Tekniska krav enligt förordning nr 3 i Förenta nationernas kommission för Europa som nämns i artikel 3 och i bilaga II punkt 2.1 i kommissionens direktiv 97/29/EG om anpassning till den tekniska utvecklingen av rådets direktiv 76/757/EEG (1) om reflexanordningar för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

2. DEFINITIONER (2)

För denna förordning gäller följande:

2.1 Definitionerna i förordning nr 48 och de ändringar därtill som är i kraft vid tidpunkten för ansökan om typgodkännande skall gälla för denna förordning.

2.2 Med retroreflektion avses en reflektion där ljuset reflekteras i riktningar som ligger nära den riktning från vilken ljuset kommer. Denna egenskap bibehålls vid betydande ändringar av infallsvinkeln.

2.3 Med reflexoptisk enhet avses en kombination av optiska komponenter som medger retroreflektion.

2.4 Med reflexanordning (3*) avses en användningsklar sammansatt anordning som innehåller en eller flera reflexoptiska enheter.

Anm:

2.5 Med spridningsvinkel avses vinkeln mellan de räta linjer som förbinder referenscentrum och mottagarens mittpunkt och belysningskällans mittpunkt.

2.6 Med infallsvinkel avses vinkeln mellan referensaxeln och den räta linje som förbinder referenscentrum och ljuskällans centrum.

2.7 Med vridningsvinkel avses den vinkel som reflexanordningen har vridits runt sin referensaxel med start från ett givet läge.

2.8 Med reflexanordningens öppningsvinkel avses den största vinkel under vilken den reflekterande ytan kan observeras, antingen från ljuskällan eller från mottagarens mittpunkt.

2.9 Belysning av reflexanordningen är det vedertagna förkortade uttrycket som används för att beteckna den ljusstyrka som mäts i ett plan vinkelrätt mot de infallande strålarna och som går genom referenscentrum.

2.10 Med reflektionskoefficient (CIL) avses reflekterad ljusstyrka dividerad med belysningen av reflexanordningen vid given infalls-, reflektions- och vridningsvinkel.

2.11 De symboler och enheter som används i denna förordning anges i bilaga I till denna förordning.

2.12 En typ av reflexanordning definieras av de exemplar och den beskrivande litteratur som ges in tillsammans med ansökan om godkännande. Reflexanordningar kan anses höra till en och samma typ om de har en eller flera reflexoptiska enheter som är identiska med dem på standardmodellen (eller, om dessa inte är identiska, de dock är symmetriska och lämpade att monteras på vänster respektive höger sida av fordonet) och om deras övriga delar endast uppvisar sådana avvikelser från standardmodellen att de egenskaper som behandlas i denna förordning inte påverkas.

2.13 Reflexanordningar indelas i tre klasser efter deras fotometriska egenskaper: Klass I A, Klass III A och Klass IV A.

6. ALLMÄNNA FÖRESKRIFTER

6.1 Reflexanordningar skall vara så konstruerade att de fungerar tillfredsställande och fortsätter att göra så vid normal användning. De får inte heller ha något fel i utförande eller konstruktion som inverkar menligt på deras funktion eller bibehållande i gott skick.

6.2 De delar som ingår i en reflexanordning får inte vara lätta att ta isär.

6.3 Reflexoptiska enheter får inte vara utbytbara.

6.4 Reflexanordningens utvändiga yta måste vara lätt att rengöra. Ytan får följaktligen inte vara ojämn och utskjutande delar får inte försvåra rengöringen.

6.5 Avseende anordningar av Klass IV A gäller att fästanordningen skall vara så utformad att den medger en stabil och hållbar koppling mellan anordningen och fordonet.

7. SÄRSKILDA FÖRESKRIFTER (PROVNINGAR)

7.1 Reflexanordningar måste även uppfylla de krav på mått och form, färgegenskaper och på fotometriska, fysiska och mekaniska egenskaper som anges i bilagorna V XI samt XIII till denna förordning. Provningsförfarandet beskrivs i bilaga IV (Klass I A och Klass III A) och i bilaga XIV (Klass IV A).

7.2 Beroende på arten av de material som reflexanordningarna och särskilt deras optiska enheter är framställda av kan de behöriga myndigheterna bemyndiga laboratorierna att utesluta vissa överflödiga provningar, med det uttryckliga villkoret att detta skall påpekas under rubriken "Anmärkningar" i intyget om godkännande.

(1*) Kallas även "reflexanordning(ar)".

(2) EGT nr L 171, 30.6.1997, s. 11.

(3) Definitionerna av de tekniska termerna (med undantag för de i förordning nr 48) är de som antagits av Commission Internationale de l'Eclairage (CIE).

BILAGA I

Reflexanordning

>Plats för tabell>

Reflexanordningar Symboler

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

Vertikalprojektion

>Slut Grafik>

BILAGA IV

Provningsförfarande - Klass I A och Klass III

1. Den sökande skall ge in tio provexemplar vilka skall provas i den kronologiska ordning som anges i bilaga XII.

2. Efter kontroll av de allmänna föreskrifterna (punkt 6 i förordningen) och föreskrifterna avseende form och mått (bilaga V) skall de tio provexemplaren underkastas det värmebeständighetsprov som beskrivs i bilaga X till denna förordning samt, tidigast en timme därefter, undersökas med avseende på färgegenskaper (bilaga VI) och CIL (bilaga VII) vid en spridningsvinkel på 20' och en infallsvinkel V = H = 0° eller, vid behov, i det läge som definieras i bilaga VII, punkt 4 och 4.1. De två reflexanordningar som ger lägsta och högsta värde skall därefter provas fullständigt som framgår av bilaga VII. Dessa två exemplar skall behållas av laboratorierna för de ytterligare kontroller som kan bli nödvändiga. De övriga åtta exemplaren skall delas in i fyra grupper om två i varje:

>Plats för tabell>

3. Efter de provningar som nämns i föregående punkt skall reflexanordningarna i respektive grupp uppvisa följande:

3.1 En färg som uppfyller de i bilaga VI fastställda kraven. Detta kontrolleras med en kvalitativ metod och skall, vid eventuell tveksamhet, bekräftas med en kvantitativ metod.

3.2 Ett CIL-värde som uppfyller de i bilaga VII fastställda kraven. Kontrollen skall endast utföras med en spridningsvinkel på 20' och en infallsvinkel på V = H = 0° eller, vid behov, i det läge som anges i bilaga VII, punkt 4 och 4.1.

BILAGA V

Föreskrifter för form och mått

1. FORM OCH MÅTT FÖR REFLEXANORDNINGAR I KLASS I A

1.1 Den reflekterande ytans form måste vara enkel och får inte på normalt observationsavstånd kunna förväxlas med en bokstav, en siffra eller en triangel.

1.2 Utan hinder av föregående punkt är en form som liknar de enkelt utformade bokstäverna och siffrorna O, I, U eller 8 tillåten.

2. FORM OCH MÅTT FÖR REFLEXANORDNINGAR I KLASS III A

(se tillägg till denna bilaga)

2.1 Den reflekterande ytan för reflexanordningar i Klass III A skall ha form av en liksidig triangel. Om ordet "TOP" är inskrivet i ett hörn skall spetsen av detta hörn vara riktad uppåt.

2.2 Den reflekterande ytan får i mitten ha ett trekantigt, icke-retroreflekterande fält vars sidor är parallella med den yttre triangelns sidor.

2.3 Den reflekterande ytan får vara kontinuerlig. Det kortaste avståndet mellan två närliggande reflexoptiska enheter får dock inte i något fall överstiga 15 mm.

2.4 Den reflekterande ytan på en reflexanordning skall anses kontinuerlig om kanterna av de reflekterande ytorna hos närliggande, separata optiska enheter är parallella och om dessa optiska enheter är jämnt fördelade över triangelns hela yta.

2.5 Om den reflekterande ytan inte är kontinuerlig får antalet separata reflexoptiska enheter (enheterna på spetsarna medräknade) inte understiga fyra på var sida av triangeln.

2.5.1 De separata reflexoptiska enheterna får inte vara utbytbara såvida de inte består av godkända reflexanordningar i Klass I A.

2.6 Längden av yttersidorna för reflekterande ytor på trekantiga reflexanordningar i Klass III A skall vara mellan 150 och 200 mm. För anordningar med ursparningar skall sidornas bredd, mätt i rät vinkel till dessa, vara minst 20 procent av längden mellan den reflekterande ytans yttersta punkter.

3. FORM OCH MÅTT FÖR REFLEXANORDNINGAR I KLASS IV A

3.1 Formen av de ljusavgivande ytorna skall vara enkel och får inte på normalt observationsavstånd kunna förväxlas med en bokstav, en siffra eller en triangel. En form som liknar de enkelt utformade bokstäverna och siffrorna 0, I, U eller 8 är dock tillåten.

3.2 Den ljusavgivande ytan på reflexanordningen skall vara minst 25 cm².

4. Överensstämmelsen med ovanstående krav skall kontrolleras visuellt.

Tillägg

REFLEXANORDNINGAR FÖR SLÄPVAGNAR - KLASS III A

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

150 mm ≤ A ≤ 200 mm

B ≥ A 5

C ≤ 15 mm>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

Anmärkning: Dessa figurer är endast avsedda som illustrationer.

BILAGA VI

Föreskrifter om färg

1. Dessa föreskrifter gäller endast vita, röda eller orangegula reflexanordningar.

1.1 Reflexanordningar kan bestå av en kombinerad reflexoptisk enhet och filter som skall vara så utformat att det inte kan delas under normal användning.

1.2 Färgning av reflexoptiska enheter och filter får inte ske genom målning eller lackering.

2. När reflexanordningen belyses med ICI standardljuskälla A med en spridningsvinkel på ° och en infallsvinkel på V = H = 0°, eller, om detta leder till en färglös ytreflektion, en vinkel på V = ± 5°, H = 0°, skall de trikromatiska koordinaterna för det reflekterade ljusflödet ligga inom följande gränsvärden.

>Plats för tabell>

2.1 För rött och orangegult skall överensstämmelse med föreskrifterna om färg kontrolleras genom visuell jämförelse.

2.2 Om det vid denna provning uppstår tvivel skall överensstämmelse med föreskrifterna om färg kontrolleras genom bestämning av de trikrometriska koordinaterna för det mest tveksamma provexemplaret.

3. Vita reflexanordningar får inte ge upphov till selektiva ljusreflektioner. Detta innebär att de trikromatiska koordinaterna "x" och "y" för standardljuskälla "A" som används för att belysa reflexanordningen inte får ändras mer än 0,01 efter reflektion från reflexanordningen.

3.1 Detta skall kontrolleras genom ovan angivna visuella jämförelse där kontrollfältet belyses med en ljuskälla för vilken de trikromatiska koordinaterna avviker 0,01 från standardljuskällan A.

3.2 Vid tveksamhet skall de trikromatiska koordinaterna för provexemplaret med den mest selektiva reflektionen bestämmas.

BILAGA VII

Fotometriska föreskrifter

1. Vid ansökan om godkännande skall sökanden uppge referensaxeln. Detta motsvarar en infallsvinkel på V = H = 0° i tabellen över reflektionskoefficienter (CIL).

2. Vid fotometriska mätningar skall endast beaktas den reflekterande yta som befinner sig inom en cirkel med en diameter på 200 mm för Klass I A. Ytan skall begränsas till 100 cm² utan att ytan för de reflexoptiska enheterna behöver uppnå detta värde. Tillverkaren anger omkretsen av den yta som skall användas. För Klass III A och Klass IV A beaktas hela den reflekterande ytan utan begränsning av storleken.

3. CIL-VÄRDEN

3.1 Kategorierna I A och III A

3.1.1 CIL-värdena för röda reflexanordningar får inte understiga värdena i nedanstående tabell, uttryckt i millicandela per lux, för angivna observationsvinklar och infallsvinklar.

>Plats för tabell>

Lägre CIL-värden än de i de två sista kolumnerna i ovanstående tabell är inte tillåtna inom den rumsvinkel som har referenscentrum som spets och som begränsas av de plan som skär varandra i följande linjer:

>Plats för tabell>

3.1.2 CIL-värdena för orangegula reflexanordningar i Klass I A får inte understiga värdena i tabellen under 3.1.1 ovan, multiplicerade med koefficienten 2,5.

3.1.3 CIL-värdena för vita reflexanordningar i Klass I A får inte understiga värdena i tabellen i punkt 3.1.1 ovan, multiplicerade med koefficienten 4.

3.2 För anordningar i Klass IV A får CIL-värdena inte understiga de värden som framgår i tabellen nedan, uttryckt i millicandela per lux, för angivna observationsvinklar och infallsvinklar.

>Plats för tabell>

4. När CIL-värdet för en reflexanordning mäts för en vinkel â på V = H = 0° skall kontrolleras om det uppstår någon speglingseffekt vid en mindre vridning av anordningen. Om ett sådant fenomen uppstår utförs en mätning för en vinkel âlika med V = ± 5°, H = 0°. Det valda läget skall vara det som motsvarar den lägsta reflektionskoefficienten (CIL) för ett av dessa lägen.

4.1 Med en infallsvinkel â på V = H = 0°, eller den vinkel som anges i punkt 4 ovan, och en spridningsvinkel på 20', skall reflexanordningar som inte är märkta med ordet "TOP" vridas runt sin referensaxel så att det lägsta reflektionsvärdet (CIL) uppnås, vilket måste överensstämma med värdet som anges i punkt 3 ovan. När CIL mäts för andra infalls- och observationsvinklar skall reflexanordningen placeras i ett läge som motsvarar det angivna värdet för vridningsvinkeln& egr;. Om angivna värden inte erhålls kan enheten vridas runt sin referensaxel mellan ± 5° från detta läge.

4.2 Vid en infallsvinkel â på V = H = 0°, eller den vinkel som anges i punkt 4 ovan, och en spridningsvinkel på 20', skall reflexanordningar som är märkta med ordet "TOP" vridas ± 5° runt sin axel. CIL-värdet får inte i något läge som anordningen antar under denna vridning understiga föreskrivet värde.

4.3 Om CIL-värdet för riktningen V = H = 0°, och å = 0° överstiger det angivna värdet med 50 procent eller mer skall alla mätningar för alla infalls- och observationsvinklar utföras för å = 0°.

BILAGA VIII

Beständighet mot yttre påverkan

1. MOTSTÅNDSKRAFT MOT VATTEN

1.1 Efter demontering av alla löstagbara delar skall reflexanordningarna, vare sig de är del av en lykta eller ej, under 10 minuter nedsänkas i vatten med en temperatur av 50° ± 5°C varvid den högsta punkten av den reflekterande ytan skall befinna sig ca 20 mm under vattenytan. Detta prov upprepas efter vridning av reflexanordningen till 180° så att den reflekterande ytan är underst och den bakre sidan täcks med ungefär 20 mm vatten. Dessa optiska enheter skall därefter omedelbart och under samma förhållanden nedsänkas i vatten med en temperatur på 25° ± 5°C.

1.2 Inget vatten får tränga in till den reflekterande ytan i den reflexoptiska enheten. Om det vid visuell inspektion klart och tydligt framgår att vatten har trängt in, har reflexanordningen inte klarat provet.

1.3 Om det vid visuell inspektion inte kan påvisas vatten eller om tveksamhet råder skall CIL-värdet mätas enligt den metod som anges i bilaga IV, punkt 3.2 eller i bilaga XIV punkt 4.2, varvid reflexanordningen först skakas lätt för att avlägsna överflödigt vatten från dess utsida.

2. MOTSTÅNDSKRAFT MOT KORROSION

2.1 Reflexanordningar skall vara så konstruerade att de behåller föreskrivna fotometriska egenskaper och färgegenskaper under de fuktighets- och korrosionsförhållanden som de normalt utsätts för. Den främre ytans motståndskraft mot att mattas och baksidans motståndskraft mot försämring skall provas, särskilt i fall där en väsentlig metallkomponent tycks kunna komma att utsättas för angrepp.

2.2 Reflexanordningen, eller lyktan om anordningen är kombinerad med en ljuskälla, skall efter demontering av alla borttagbara delar utsättas för saltdimma under 50 timmar. Provningsperioden skall bestå av två 24-timmars perioder med ett mellanliggande uppehåll på 2 timmar då man låter provexemplaret torka.

2.3 Saltdimman skapas genom finfördelning av en saltlösning vid 35° ± 2°C. Saltlösningen framställs genom lösning av 20 ± 2 viktsdelar natriumklorid i 80 delar destillerat vatten som innehåller högst 0,02 procent föroreningar.

2.4 Omedelbart efter avslutad provning får provexemplaret inte visa tecken på kraftig korrosion som kan försämra reflexanordningens funktion.

3. MOTSTÅNDSKRAFT MOT BRÄNSLEN

Reflexanordningens utvändiga yta och särskilt den reflekterande ytan torkas lätt med en bomullsduk som dränkts in med en blandning av 70 volymprocent n-heptan och 30 volymprocent toluol. Efter cirka fem minuter skall ytan inspekteras visuellt. Den får då inte förete några synliga ytförändringar, dock med det undantaget att smärre sprickor i ytan inte föranleder någon anmärkning.

4. MOTSTÅNDSKRAFT MOT SMÖRJOLJOR

Reflexanordningens utvändiga yta och särskilt den reflekterande ytan torkas lätt med en bomullsduk som dränkts in med motorsmörolja. Efter ungefär fem minuter rengörs ytan. Därefter mäts CIL-värdet (bilaga IV, punkt 3.2 eller bilaga XIV, punkt 4.2).

5. MOTSTÅNDSKRAFT HOS DEN ÅTKOMLIGA BAKSIDAN PÅ REFLEXANORDNINGAR MED SPEGELBELÄGGNING

5.1 Efter att baksidan på reflexanordningens borstats med en hård nylonborste appliceras därpå i en minut en bomullsduk som dränkts in med den blandning som anges i punkt 3. Därefter avlägsnas bomullsduken och reflexanordningen får torka.

5.2 Efter avslutad avdunstning utförs ett slipprov genom att baksidan borstas med samma borste som tidigare.

5.3 Därefter mäts CIL-värdet (bilaga IV, punkt 3.2 eller bilaga XIV, punkt 4.2) efter det att spegelns hela baksida täckts med svart tusch.

BILAGA IX

De optiska egenskapernas stabilitet i tidshänseende (1)

1. Den myndighet som beviljat godkännande skall ha rätt att undersöka de optiska egenskapernas stabilitet i tidshänseende hos en typ av reflexanordning som är i bruk.

2. De behöriga myndigheterna i länder andra än det som beviljat godkännande kan utföra liknande provningar inom sitt territorium. Om en typ av reflexanordning som är i bruk uppvisar en systematisk defekt skall de nämnda myndigheterna sända de delar som lösgjorts för undersökning till den myndighet som beviljat godkännande med anhållan om denna myndighets utlåtande.

3. I avsaknad av andra kriterier skall begreppet "systematisk felaktighet" hos en typ av reflexanordning som är i bruk tolkas i enlighet med syftet med punkt 6.1 i denna förordning.

(1) Även om det är av stor betydelse att undersöka den tidsmässiga stabiliteten hos reflexanordningarnas optiska egenskaper är det i dagens tekniska läge inte möjligt att bedöma denna stabilitet genom tidsbegränsade laboratorieprov.

BILAGA X

Värmebeständighet

1. Reflexanordningen skall under 48 timmar i följd förvaras i torr luft vid en temperatur på 65 ± 2 °C.

2. Efter denna provning får det inte finnas någon synlig sprickbildning eller märkbar deformering av reflexanordningen, särskilt inte i dess optiska komponent.

BILAGA XI

Färgbeständighet (1)

1. Den myndighet som beviljat godkännande skall ha rätt att undersöka färgbeständigheten hos en typ av reflexanordning som är i bruk.

2. De behöriga myndigheterna i länder andra än det som beviljat godkännande kan utföra liknande provningar inom sitt territorium. Om en typ av reflexanordningar som är i bruk uppvisar en systematisk defekt skall de nämnda myndigheterna sända de delar som lösgjorts för undersökning till den myndighet som beviljat godkännande med anhållan om denna myndighets utlåtande.

3. I avsaknad av andra kriterier skall begreppet "systematisk felaktighet" hos en typ av reflexanordning i bruk tolkas i enlighet med syftet med punkt 6.1 i denna förordning.

(1) Även om det är av stor betydelse att undersöka färgbeständigheten hos reflexanordningar är det i dagens läge inte möjligt att bedöma färgbeständighet genom tidsbegränsade laboratorieprov.

BILAGA XII

>Plats för tabell>

BILAGA XIII

Motståndskraft mot stötar - Klass IV A

1. Reflexanordningen skall monteras på ett sätt som liknar det på vilket anordningen monteras på fordonet, dock med linsen i horisontellt läge och riktad uppåt.

2. En kula i massivt polerat stål med en diameter på 13 mm släpps från 0,76 meters höjd. Kulan får styras men inte hindras i dess fria fall.

3. När en reflexanordning provas vid rumstemperatur med denna metod skall linsen inte spricka.

BILAGA XIV

Provningsförfarande - Klass IV A

1. Den sökande skall lämna in tio provexemplar vilka skall provas i den kronologiska ordning som anges i bilaga XV.

2. Efter kontroll av föreskrifterna i punkterna 6.1 till 6.5 och föreskrifterna avseende form och mått (bilaga V) skall de tio provexemplaren utsättas för värmebeständighetsprovet (bilaga X) och, tidigast en timme därefter, undersökas med avseende på sina färgegenskaper (bilaga VI) och CIL ( bilaga VII) vid en spridningsvinkel på 20' och en infallsvinkel V = H = 0° eller, vid behov, i de lägen som anges i bilaga VII. De två reflexanordningar som ger lägsta och högsta värde skall sedan provas fullständigt som framgår i bilaga VII. Dessa två exemplar skall behållas av laboratorierna för de ytterligare kontroller som kan befinnas nödvändiga.

3. Av resterande åtta exemplar skall fyra exemplar slumpmässigt väljas ut och delas upp i två grupper om två exemplar i varje.

Grupp 1:

De två exemplaren provas först med avseende på motståndskraften mot vatten (bilaga VIII, punkt 1) och därefter, om resultatet av detta prov är tillfredsställande, med avseende på motståndskraften mot bränslen respektive smörjoljor (bilaga VIII, punkterna 3 och 4).

Grupp 2:

De två exemplaren skall, om så är relevant, undergå korrosionsprovningen (bilaga VIII, punkt 2), och därefter slipprovningen av reflexanordningens baksida (bilaga VIII, punkt 5). Dessa två exemplar skall därefter provas med avseende på motståndskraft mot stötar (bilaga XIII).

4. Efter de provningar som anges i föregående punkt skall reflexanordningarna i varje grupp ha följande:

4.1 En färg som uppfyller de i bilaga VII fastställda kraven; detta kontrolleras med en kvalitativ metod och bekräftas, vid eventuell tveksamhet, med en kvantitativ metod.

4.2 Ett CIL som uppfyller de i bilaga VII fastställda kraven. Kontroll skall ske endast med en spridningsvinkel på 20' och en infallsvinkel på V = H = 0° eller, vid behov, i de lägen som anges i bilaga VII.

5. De fyra återstående provexemplaren kan, om nödvändigt, användas för varje annat ändamål.

BILAGA XV

>Plats för tabell>