. 
   
M
d = 0,1 mg; M DIL = 1,5 kg 
    Summan av DF = [(1
-1/119,15) * 0,15] + [(1-1/8,89) * 0,08] + [(1-1/14,75) * 0,10] + 
[(1-1/10,10) * 0,10] + [(1-1/18,02) * 0,05] + [(1-1/12,33) * 0,05] + [(1-1/32,18) * 
0,05] + [(1-1/6,94) * 0,09] + [(1-1/25,19) * 0,10] + [(1-1/6,12) * 0,08] + [(1-1/20,87) * 
0,05] + [(1-1/8,77) * 0,05] + [(1-1/12,59) * 0,05] = 0,923 
 
PT mass = 10006 . 3604923 . 05 . 11 . 0
515 . 15 . 2∗ ⎟⎠⎞⎜⎝⎛∗ −  = 5,726 g/h 
 
  Beräkning av det specifika utsläppet (bilaga 4, tillägg 1, punkt 5.5):   P(n) = (0,1 * 0,15) + (96,8 * 0,08) + (55,2 * 0,10) + (82,9 * 0,10) + (46,8 * 0,05) + 
(70,1 * 0,05) + (23,0 * 0,05) + (114,3 * 0,09) + (27,0 * 0,10) + (122,0 * 0,08) + (28,6 * 0,05) + (87,4 * 0,05) + (57,9 * 0,05) = 60,006 kW 
 
 
006 . 60948 . 5PT =  = 0,099 g/kWh, vid bakgrundskorrigering 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/205
006 . 60726 . 5PT =  = 0,095 g/kWh 
 
  Beräkning av den specifika viktningsfaktorn (bilaga 4, tillägg 1, punkt 5.6):    Med antagande av de värden som beräknats för provsteg 4 ovan erhålls  
WF
E,I = 7 . 3600 515 . 16 . 3604 152 . 0
∗∗ = 0,1004 
 
  Detta värde ligger inom det erforderliga värdet av 0,10 ±0,003.  2.  ELR-PROVNING      Då Besselfiltrering är ett helt nytt förfarande för medelvärdesberäkning i europeisk 
avgaslagstiftning ges nedan en förklaring av Besselfiltret, ett exempel på konstruktionen av en Besselalgoritm och ett exempel på beräkning av det slutliga röktäthetsvärdet. Besselalgoritmens konstanter beror endast på opacimeterns konstruktion och på datainsamlingssystemets registreringsfrekvens. Det rekommenderas att opacimetertillverkaren tillhandahåller de slutliga Besselfilterkonstanterna för olika registreringsfrekvenser och att kunden använder dessa konstanter för Besselalgoritmens konstruktion och för beräkning av röktäthetsvärdena. 
 2.1.  Allmänna synpunkter på Besselfiltret
 
    På grund av högfrekvensdistortioner uppvisar den obehandlade röktäthetssignalen 
vanligtvis en stark spridning. För att avlägsna dessa högfrekvensdistortioner krävs ett Besselfilter för ELR-provning. Besselfiltret är i sig självt ett rekursivt lågpassfilter av andra ordningen som säkerställer den snabbaste signalstigningen utan översvängning. 
   Med antagande av en kvast av outspädd avgas i avgasröret visar varje opacimeter i 
realtid en fördröjd och olikartat uppmätt röktäthet. Fördröjningen och den uppmätta röktäthetens storlek beror i första hand på uppbyggnaden av opacimeterns mätcell, inkl. ledningarna för avgasproven, och på den tid som opacimeterns elektronik behöver för att behandla signalen. De värden som kännetecknar dessa båda egenskaper kallas fysikalisk och elektrisk svarstid och representeras av ett enskilt filter för varje opacimetertyp.  
  Syftet med att använda ett Besselfilter är att säkerställa en enhetlig, total egenskap hos 
filtren i hela opacimetersystemet bestående av: 
      -  opacimeterns fysikaliska svarstid (t
p) 
    -  opacimeterns elektriska svarstid (t e) 
    -  det använda Besselfiltrets filtersvarstid (t F) 
   Systemets resulterande totala svarstid t
Aver erhålls genom: 
  L 375/206 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
t Aver = , t t t2
e2
p2
F + +  
 
  och måste vara lika för alla slags opacimetrar så att samma röktäthetsvärde erhålls. Ett 
Besselfilter skall därför utformas så att filtersvarstiden (t F) tillsammans med den 
enskilda opacimeterns fysikaliska (t p) och elektriska svarstid (t e) skall ge den 
erforderliga totala svarstiden (t Aver). Då t p och t e är värden som är givna för varje enskild 
opacimeter och t Aver i dessa föreskrifter definieras som 1,0 s kan t F beräknas enligt 
följande: 
  
t F = 2
e2
p2
Aver t t t − −  
   Definitionsmässigt är filtersvarstiden t
F stigningstiden för en filtrerad utsignal mellan 10 
% och 90 % mot en stegformad insignal. Besselfiltrets gränsfrekvens skall därför itereras så att Besselfiltrets svarstid ryms inom den erforderliga stigningstiden.  
  
                                 
Steginsignal                                             Besselfiltrerad utsignal  
 
           
                                                                       
Tid 
 Figur (a)
 - En stegformad insignal och den filtrerade utsignalen 
    I figur (a) visas en stegformad insignal och en Besselfiltrerad utsignal såväl som 
Besselfiltrets (t
F) svarstid. 
   Konstruktionen av den slutliga Besselfilteralgoritmen är en flerstegsprocess som 
kräver flera itereringsomgångar. Ett schema över itereringsförfarandet  visas nedan.  A.   Signal [-] 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/207
 
characteristics of opacimeter = opacimeterns egenskaper, regulation = reglering, data 
acquisition system sample rate = datainsamlingssystem provtagningsfrekvens, required 
overall Bessel filter response time = erforderlig to tal Besselfiltersvarstid, de sign of Be ssel f ilter 
algorithm = utformning av Besselfilteralgoritm, application of Besselfilter on step input = tillämpning av Besselfilter på steginsignal, adjustment of cut-off frequency = justering av 
gränsfrekvensen, calculation of iterated filter response time = beräkning av den itererade 
filtersvarstiden, deviation between tF and tFiter = avvikelse mellan tF och tFiter, iteration = 
iterering, check for iteration criteria = kontroll av itereringskriterier, no = nej, yes = ja, final 
Bessel constants and algorithm = slutliga Bessselkonstanter och slutlig Besselalgoritm, Step  = L 375/208 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
2.2.  Beräkning av Besselalgoritmen  
   I detta exempel konstrueras en Besselalgoritm i flera steg enligt ovanstående 
itereringsförfarande som grundar sig på bilaga 4, tillägg 1, punkt 6.1. 
    För opacimetern och datainsamlingssystemet antas följande egenskaper:     - fysikalisk svarstid t
p  0,15 s 
  - elektrisk svarstid t e           0,05 s 
  - total svarstid t Aver        1,00 s (enligt definition i dessa föreskrifter) 
  - dataregistreringsfrekvens    150 Hz     Steg 1 Erforderlig Besselfiltersvarstid t
F: 
  
t F = ) 05 . 0 15 . 0 ( 12 2 2+ −  = 0,987421 s 
   Steg 2 Uppskattning av gränsfrekvens och beräkning av Besselkonstanterna E, 
K för den första itereringen:  
    f
c =  3,1415 / (10 * 0,987421) = 0,318152 Hz 
  ∆t =  1/150  =  0,006667 s   Ω  = 1/[tan (3,1415 * 0,006667 * 0,318152)] = 150,076644    
5
210 07948 . 7
076644 . 150 618034 . 0 618034 . 0 3 076644 . 150 11E−∗ =
∗ + ∗ ∗ +=  
  K = 2 * 7,07948 * 10-5 * (0,618034 * 150,076644 - 1) – 1 = 0,970783 
    Härav följer Besselalgoritmen:   
  Y
i = Y i-1 + 7,07948 * 10-5 * (S i + 2 * S i-1 + S i-2 - 4 * Y i-2) + 0,970783 * (Y i-1 - Y i-
2) 
    där S
i representerar värdena för den stegformade insignalen (antingen ’0’ eller 
’1’) och Y i representerar utsignalens filtrerade värden.  
    Steg 3 Tillämpning av Besselfiltret på den stegformade insignalen:     Besselfiltrets svarstid t
F definieras som den filtrerade utsignalens stigningstid 
mellan 10 % och 90 % mot en stegformad insignal. För att fastställa tidpunkterna 10 % (t
10) och 90 % (t 90) av utsignalen skall ett Besselfilter påföras en 
steginsignal med användande av ovanstående värden för f c, E och K. 
  27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/209
  En stegformad insignals indexnummer, tidpunkt och värden samt de erhållna 
värdena för den filtrerade utsignalen efter första och andra itereringen visas i 
tabell B. De värden som närmast omger t 10 och t 90 är markerade med nummer i 
fetstil. I tabell B inträffar den första itereringen för det tioprocentiga värdet mellan indexnumren 30 och 31 och för det nittioprocentiga värdet mellan indexnumren 191 och 192. För beräkningen av t
F,iter bestäms de exakta t 10- och 
t 90-värdena med linjär interpolering mellan de närmast omgivande mätpunkterna 
enligt följande: 
                                                              
t 10=t lower + ∆t * (0,1-out lower)/(out upper - out lower) 
 
t 90=t lower + ∆t * (0,9-out lower)/(out upper - out lower) 
   där out
upper och out lower är de närmast omgivande värdena på den Besselfiltrerade 
utsignalen och t lower är tidpunkten för det närmast omgivande tidsvärde som anges i 
tabell B. 
  
   t 10 = 0,200000 + 0,006667*(0,1 - 0,099208)/(0,104794 - 0,099208) = 0,200945 s 
 
   t 90 = 1,273333 + 0,006667*(0,9 - 0,899147)/(0,901168 - 0,899147) = 1,276147 s 
   Steg 4 Filtersvarstid för den första itereringsomgången:   
t
F,iter =  1,276147 – 0,200945 = 1,075202 s 
    Steg 5 Avvikelse mellan krävd och erhållen filtersvarstid för den första 
itereringsomgången: 
  
∆ = (1,075202 – 0,987421) / 0,987421 = 0,081641 
    Steg 6 Kontroll av itereringsvillkoren:     |∆| ≤ 0,01 krävs. Då 0,081641 > 0,01 är itereringsvillkoren inte uppfyllda och ytterligare 
en itereringsomgång skall inledas. För denna itereringsomgång beräknas en ny gränsfrekvens f
c ur ∆ enligt följande: 
  
f c,new = 0,318152 * (1 + 0,081641) = 0,344126 Hz 
    Denna nya gränsfrekvens används i den andra itereringsomgången med början på nytt 
vid steg 2. Itereringen skall upprepas tills itereringsvillkoren uppfyllts. Resultatvärdena från den första och andra itereringen sammanfattas i tabell A. L 375/210 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
Parameter Iterering 1 Iterering 2 
f c (Hz) 0,318152 0,344126 
E (-) 7,07948 * 10-5 8,272777 * 10-5 
K (-) 0,970783 0,968410 
t 10 (s) 0,200945 0,185523 
t 90 (s) 1,276147 1,179562 
t F,iter (s) 1,075202 0,994039 
∆ (-) 0,081641 0,006657 
f c,new (Hz) 0,344126 0,346417 
 
  Tabell A  – Värden från första och andra itereringen 
   Steg 7 Slutlig Besselalgoritm:     Så snart itereringsvillkoren uppfyllts beräknas de slutliga Besselfilterkonstanterna och 
den slutliga Besselalgoritmen enligt steg 2. I detta exempel har itereringsvillkoren uppfyllts efter den andra itereringen (∆ = 0,006657 ≤ 0,01). Slutalgoritmen används därefter för att bestämma de genomsnittliga röktäthetsvärdena (se nästa punkt 2.3).  
  
Y
I=Y i-1 + 8,272777*10-5*(S i + 2*S i-1 + S i-2 - 4*Y i-2) + 0,968410* (Y i-1 -Y i-2) 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/211
   Steginsignal Filtrerad utsignal 
   Y i  
Indexnummer i Tid S i  [-] 
[-] [s] [-] Iterering 1 Iterering 2 
-2 -0,013333 0 0,000000 0,000000 
-1 -0,006667 0 0,000000 0,000000 
0 0,000000 1 0,000071 0,000083 
1 0,006667 1 0,000352 0,000411 
2 0,013333 1 0,000908 0,001060 
3 0,020000 1 0,001731 0,002019 
4 0,026667 1 0,002813 0,003278 
5 0,033333 1 0,004145 0,004828 
~ ~ ~ ~ ~ 
24 0,160000 1 0,067877 0,077876 
25 0,166667 1 0,072816 0,083476 
26 0,173333 1 0,077874 0,089205 
27 0,180000 1 0,083047 0,095056 
28 0,186667 1 0,088331 0,101024 
29 0,193333 1 0,093719 0,107102 
30 0,200000 1 0,099208 0,113286 
31 0,206667 1 0,104794 0,119570 
32 0,213333 1 0,110471 0,125949 
33 0,220000 1 0,116236 0,132418 
34 0,226667 1 0,122085 0,138972 
35 0,233333 1 0,128013 0,145605 
36 0,240000 1 0,134016 0,152314 
37 0,246667 1 0,140091 0,159094 
~ ~ ~ ~ ~ 
175 1,166667 1 0,862416 0,895701 
176 1,173333 1 0,864968 0,897941 
177 1,180000 1 0,867484 0,900145 
178 1,186667 1 0,869964 0,902312 
179 1,193333 1 0,872410 0,904445 
180 1,200000 1 0,874821 0,906542 
181 1,206667 1 0,877197 0,908605 
182 1,213333 1 0,879540 0,910633 
183 1,220000 1 0,881849 0,912628 
184 1,226667 1 0,884125 0,914589 
185 1,233333 1 0,886367 0,916517 
186 1,240000 1 0,888577 0,918412 
187 1,246667 1 0,890755 0,920276 
188 1,253333 1 0,892900 0,922107 
189 1,260000 1 0,895014 0,923907 
190 1,266667 1 0,897096 0,925676 
191 1,273333 1 0,899147 0,927414 
192 1,280000 1 0,901168 0,929121 
193 1,286667 1 0,903158 0,930799 
194 1,293333 1 0,905117 0,932448 
195 1,300000 1 0,907047 0,934067 
~ ~ ~ ~ ~ 
 
 Tabell B  -  Värden för den stegformade insignalen och den Besselfiltrerade utsignalen 
för den första och andra itereringsomgången L 375/212 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
2.3. Beräkning av röktäthetsvärden  
   I schemat nedan visas det allmänna förfarandet för att bestämma det slutliga 
röktäthetsvärdet. 
 
 
   speed = varvtal, load step = belastningssteg, raw opacity values = värden för outspädd 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/213
röktäthet, conversion to light absorption coefficient = omvandling till 
ljusabsorptionskoefficient, filtering with Bessel filter = filtrering med Besselfilter, selection of maximum k-value (peak) for each speed and load step = urval av högsta k-värde (toppvärde) för varje varvtal och belastningssteg, cycle validation for each speed = validering av cykeln för varje varvtal, calculation of mean smoke value for each speed = beräkning av rökvärdesmedeltalet för varje varvtal, calculation of the final smoke value = beräkning av det slutliga rökvärdetL 375/214 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
I figur b visas den uppmätta, obehandlade röktäthetssignalen och de ofiltrerade och 
filtrerade ljusabsorptionskoefficienterna (k-värde) från det första belastningssteget i en ELR-provning och maximivärdet Y
max1,A  (toppvärdet) för det filtrerade k-värdet anges. 
På motsvarande sätt innehåller tabell C i-indexets numeriska värden, tidpunkten (en registreringsfrekvens av 150 Hz), obehandlade röktäthetsvärden, ofiltrerade k-värden och filtrerade k-värden. Filtreringen utfördes med användning av de konstanter i Besselalgoritmen som utformades i punkt 2.2 i denna bilaga. På grund av den stora datamängden täcker tabellen endast rökens inledande avsnitt och dess toppvärde. 
 
                                                               Toppvärde                           Röktäthet 
                                                                                                             ofiltrerad rök 
                          filtrerad rök  
                  
         Tid 
 
 Figur b
 - Diagram över den uppmätta röktätheten N, det ofiltrerade rökvärdet k och 
det filtrerade rökvärdet k 
    Toppvärdet (i = 272) beräknas med antagande av följande uppgifter från tabell C. Alla 
enskilda röktäthetsvärden beräknas på samma sätt. För att påbörja algoritmen sätts s
-1, s -
2, y -1 och y -2 till noll.   
   Beräkning av k-värdet (bilaga 4, tillägg 1, punkt 6.3.1.):  
L
A (m) 0,430 
Index i 272 
N (%) 16,783 
S 271 (m-1) 0,427392 
S 270 (m-1) 0,427532 
Y 271 (m-1) 0,542383 
Y 270 (m-1) 0,542337 
 B.   Röktäthet N [%] 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/215
 
k = - ⎟⎠⎞⎜⎝⎛− ∗100783 . 161 ln430 . 01 = 0,427252 m-1 
 
 Detta värde motsvarar S 272 i följande ekvation. 
   Beräkning av det genomsnittliga röktäthetsvärdet med hjälp av Besselalgoritmen (bilaga 4, 
tillägg 1, punkt 6.3.2): 
   I följande ekvation används Besselkonstanterna från föregående punkt 2.2. Det verkliga 
ofiltrerade k-värde som beräknats ovan motsvarar S
272 (S i). S 271 (S i-1) och S 270 (S i-2) är de 
två närmast föregående ofiltrerade k-värdena och Y 271 (Y i-1) och Y 270 (Y i-2) är de två 
närmast föregående filtrerade k-värdena. 
   Y
272 = 0,542383 + 8,272777*10-5*(0,427252 + 2*0,427392 + 0,427532-4*0,542337) + 
0,968410*(0,542383-0,542337) = 0,542389 m-1 
   Detta värde motsvarar Y
max1,A  i följande ekvation. 
   Beräkning av det slutliga röktäthetsvärdet (bilaga 4, tillägg 1, punkt 6.3.3):    Från varje röktäthetsvärde tas det högsta filtrerade k-värdet för ytterligare beräkningar. 
Antag följande värden: 
 
 
Y max(m-1)
Varvtal 
 Cykel 1 
 Cykel 2 
 Cykel 3 
 
 
A 
  
0,5424 
  
0,5435 
  
0,5587 
 
 
B 
  
0,5596 
  
0,5400 
  
0,5389 
 
 
C 
  
0,4912 
  
0,5207 
  
0,5177 
 
  SV
A = (0,5424 + 0,5435 + 0,5587) / 3 =  0,5482 m-1 
  SV
B = (0,5596 + 0,5400 + 0,5389) / 3 =  0,5462 m-1 
  SV
C = (0,4912 + 0,5207 + 0,5177) / 3 =  0,5099 m-1 
 
 Röktäthetsvärde (SV) = (0,43*0,5482) + (0,56*0,5462) + (0,01*0,5099) = 0,5467 m-1 
  L 375/216 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
Validering av cykeln (bilaga 4, tillägg 1, punkt 3.4) 
  
 Innan röktäthetsvärdet (SV) beräknas skall cykeln valideras genom beräkning av 
röktäthetens relativa standardavvikelse för varje varvtal från de tre cyklerna. 
  
 
I detta exempel är valideringskravet på 15 % uppfyllt för varje varvtal. 
   
Varvtal 
  
Genomsnittligt 
SV (m-1) 
  
absolut 
standardavvikelse (m-1) 
  
relativ standardavvikelse 
(%) 
 
 
A 
  
0,5482 
  
0,0091 
  
1,7 
 
 
B 
  
0,5462 
  
0,0116 
  
2,1 
 
 
C 
  
0,5099 
  
0,0162 
  
3,2 
 
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/217
Tabell C  
 Värden för röktätheten N samt de ofiltrerade och filtrerade k-värdena vid början av 
belastningssteget 
Ofiltrerat Filtrerat
Indexnummer i Ti dpunkt  R öktäthet N k-värde k-värde 
[-] [s] [%] [m-1] [m-1] 
-2 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000 
-1 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000 
0 0,000000  0,000000 0,000000 0,000000  
1 0,006667  0,020000 0,000 465 0,000000  
2 0,013333  0,020000 0,000 465 0,000000  
3 0,020000  0,020000 0,000 465 0,000000  
4 0,026667  0,020000 0,000 465 0,00000 1 
5 0,033333  0,020000 0,000 465 0,00000 2 
6 0,040000  0,020000 0,000 465 0,00000 2 
7 0,046667  0,020000 0,000 465 0,000003  
8 0,053333  0,020000 0,000 465 0,00000 4 
9 0,060000  0,020000 0,000 465 0,000005  
10 0,066667  0,020000 0,000 465 0,000006  
11 0,073333  0,020000 0,000 465 0,000008  
12 0,080000  0,020000 0,000 465 0,000009  
13 0,086667  0,020000 0,000 465 0,0000 11 
14 0,093333  0,020000 0,000 465 0,0000 12 
15 0,100000  0,192000 0,004469 0,0000 14 
16 0,106667  0,212000 0,004935 0,0000 18 
17 0,113333  0,212000 0,004935 0,0000 22 
18 0,120000  0,212000 0,004935 0,0000 28 
19 0,126667  0,343000 0,007990 0,000036  
20 0,133333  0,566000 0,013200 0,0000 47 
21 0,140000  0,889000 0,020767 0,00006 1 
22 0,146667  0,929000 0,021706 0,00008 2 
23 0,153333  0,929000 0,021706 0,000 109 
24 0,160000  1 ,263000 0,029559 0,000 143 
25 0,166667  1 ,455000 0,034086 0,000 185 
26 0,173333  1 ,697000 0,03980 4 0,000 237 
27 0,180000  2 ,030000 0,047695 0,00030 1 
28 0,186667  2 ,081000 0,048906 0,000378  
29 0,193333  2 ,081000 0,048906 0,000 469 
30 0,200000  2 ,424000 0,057067 0,000573  
31 0,206667  2 ,475000 0,058 282 0,000693  
32 0,213333  2 ,475000 0,058 282 0,0008 27 
33 0,220000  2 ,808000 0,066 237 0,000977  
34 0,226667  3,010000 0,071075 0,001144 
35 0,233333  3,253000 0,076909 0,001328 
36 0,240000  3,606000 0,085 410 0,001533 
37 0,246667  3,960000 0,093966 0,001758 
38 0,253333  4 ,455000 0,105983 0,002007 
39 0,260000  4 ,818000 0,114836 0,002283 
40 0,266667  5,020000 0,119776 0,002587 
~ ~ ~ ~ ~ 
 L 375/218 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
Tabell C (fortsättning)  
 Värden för röktätheten N, det ofiltrerade och filtrerade k-värdet runt Y max1,A   
    ( ≡ toppvärde, markerat med numret i fetstil) 
ofiltrerat filtrerat
Indexnummer i Tid punkt  Röktäthet N k-värde k-värde 
[-] [s] [%] [m-1] [m-1] 
259 1 ,726667 17 ,182000 0 ,438429 0 ,538856 
260 1 ,733333 16 ,949000 0 ,431896 0 ,539423 
261 1 ,740000 16 ,788000 0 ,427392 0 ,539936 
262 1 ,746667 16 ,798000 0 ,427671 0 ,540396 
263 1 ,753333 16 ,788000 0 ,427392 0 ,540805 
264 1 ,760000 16 ,798000 0 ,427671 0 ,541163 
265 1 ,766667 16 ,798000 0 ,427671 0 ,541473 
266 1 ,773333 16 ,788000 0 ,427392 0 ,541735 
267 1 ,780000 16 ,788000 0 ,427392 0 ,541951 
268 1 ,786667 16 ,798000 0 ,427671 0 ,542123 
269 1 ,793333 16 ,798000 0 ,427671 0 ,542251 
270 1 ,800000 16 ,793000 0 ,427532 0 ,542337 
271 1 ,806667 16 ,788000 0 ,427392 0 ,542383 
272 1 ,813333 16 ,783000 0 ,427252 0 ,542389 
273 1 ,820000 16 ,780000 0 ,427168 0 ,542357 
274 1 ,826667 16 ,798000 0 ,427671 0 ,542288 
275 1 ,833333 16 ,778000 0 ,427112 0 ,542183 
276 1 ,840000 16 ,808000 0 ,427951 0 ,542043 
277 1 ,846667 16 ,768000 0 ,426833 0 ,541870 
278 1 ,853333 16 ,010000 0 ,405750 0 ,541662 
279 1 ,860000 16 ,010000 0 ,405750 0 ,541418 
280 1 ,866667 16 ,000000 0 ,405473 0 ,541136 
281 1 ,873333 16 ,010000 0 ,405750 0 ,540819 
282 1 ,880000 16 ,000000 0 ,405473 0 ,540466 
283 1 ,886667 16 ,010000 0 ,405750 0 ,540080 
284 1 ,893333 16 ,394000 0 ,416406 0 ,539663 
285 1 ,900000 16 ,394000 0 ,416406 0 ,539216 
286 1 ,906667 16 ,404000 0 ,416685 0 ,538744 
287 1 ,913333 16 ,394000 0 ,416406 0 ,538245 
288 1 ,920000 16 ,394000 0 ,416406 0 ,537722 
289 1 ,926667 16 ,384000 0 ,416128 0 ,537175 
290 1 ,933333 16 ,010000 0 ,405750 0 ,536604 
291 1 ,940000 16 ,010000 0 ,405750 0 ,536009 
292 1 ,946667 16 ,000000 0 ,405473 0 ,535389 
293 1 ,953333 16 ,010000 0 ,405750 0 ,534745 
294 1 ,960000 16 ,212000 0 ,411349 0 ,534079 
295 1 ,966667 16 ,394000 0 ,416406 0 ,533394 
296 1 ,973333 16 ,394000 0 ,416406 0 ,532691 
297 1 ,980000 16 ,192000 0 ,410794 0 ,531971 
298 1 ,986667 16 ,000000 0 ,405473 0 ,531233 
299 1 ,993333 16 ,000000 0 ,405473 0 ,530477 
300 2 ,000000 16 ,000000 0 ,405473 0 ,529704 
~ ~ ~ ~ ~ 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/219
 
3. ETC-PROVNING  
  3.1. Gasformiga utsläpp (dieselmotor)
 
   Antag följande provningsresultat för ett PDP-CVS-system  
V
0 (m3/varv) 0,1776 
N p (varv) 23 073 
p B (kPa) 98,0 
p 1 (kPa) 2,3 
T (K) 322,5 
H a  (g/kg) 12,8 
NO x conce (ppm) 53,7 
NO x concd (ppm) 0,4 
CO  conce (ppm) 38,9 
CO  concd (ppm) 1,0 
HC  conce (ppm) utan avskiljare 9,00 
HC  concd (ppm) utan avskiljare 3,02 
HC  conce (ppm) med avskiljare 1,20 
HC  concd (ppm) med avskiljare 0,65 
CO 2,conce (%) 0,723 
W act (kWh) 62,72 
    Beräkning av det utspädda avgasflödet (bilaga 4, tillägg 2, punkt 4.1.):   
M
TOTW  = 1,293 * 0,1776 * 23 073 * (98,0 - 2.3) * 273 / (101,3 * 322,5) 
 = 4 237,2 kg 
   Beräkning av korrektionsfaktorn för NO
x (bilaga 4, tillägg 2, punkt 4.2): 
  1.03910.71)- (12.8 0.0182-11KD H, =⋅=  
 
Beräkning av icke-metankolvätekoncentratione n (NMHC) enligt icke -metanavskiljarmetoden 
(bilaga 4, tillägg 2, punkt 4.3.1) med antagande av en verkningsgrad för metan av 0,04 och en 
verkningsgrad för etan av 0,98:  L 375/220 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
ppm 7.91= 0.04- 0.981.2- 0.04)-(1×9.0= NMHCconce  
 
ppm 2.39= 0.04- 0.980.65- 0.04)-(1×3.02= NMHCconcd  
 
 Beräkning av bakgrundskorrigerade koncentrationer (bilaga 4, tillägg 2, punkt 4.3.1.1):    Med antagande av ett dieselbränsle med sammansättningen C
1H 1,8 
  
13.6(1.8/4)) (1 (3.76 (1.8/2)11100 Fs =+⋅ + +⋅ =  
  
18.69
10 38.9) (9.00 0.72313.6DF4 -=
⋅ + +=  
 
NO x conc   = 53,7 – 0,4 · (1 - (1/18,69)) = 53,3 ppm 
 CO
conc   = 38,9 – 1,0 · (1 - (1/18,69)) = 37,9 ppm 
 HC
conc   = 9,00 – 3,02 · (1 - (1/18,69)) = 6,14 ppm 
 
NMHC conc = 7,91 – 2,39 · (1 - (1/18,69)) = 5,65 ppm 
  
 Beräkning av utsläppsmassflödena (bilaga 4, tillägg 2, punkt 4.3.1):   
NO
x mass = 0,001587 · 53,3 · 1,039 · 4 237,2 = 372,391 g 
 CO
mass = 0,000966 · 37,9   · 4 237,2  = 155,129 g 
 HC
mass = 0,000479 · 6,14 · 4 237,2  = 12,462 g 
 
NMHC mass = 0,000479 · 5,65 · 4 237,2  = 11,467 g 
 
 Beräkning av de specifika utsläppen (bilaga 4, tillägg 2, punkt 4.4):   
h g/kW 5.94 62.72 / 372.391 NOx = =  
 
h g/kW 2.47 62.72 / 155.129 CO = =  
 
h g/kW 0.199 62.72 / 12.462 HC = =  
 
g/kWh 0.183 62.72 / 11.467 NMHC = =  27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/221
 
 
3.2. Partikelformiga utsläpp (dieselmotor)  
  
 Antag följande provningsresultat för ett PDP-CVS-system med utspädning i två steg  
M
TOTW (kg) 4 237,2 
M f,p (mg) 3,030 
M f,b (mg) 0,044 
M TOT (kg) 2,159 
M SEC (kg) 0,909 
M d (mg) 0,341 
M DIL (kg) 1,245 
DF 18,69 
W act (kWh) 62,72 
  Beräkning av partikelutsläppsmassan (bilaga 4, tillägg 2, punkt 5.1):   
M
f = 3,030 + 0,044 = 3,074 mg 
  
M SAM = 2,159 – 0,909 = 1,250 kg 
 
g 42 . 1010002 . 4237
250 . 1074 . 3PTmass = ∗ =  
 
 Beräkning av den bakgrundskorrigerade partikelutsläppsmassan (bilaga 4, tillägg 2, 
punkt 5.1): 
 
g  9.32  10002 . 4237
69 . 1811245 . 1341 . 0
250 . 1074 . 3PTmass = ∗ ⎥
⎦⎤
⎢
⎣⎡
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛− ∗ − =  
 
Beräkning av det specifika utsläppet (bilaga 4, tillägg 2, punkt 5.2):  
 
g/kWh  5.94 62.72  /  372.391 NOx = =  
g/kWh  2.47 62.72  /  155.129 CO = =  
g/kWh  0.199 62.72  /  12.462  HC = =  
  
3.3. Gasformiga utsläpp (naturgasdriven motor)  
  
Antag följande provningsresultat för ett PDP-CVS-system  L 375/222 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
 
M TOTW (kg)  4 237,2 
H a (g/kg)  12,8 
NO x conce (ppm)  17,2 
NO x concd (ppm)  0,4 
CO  conce (ppm)  44,3 
CO  concd (ppm)  1,0 
HC  conce (ppm) utan avskiljare  27,0 
HC  concd (ppm) utan avskiljare  2,02 
HC  conce (ppm) med avskiljare  18,0 
HC  concd (ppm) med avskiljare  0,65 
CH 4 conce (ppm)  18,0 
CH 4 concd (ppm)  1,1 
CO 2,conce (%)  0,723 
W act (kWh)  62,72 
 
Beräkning av korrektionsfaktorn för NOx (bilaga 4, tillägg 2, punkt 4.2): 
 
1.074=10.71)- (12.8× 0.0329-11= KG H,  
 
Beräkning av icke-metankol vätekoncentrationen (NMHC) (bilaga 4, tillägg 2, punkt 4.3.1): 
 
a) gaskromatografimetod 
  
NMHC conce = 27,0 – 18,0 = 9,0 ppm 
 
b) icke-metanavskiljarmetod   Med antagande av en verkningsgrad för metan av 0,04 och en verkningsgrad för etan av 0,98 (se bilaga 4, tillägg 5, punkt 1.8.4) 
 
mpp 8.4 0.04- 0.9818.0- 0.04)-(1 27.0NMHCconce =⋅=  
 
ppm 1.37 0.04- 0.980.65- 0.04)-(1 2.02NMHCconcd =⋅=  
 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/223
 
Beräkning av de bakgrundskorrigerade koncentrationerna (bilaga 4, tillägg 2, 
punkt 4.3.1.1):  Med antagande av ett 100 % metanbränsle med sammansättningen C
1H 4 
 
9.5(4/4)))(1 (3.76 (4/2)11100 FS =+× + +⋅ =  
 
13.01
10 44.3) (27.0 0.7239.5DF4 -=
⋅ + +=  
 
För icke-metankolväten (NMHC) är bakgrundskoncentrationen med gaskromatografimetoden skillnaden mellan HC
concd och CH 4 concd  
 
NO x conc = 17,2 – 0,4 ·  (1 - (1/13,01)) = 16,8 ppm 
 
CO conc = 44,3 – 1,0 ·  (1 - (1/13,01)) = 43,4 ppm 
 
NMHC conc = 8,4 – 1,37 · (1 - (1/13,01)) = 7,13 ppm (icke-metanavskiljarmetod) 
 
NMHC conc = 9,0 – 0,92 ·  (1 - (1/13,01)) = 8,15 ppm (gaskromatografimetod) 
 
CH 4 conc = 18,0 – 1,1 ·  (1 - (1/13,01)) = 17,0 ppm (gaskromatografimetod) 
  
Beräkning av massflödesutsläppen (bilaga 4, tillägg 2, punkt 4.3.1): 
  
NO x mass = 0,001587 ·  16,8 ·  1,074 ·  4 237,2 =121,330 g 
 CO
mass = 0,000966 ·  43,4   ·  4 237,2 = 177,642 g 
 
NMHC mass = 0,000516 ·  7,13 ·  4 237,2 = 15,589 g (icke-metanavskiljarmetod) 
 
NMHC mass = 0,000516 ·  8,15 ·  4 237,2 = 17,819 g (gaskromatografimetod) 
 CH
4 mass = 0,000552 ·  17,0 ·  4 237,2 = 39,762 g (gaskromatografimetod) 
  
Beräkning av de specifika utsläppen (bilaga 4, tillägg 2, punkt 4.4): 
 
x NO = 121,330/62,72 = 1,93 g/kWh 
 
CO = 177,642/62,72 = 2,83 g/kWh 
 
NMHC  = 15,589/62,72  = 0,249 g/kWh (icke-metanavskiljarmetod) 
 L 375/224 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
NMHC  = 17,819/62,72  = 0,284 g/kWh (gaskromatografimetod) 
 
4CH  = 39,762/62,72  = 0,634 g/kWh (gaskromatografimetod) 
 
4. λ-SKIFTFAKTORN (S λ) 
 4.1. Beräkning av λ-skiftfaktorn (S
λ) 5/ 
 
100* O -  4m +  n100%  inert -  12 =  S
2⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛λ  
 där 
  S
λ  = λ-skiftfaktorn 
 inert %  = volymprocent inerta gaser i bränslet (dvs. N 2, CO 2, He osv.), 
 O 2*  = volymprocent ursprungligt syre i bränslet, 
 n och m  = betecknar genomsnittligt CnHm för kolvätena i bränslet, dvs.   
100% diluent1..100% C5100% C4100% C3100% C2100% CH1
n5 4 3 2 4
−+⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
=  
 
100% diluent1..100% H C8100% H C6100% H C4100% CH4
m8 3 6 2 4 2 4
−+⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗ +⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
=  
 
  där   CH
4 =   volymprocent metan i bränslet, 
 C 2 =   volymprocent av alla C 2-kolväten (C 2H 6, C 2H 4 osv.) i bränslet, 
 C 3 =   volymprocent av alla C 3-kolväten (C 3H 8, C 3H 6 osv.) i bränslet, 
 C 4 =   volymprocent av alla C 4-kolväten (C 4H 10, C 4H 8 osv.) i bränslet, 
 C 5 =   volymprocent av alla C 5-kolväten (C 5H 12, C 5H 10 osv.) i bränslet, 
 diluent = volymprocent utspädningsgaser i bränslet (O 2*, N 2, CO 2, He osv.). 
 
                     
5 / Stökiometriska förhållanden mellan luft/bränsle i motorbränslen:  SAE J1829, juni 1987. 
 John B. Heywood, Internal Combustion Engine Fundamentals, McGraw-Hill, 1988, kapitel 3.4. ”Combustion 
stoichiometry”, (sidorna 68-72). 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/225
 
4.2.  Exempel på beräkning av λ-skiftfaktorn S λ:  
 
  Exempel 1: G 25: CH 4 = 86 %, N 2 = 14 % (volymprocent) 
 
 
1  =  
86 . 086 . 0 =  
10014 -  186 . 0   1 =  
100%  diluent -  1..   +  100% C2  +  100% CH1
 =  n2 4
∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
 
  
4  =  
86 . 086 . 0   4 =  
100%  diluent -  1..    +  100% H C4  +  100% CH4
 = m 4 2 4
∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
 
 
16 . 1  =  
44 +  1  x  10014 -  12 =  
100* O -  4m +  n100%  inert -  12 =  S
2⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛λ  
 
Exempel 2: G R: CH 4 = 87 %, C 2H 6 = 13 % (volymprocent) 
 
13 . 1  =  113 . 1 =  
1000 -  113 . 0 2  +  87 . 0 1 =  
100%  diluent -  1..   +  100% C2  +  100% CH1
 =  n2 4
∗ ∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
 
  
 
26 . 4  =  113 . 0 6  +  87 . 0 4 =  
100%  diluent -  1..    +  100% H C6  +  100% CH4
 = m 6 2 4
∗ ∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
 
 
911 . 0  =  
426 . 4 +  1.13   1000 -  12 =  
100* O -  4m +  n100%  inert -  12 =  S
2⎟⎠⎞⎜⎝⎛∗ ⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛λ  
 
 Exempel 3: USA: CH 4 = 89 %, C 2H 6 = 4,5 %, C 3H 8 = 2,3 %, C 6H 14 = 0,2 %, O 2 = 0,6 %, 
N 2 = 4% 
 
()11 . 1  =  
1004  +  0,64 -  1002 . 0 4  +  023 . 0 3  +  045 . 0 2  +  89 . 0 1 =  
100%  diluent -  1..   +  100% C2x  +  100% CH1x
 =  n2 4
∗ ∗ ∗ ∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡
⎥⎦⎤
⎢⎣⎡
 
  L 375/226 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
24 . 4  =  
1004  +  6 . 0 -  1002 . 0 14  +  023 . 0 8  +  045 . 0 4  + 89 . 0 4 =  =  
100%  diluent -  1100% H C8  +  ..    +  100% H C6  +  100% H C4  +  100% CH4
 = m 8 3 6 2 4 2 4
∗ ∗ ∗ ∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗⎥⎦⎤
⎢⎣⎡∗
 
 
96 . 0  =  
1006 . 0 -  424 . 4 +  1.11   1004 -  12 =  
100* O -  4m +  n100%  inert -  12 =  S
2⎟⎠⎞⎜⎝⎛∗ ⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛⎟⎠⎞⎜⎝⎛λ  
 
__________ 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/227
 
Bilaga 9  
 
SÄRSKILDA TEKNISKA KRAV FÖR ETANOLDRIVNA DIESELMOTORER 
 
 För etanoldrivna dieselmotorer skall följande specifika ändringar av berörda punkter, ekvationer och faktorer tillämpas på de provningsförfaranden som definieras i bilaga 4 till dessa föreskrifter.  I bilaga 4, tillägg 1
 
 4.2. Korrigering från torr bas till våt bas 
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛⋅ +=
AIRWFUELFH
GG2.57711.877F  
 
4.3. Luftfuktighets- och temperaturkorrigering för NO X 
298) (T B 10.71) (H A 11K
a aD H,− ⋅ + − ⋅ +=  
 
  där  A = 0,181 G
FUEL/G AIRD – 0,0266 
 B = - 0,123 G FUEL/G AIRD + 0,00954 
 T a = luftens temperatur, K 
 H a = inloppsluftens fuktighet, g vatten per kg torr luft 
 4.4. Beräkning av flödesutsläppsmassan   Flödesutsläppens massa (g/h) skall för varje steg beräknas enligt följande under antagandet 
att avgasdensiteten är 1,272 kg/m
3 vid 273 K (O °C) och 101,3 kPa: 
  1) NO
x mass = 0,001613 ·  NO x conc ·  K H,D ·  G EXHW  
  2) CO
mass = 0,000982 ·  CO conc  ·  G EXHW  
  3) HC
mass = 0,000809 ·  HC conc ·  K H,D ·  G EXHW  
  där NO
x conc , CO conc, HC conc  1/ är de genomsnittliga koncentrationerna (ppm) i den 
outspädda avgasen enligt bestämning i punkt 4.1. 
                     
1/ Baserat på C1-ekvivalent. L 375/228 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
 Om de gasformiga utsläppen, som alternativ, bestäms med ett fullflödesutspädningssystem 
skall följande formler tillämpas: 
  
 1) NO x mass = 0,001587 ·  NO x conc ·  K H,D ·  G TOTW  
  2) CO
mass = 0,000966 ·  CO conc  ·  G TOTW  
  3) HC
mass = 0,000795 ·  HC conc·  G TOTW  
  där NO
x conc, CO conc, HC conc  1/ är de genomsnittliga koncentrationer (ppm) som för varje 
steg bakgrundskorrigerats i den utspädda avgasen enligt bestämning i bilaga 4, tillägg 2, punkt 4.3.1.1. 
 I bilaga 4, tillägg 2
 
 Punkterna 3.1, 3.4, 3.8.3 och 5 i tillägg 2 gäller inte endast dieselmotorer. De gäller också etanoldrivna dieselmotorer.  4.2. Provningsvillkoren skall arrangeras så att den lufttemperatur och den fuktighet som 
uppmäts vid motorns luftintag hålls på standardförhållanden under provningskörningen. 
Standarden skall vara 6 ∀ 0,5 g vatten/kg torr luft inom ett temperaturintervall av 
298 ∀ 3 K. Inom dessa gränser skall ingen ytterligare NO
X-korrigering göras. Provningen är 
ogiltig om dessa villkor inte är uppfyllda. 
 
4.3. Beräkning av utsläppsmassflödet  4.3.1.  System med konstant massflöde    För system med värmeväxlare skall föroreningarnas massa (g/provning) bestämmas ur 
följande ekvationer: 
   
 1) NO
X mass = 0,001587 ·  NO X conc ·  K H,D ·  M TOTW  (etanoldrivna motorer) 
   2) CO 
mass = 0,000966 ·  CO conc M TOTW  (etanoldrivna motorer) 
   3) HC 
mass = 0,000794 ·  HC conc ·  M TOTW ' (etanoldrivna motorer) 
  
                     
1/ Baserat på C1-ekvivalent. 27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/229
 
 där 
  NO
x conc, CO conc, HC conc, 1/ NMHC conc  =  är de genomsnittliga koncentrationer (ppm) 
som under cykeln bakgrundskorrigerats genom integrering (obligatorisk för NO X 
och kolväten) eller uppsamling i säck, ppm. 
  M
TOTW  = total massa av utspädd avgas under cykeln enligt bestämning i punkt 4.1, kg. 
 4.3.1.1. Bestämning av bakgrundskorrigerade koncentrationer     Den genomsnittliga bakgrundskoncentrationen av gasformiga föroreningar i 
utspädningsluften skall subtraheras från de uppmätta koncentrationerna så att föroreningarnas nettokoncentrationer erhålls. Bakgrundskoncentrationernas medelvärden kan bestämmas med säckuppsamlingsmetoden eller genom fortlöpande mätning med integrering. Följande formel skall användas. 
 
conc = conc
e - conc d * (1 - (1/DF))  
 där   
 conc = koncentration av respektive förorening i den utspädda avgasen, korrigerad  med 
den mängd av respektive förorening som finns i utspädningsluften, ppm 
  conc
e = koncentration av respektive förorening, uppmätt i den utspädda avgasen, ppm 
  conc
d = koncentration av respektive förorening, uppmätt i utspädningsluften, ppm 
  DF = utspädningsfaktor      Utspädningsfaktorn skall beräknas enligt följande:   
DF = 
4-10*)conceCO+conceHC(+conce,2COSF
 
    där    CO
2,conce  = koncentration av CO 2 i den utspädda avgasen, volymprocent 
 HC conce  = koncentration av kolväten i den utspädda avgasen, ppm C1 
 CO conce  = koncentration av CO i den utspädda avgasen, ppm 
 F S  = stökiometrisk faktor 
  Koncentrationer uppmätta på torr bas skall omvandlas till våt bas i enlighet med bilaga 4, 
                    
 
1/ Baserat på C1-ekvivalent.   L 375/230 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006
 
tillägg 1, punkt 4.2. 
  
 Den stökiometriska faktorn skall för den generella bränslesammansättningen CH αO ßN Y 
beräknas enligt följande: 
F S = 
2γ
2β -  4α1 3.762α11100
+ ⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛+ ⋅ + +⋅  
 
 Om bränslesammansättningen inte är känd får som alternativ följande stökiometriska 
faktorer användas: 
  F
S (etanol) = 12,3 
 4.3.2. System med flödeskompensering   För system utan värmeväxlare skall föroreningarnas massa (g/provning) bestämmas genom 
beräkning av den momentana utsläppsmassan och integrering av de momentana värdena under cykeln. Bakgrundskorrigeringen skall också tillämpas direkt på det momentana koncentrationsvärdet. Följande formler skall tillämpas:  1) NO
x mass = 
  2) CO
mass = 
 ∑
=∗ − ⋅ ⋅ − ⋅ ⋅n
1 iconc TOTW i , conc i TOTW, 0.000966) 1/DF) (1 CO (M 0.000966) CO (Md e∑
=⋅ − ⋅ ⋅ − ⋅ ⋅n
1 iconcd x TOTW i conce, x i TOTW, 0.001587) 1/DF) (1 NO (M 0.001587) NO (M27.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 375/231
 
3) HC mass = 
  
 där   
 conc
e = koncentration av respektive förorening, uppmätt i den utspädda avgasen, 
ppm 
 
 conc d = koncentration av respektive förorening, uppmätt i utspädningsluften, 
ppm 
 
 M TOTW,I  = momentant värde på den utspädda avgasens massa (se punkt 4.1), kg 
  M
TOTW  = den utspädda avgasens totala massa under cykeln (se punkt 4.1), kg 
  DF = utspädningsfaktor enligt bestämning i punkt 4.3.1.1.  4.4. Beräkning av specifika utsläpp   Utsläppen (g/kWh) skall beräknas för alla enskilda komponenter på följande sätt:  
 
act mass x x W/ NO=NO  
 
 act massW/ CO=CO  
 
 act massW/ HC=HC  
 
  
 där 
   W
act = det verkliga arbetet under cykeln enligt bestämning i punkt 3.9.2, kWh 
 
____________  ∑
=∗ − ∗ ∗ − ∗ ∗n
1 iconc TOTW i , conc i TOTW, 0.000479) 1/DF) (1 HC (M 0.000479) HC (Md eL 375/232 SV Europeiska unionens officiella tidning 27.12.2006