Föreskrifter nr 5 från Förenta nationernas ekonomiska för Europa (FN/ECE) enhetliga bestämmelser för typgodkännande av sealed beam-strålkastare för fordon som avger ett Europeiskt asymmetriskt halvljus eller helljus eller både och

1. RÄCKVIDD(1)

Dessa föreskrifter gäller strålkastare för motorfordon som kan innehålla lyktglas av glas eller plast.

2. DEFINITIONER

I dessa föreskrifter avses med

2.1. Sealed beam-strålkastarenhet (nedan kallad SB-enhet): en strålkastare vars komponenter (ett reflektorsystem, lyktglas och en eller flera elektriska ljuskällor) är delar av en helhet som kapslats in vid tillverkningen och som inte kan plockas i sär utan att enheten blir obrukbar.

2.2. lyktglas: strålkastarens (enhetens) yttersta del som avger ljus genom den lysande ytan.

2.3. beläggning: någon eller några produkter som lagts i ett eller flera lager på yttersidan av lyktglaset.

2.4. SB-enheter: anses vara av olika typ om de skiljer sig åt i fråga om en eller flera av nedanstående punkter:

2.4.1. Handelsbeteckning eller varumärke

2.4.2. Det optiska systemets egenskaper

2.4.3. Förekomst eller avsaknad av komponenter som kan ändra de optiska egenskaperna genom reflexion, refraktion, absorption och/eller deformation vid drift

2.4.4. Märkspänningen (samma typgodkännandenummer kan beviljas om den enda ändringen rör märkspänningen)

2.4.5. Märkwattalet

2.4.6. Formen på glödlampan/lamporna

2.4.7. Typ av ljus (halvljus, helljus eller båda)

2.4.8. Lämpligheten för höger- eller vänstertrafik eller för bägge

2.4.9. Färgen på det ljus som avges

2.4.10. De material som lyktglas och beläggning, om sådan finns, består av

3. ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

3.1. Ansökan om typgodkännande skall lämnas in av innehavaren av handelsbeteckningen eller varumärket eller av hans vederbörligen godkända representant. I ansökan skall följande anges:

3.1.1. om SB-enheten är avsedd för både hel- och halvljus eller bara för den ena av dessa,

3.1.2. i de fall strålkastaren är avsedd för halvljus, om den är konstruerad bara för vänster- eller högertrafik eller för både och,

3.1.3. om, i tillämpliga fall, strålkastaren, är utformad för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer och andra långsamtgående fordon (se bilaga I).

3.2. Varje ansökan om typgodkännande skall åtföljas av följande:

3.2.1. Ritningar i tre exemplar som är tillräckligt detaljerade för att identifiera strålkastartypen och som visar strålkastaren sedd framifrån, med detaljer om lyktglasets mönster, om sådant finns, och dess tvärsnitt. Även glödlamporna och skärmen/skärmarna skall visas på ritningarna i skala 2:1, både framifrån och bakifrån. Ritningarna skall vidare visa placeringen av typgodkännandenumret och tilläggssymboler i förhållande till typgodkännandemärkets cirkel.

3.2.2. En kort teknisk beskrivning.

3.2.3. Följande provexemplar:

3.2.3.1. För typgodkännande av en SB-enhet som skall avge vitt ljus: fem provexemplar.

3.2.3.2. För typgodkännande av en SB-enhet som skall avge färgat ljus: ett provexemplar med färgat ljus och fem med vitt ljus som skall skilja sig från den inlämnade typen endast på det viset att lyktglaset eller filtret är ofärgat.

3.2.3.3. När det gäller SB-enheter som skiljer sig åt endast i fråga om att de är konstruerade för att avge färgat ljus i jämförelse med en typ som är konstruerad för att avge vitt ljus och som tidigare klarat kraven i punkterna 6-8 nedan, räcker det att skicka in ett provexemplar av typen med färgat glas som skall genomgå proven i punkt 9.

3.2.4. För prov på plastmaterialet som lyktglasen är tillverkade av skall ansökan även åtföljas av:

3.2.4.1. tretton lyktglas,

3.2.4.1.1. sex av dessa lyktglas kan bytas ut mot sex materialprover som är minst 60 × 80 mm stora, med en plan eller konvex ytteryta och en praktiskt taget plan yta i mitten (med en krökningsradie av minst 300 mm), som är minst 15 × 15 mm,

3.2.4.1.2. varje sådant lyktglas eller provbit skall tillverkas på det sätt som kommer att användas vid serietillverkning,

3.2.4.2. en reflektor på vilken lyktglasen kan monteras i enlighet med tillverkarens instruktioner.

3.3. De material som lyktglas och beläggning, om sådan finns, består av skall åtföljas av provrapporten med information om egenskaperna hos dessa material och beläggningar som redan provats.

3.4. Innan typgodkännande beviljas skall den behöriga myndigheten kontrollera att en effektiv kontroll av produktionsöverensstämmelsen kan garanteras.

4. MÄRKNINGAR(2)

4.1. SB-enheter som inlämnats för typgodkännande skall vara märkta med ansökandens handelsbeteckning eller varumärke.

4.2. På lyktglaset och huvudenheten skall det finnas tillräckligt stora utrymmen för typgodkännandemärket och de tilläggssymboler som nämns i punkt 5 nedan. Detta utrymme skall anges på de ritningar som omnämns i punkt 3.2.1 ovan.

4.3. Strålkastarna skall, antingen på lyktglaset eller enheten, vara försedda med värdena för märkspänningen och märkwattalet för helljusglödlampan, följt av märkwattalet för halvljusglödlampan, beroende på vad som är tillämpligt.

4.4. När det gäller SB-enheter som är utformade för att klara kraven för både vänster- och högertrafik, skall de två inställningarna på strålkastaren på fordonet vara märkta med bokstäverna "R/D" i fråga om högertrafik och med bokstäverna "L/G" för vänstertrafik.

4.5. Handelsbeteckningen eller varumärket och de märkningar som omnämns i denna punkt 4 skall vara lätt läsbara och outplånliga.

5. TYPGODKÄNNANDE

5.1. Allmänt

5.1.1. Om alla provexemplar av en typ av strålkastare, som lämnats in enligt punkt 3 ovan, uppfyller bestämmelserna i dessa föreskrifter, skall typgodkännande beviljas.

5.1.2. För grupperade, kombinerade eller flerfunktionslyktor som var för sig uppfyller kraven i flera skilda FN-föreskrifter, kan ett enda internationellt typgodkännandemärke anbringas under förutsättning att alla ingående lyktor uppfyller de bestämmelser som är tillämpliga på dem.

5.1.3. Varje godkänd typ skall tilldelas ett typgodkännandenummer. En avtalsslutande part får inte tilldela samma nummer till en annan typ av strålkastare som omfattas av dessa föreskrifter, förutom i de fall då ett typgodkännande skall utvidgas till en enhet som endast skiljer sig åt i fråga om färgen på ljuset som sänds ut.

5.1.4. Meddelande om typgodkännande, utvidgat typgodkännande, avslaget typgodkännande, återkallande av typgodkännande eller om tillverkningens definitiva upphörande av en typ av strålkastare i enlighet med dessa föreskrifter skall meddelas de parter till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter i form av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga II till dessa föreskrifter.

5.1.5 Som tillägg till den märkning som föreskrivs i punkt 4.1, skall ett typgodkännandemärke, som beskrivs i punkt 5.2 och 5.3 nedan, placeras på de utrymmen som nämns i punkt 4.2 ovan, på varje strålkastare som överensstämmer med en typ som typgodkänts enligt dessa föreskrifter.

5.2. Typgodkännandemärkets sammansättning

Typgodkännandemärket skall bestå av följande:

5.2.1. Ett internationellt typgodkännandemärke, bestående av:

5.2.1.1. En cirkel som omger bokstaven "E" följd av landsnumret för det land som beviljat typgodkännande(3)

5.2.1.2. Typgodkännandenumret enligt punkt 5.1.3.

5.2.2. Följande tilläggssymbol (eller symboler):

5.2.2.1. På SB-enheter som endast överensstämmer med vänstertrafikkrav: en horisontell pil som pekar till höger om en betraktare vänd mot strålkastaren, d.v.s mot den sida av vägen som trafiken rör sig på.

5.2.2.2. På SB-enheter som är utformade för att klara kraven för både vänster- och högertrafik genom en lämplig inställning av strålkastaren: en horisontell pil med spets i båda ändar där spetsarna pekar åt vänster respektive höger.

5.2.2.3. På strålkastare som uppfyller kraven i dessa föreskrifter med avseende endast på halvljus: bokstäverna SC.

5.2.2.4. På strålkastare som uppfyller kraven i dessa föreskrifter med avseende endast på helljus: bokstäverna SR.

5.2.2.5. På strålkastare som uppfyller kraven i dessa föreskrifter med avseende på både hel- och halvljus: bokstäverna SCR.

5.2.2.6. På strålkastare med lyktglas av plast, skall bokstavsgruppen PL placeras nära symbolerna som föreskrivs i punkt 5.2.2.3 till 5.2.2.5.

5.2.2.7. I samtliga fall skall det tillämpliga driftsättet som används vid nästa förfarande enligt punkt 1.1.1.1 i bilaga V och de(n) tillåtna spänningen/spänningarna enligt punkt 1.1.1.2 i bilaga V anges på typgodkännandeintyget och i de rapportformulär som skickas till de länder som är avtalsparter och som tillämpar dessa föreskrifter. I tillämpliga fall skall enheten märkas enligt följande:

På enheter som uppfyller kraven i dessa föreskrifter och som är utformade så att halvljusglödlampan inte är tänd samtidigt med någon annan ljusfunktion som den är sammanbyggd med: Ett snedstreck (/) skall placeras bakom halvljussymbolen på typgodkännandemärket.

5.2.2.8. De två siffrorna i typgodkännandenumret (för närvarande 02), vilka anger serienumret på den senaste betydande tekniska ändringen som gjorts av föreskrifterna vid tiden för beviljandet av typgodkännandet, och den eventuella erforderliga pilen, kan placeras intill ovan nämnda tilläggssymboler.

5.2.2.9. Märkningarna och symbolerna som anges i punkt 5.2.1 och 5.2.2 ovan skall vara lättläsliga och outplånliga även när strålkastaren är monterad i fordonet.

5.3. Typgodkännandemärkets uppbyggnad

5.3.1. Fristående lyktor

I bilaga IV till dessa föreskrifter ges i figurerna 1 till 9 exempel på hur typgodkännandemärket med ovannämnda tilläggssymboler kan byggas upp.

5.3.2. Grupperade, kombinerade eller flerfunktionslyktor

5.3.2.1. När grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor har visat sig överensstämma med kraven i flera skilda FN-föreskrifter, kan ett enda internationellt typgodkännandemärke anbringas, bestående av en cirkel som omger bokstaven "E" följd av det särskilda landsnumret för det land som utfärdat typgodkännandet och ett typgodkännandenummer. Detta typgodkännandemärke kan placeras var som helst på grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor under förutsättning av följande:

5.3.2.1.1. Det skall vara synligt efter montering.

5.3.2.1.2. Ingen del av grupperade, kombinerade eller flerfunktionslyktor som avger ljus skall kunna tas bort utan att typgodkännandemärket samtidigt tas bort.

5.3.2.2. Igenkänningssymbolen för varje nummer av FN-föreskrifter som varje lykta har blivit typgodkänd för, tillsammans med numret på ändringsserien på den senaste betydande tekniska ändringen som gjorts av föreskrifterna i fråga vid tiden för beviljandet av typgodkännandet, samt den eventuella erforderliga pilen, skall placeras

5.3.2.2.1. antingen på den lämpliga ljusavgivande ytan,

5.3.2.2.2. eller, i en grupp, på ett sådant sätt att varje i gruppen, kombinationen eller flerfunktionslyktan ingående lykta lätt kan identifieras (se fyra möjliga exempel i bilaga IV).

5.3.2.3. Storleken på komponenterna i ett enskilt typgodkännandemärke skall inte vara mindre än den minsta storleken som krävs för det minsta av de enskilda märkena i de föreskrifter enligt vilka typgodkännande har beviljats.

5.3.2.4. Varje godkänd typ skall tilldelas ett typgodkännandenummer. Samma avtalspart får inte tilldela en annan typ av grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslykta som omfattas av dessa föreskrifter samma typgodkännandenummer.

5.3.2.5. I figur 10 i bilaga IV till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärken för grupperade, kombinerade eller flerfunktionslyktor kan vara uppbyggda med alla de ovan nämnda tilläggssymbolerna.

5.3.3. I fråga om lyktor vars lyktglas används för olika typer av strålkastare och som kan vara sammanbyggda eller grupperade med andra lyktor skall bestämmelserna i punkt 5.3.2 ovan tillämpas.

5.3.3.1. Dessutom kan, när samma lyktglas används, den senare ha olika typgodkännandemärken som hör till de olika typerna av strålkastare eller lyktenheter, förutsatt att strålkastarens huvuddel, även om lyktglaset inte kan tas bort från denna, också har det utrymme som beskrivs i punkt 4.2 och är försedd med typgodkännandemärken för de faktiska funktionerna. Om olika typer av strålkastare ingår i samma huvuddel, kan de olika typgodkännandemärkena placeras på den senare.

5.3.3.2. I figur 11 i bilaga IV till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärken för det ovanstående fallet kan vara uppbyggda.

6. ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER

6.1. Varje provexemplar skall uppfylla de krav som finns i denna punkt (6), samt i punkterna 7 och 8 och, vid behov, i punkt 9.

6.2. Strålkastare skall vara tillverkade så att de behåller sina föreskrivna fotometriska egenskaper och bibehåller ett bra driftskick vid normal användning, trots de vibrationer de kan utsättas för.

6.2.1. Strålkastarna skall vara utrustade med en anordning som gör att de kan justeras på fordonen för att uppfylla de regler som gäller för dem. En sådan anordning behöver inte finnas på SB-enheten om sådana enheter bara används på fordon på vilka strålkastarinställningen kan ändras på andra sätt. När en SB-enhet som avger helljus och en SB-enhet som avger halvljus är monterade som utbytbara underenheter till en sammansatt enhet skall justeringsanordningen vara konstruerad så att SB-enheterna kan ställas in var för sig.

6.2.2. Dessa bestämmelser skall dock inte gälla strålkastarenheter vars reflektorer är odelbara. För denna typ av enhet gäller kraven i punkt 8 i dessa föreskrifter. När fler än en ljuskälla används för helljus skall de kombinerade funktionerna användas för att avgöra belysningens maximala värde (Emax).

6.3. Anslutningarna skall bara vara elanslutna till den eller de aktuella glödlampan/glödlamporna och skall vara ordentligt fastsatta i strålkastarenheten.

6.4. Om strålkastarenheterna är runda skall de ha de fysiska egenskaper och elanslutningar som visas i en av modellerna SB2-SB7 i bilaga IV och skall ha samma mått som anges i den modellen.

6.5. SB-enheter som är utformade för att klara kraven för både vänster- och högertrafik, kan få anpassas till antingen vänster- eller högertrafik genom en lämplig fabriksinställning, eller genom inställning av användaren.

En sådan inställning från fabrik eller av användaren kan till exempel bestå av enhetens vinkelinställning på fordonet. I samtliga fall får endast två exakta och skilda inställningslägen, ett för högertrafik och ett för vänstertrafik, vara möjliga och konstruktionen skall utesluta oavsiktlig omkoppling av strålkastaren från ena läget till det andra eller inställning i ett mellanläge. Överensstämmelse med kraven i denna punkt skall kontrolleras visuellt och om det är nödvändigt genom en provmontering.

6.6. Kompletterande prov skall göras enligt kraven i bilaga V för att kontrollera att de fotometriska egenskaperna inte förändras nämnvärt vid användning.

6.7. Om strålkastaren har ett lyktglas av plast skall prov utföras enligt kraven i bilaga VI.

7. NOMINELLA VÄRDEN

7.1. Värdena för den nominella spänningen är följande: 6, 12 och 24 volt(4).

7.2. Den elkonsumtion som uppmäts vid provningen av en strålkastarenhet får inte överstiga den nominella watteffekt som anges på enheten med mer än det procenttal som anges i tabell 1. Det finns ingen minimigräns angiven för toleransen i fråga om watt, men de minimivärden för belysning som anges i tabell 2 i punkt 8.8 måste uppnås.

Tabell 1

>Plats för tabell>

8. BELYSNING(5)

8.1. SB-enheter skall vara utformade för att ge tillräcklig belysning utan att blända när det gäller halvljus, och god belysning när det gäller helljus.

8.2. Den belysning som strålkastaren avger skall kontrolleras på en vertikal skärm som ställs upp 25 m framför strålkastaren vinkelrätt mot dess axel (se bilaga IV, modell SB8a och SB8b).

8.3. Halvljuset måste ge en tillräckligt skarp "ljus/mörker-gräns" för att medge en tillfredsställande inställning med hjälp av denna. "Ljus/mörker-gränsen" måste vara en horisontell linje på motsatt sida av den färdriktning som enheten är avsedd för. På den andra sidan bör den vara horisontell eller ligga inom 15° ovanför den horisontella linjen.

8.4. SB-enheten skall ställas in så att halvljuset uppfyller följande krav:

8.4.1. I fråga om strålkastare som är konstruerade för att uppfylla kraven för högertrafik, skall "ljus/mörker-gränsen" på vänster halva av skärmen(6) vara horisontell och, om strålkastarna är konstruerade för att uppfylla kraven för vänstertrafik, skall "ljus/mörker-gränsen" på höger halva av skärmen vara horisontell.

8.4.2. "Ljus/mörker-gränsens" horisontella del på skärmen skall ligga 25 cm nedanför det horisontella plan som skär genom strålkastarens brännpunkt (se modell SB8a och SB8b i bilaga IV).

8.4.3. Skärmen skall vara i det läge som anges i modell SB8a och SB8b i bilaga IV(7).

8.5. När strålkastaren är inställd på ovanstående sätt och om ansökan om typgodkännande endast gäller halvljus(8) behöver strålkastaren bara uppfylla kraven i punkt 8.8. Om ansökan gäller både hel- och halvljus skall strålkastaren uppfylla kraven i punkterna 8.8 och 8.9.

8.6. Om en SB-enhet som är inställd på ovanstående sätt inte uppfyller kraven i punkt 8.8 och 8.9, får dess inställning ändras under förutsättning att ljusstrålens axel inte flyttas mer än 1° (= 44 cm) i sidled till höger eller vänster(9). För att underlätta inställningen med hjälp av "ljus/mörker-gränsen" får strålkastaren avskärmas delvis så att "ljus/mörker-gränsen" blir skarpare.

8.7. En strålkastare för endast helljus skall vara inställd så att området med bäst belysning centreras på skärningspunkten HV mellan linjerna hh och vv. En sådan strålkastare behöver bara uppfylla kraven i punkt 8.9.

8.8. Halvljusets belysning av skärmen skall uppfylla följande belysningskrav:

Tabell 2

>Plats för tabell>

8.8.1. I områdena I, II, III och IV får det inte finnas någon variation i sidled som kan försämra synbarheten.

8.8.2. Strålkastare som är utformade för att uppfylla kraven för både vänster- och högertrafik måste, vilket gäller bägge inställningarna, uppfylla de ovanstående kraven för motsvarande körriktning.

8.9. För en strålkastare som är konstruerad för helljus och halvljus skall mätningen av belysningen på skärmen för helljuset ske med samma strålkastarinställning och spänning som för mätningarna i punkt 8.8.

8.10. Helljusets belysning av skärmen skall uppfylla följande krav:

8.10.1. Skärningspunkten H mellan linjerna hh och vv skall befinna sig inom det belysningsområde som motsvarar 90 % av högsta belysningsstyrka. Maximivärdet måste vara minst 32 lux.

8.10.2. Med början från H-punkten får belysningen längs en horisontell linje åt höger eller vänster inte understiga 16 lux upp till ett avstånd på 1125 mm och inte understiga 4 lux upp till ett avstånd på 2250 mm.

8.11. Skärmens belysningsvärden som anges i punkt 8.8 och 8.9 skall mätas med hjälp av en ljusmätare vars mätyta ryms i en kvadrat med sidan 65 mm.

9. FÄRG

Det avgivna ljuset skall vara vitt eller selektivt gult. I fråga om selektivt gult ljus skall den dominerande våglängden vara mellan 5750 och 5850 ångström; renhetsfaktorn skall vara mellan 0,90 och 0,98 och den belysning som halvljuset avger på skärmen skall uppfylla kraven i tabell 2 då alla siffror multipliceras med 0,84(10).

10. ANMÄRKNING I FRÅGA OM FÄRG

Ett typgodkännande i enlighet med dessa föreskrifter som beviljas på grundval av punkt 9 för en typ av SB-enhet som avger vitt eller selektivt gult ljus, hindrar inte att de avtalsslutande parterna på de fordon de registrerar förbjuder strålkastare som avger antingen vitt eller selektivt gult ljus i enlighet med artikel 3 i det avtal som dessa föreskrifter är bifogade till.

11. MÄTNING AV BLÄNDNING

Den bländning som orsakas av SB-enheternas halvljus skall mätas(11).

12. ÖVERENSSTÄMMELSE AV PRODUKTION

12.1. Strålkastare som är typgodkända enligt dessa föreskrifter skall tillverkas så att de överensstämmer med den typ som godkänts genom att uppfylla de krav som anges i punkterna 8 och 9.

12.2. För att fastställa att kraven i punkt 12.1 uppfylls, skall det genomföras lämpliga kontroller av produktionen.

12.3. Innehavaren av typgodkännandet skall i synnerhet

12.3.1. ansvara för att det finns effektiva kontrollsystem av produkternas kvalitet,

12.3.2. ha tillgång till den kontrollutrustning som är nödvändig för att se till att varje godkänd typ överensstämmer med uppställda krav,

12.3.3. sörja för att data rörande provningsresultaten registreras, och att dokument som bifogas provningsresultaten, hålls tillgängliga under en period som skall fastställas genom överenskommelse med den berörda myndigheten,

12.3.4. analysera resultaten av varje typ av provning för att kontrollera och säkerställa att produktens egenskaper hålls konstanta inom ramen för normala avvikelser vid serietillverkning,

12.3.5. säkerställa att för varje produkttyp skall åtminstone provningarna föreskrivna i bilaga III utföras,

12.3.6. säkerställa att om något eller några stickprov eller provningsdelar uppvisar skillnader jämfört med provningstypen skall detta föranleda nytt stickprov och ny provning. Alla erforderliga åtgärder skall vidtas så att produktionen på nytt uppfyller kraven.

12.4. Den behöriga myndighet som har beviljat typgodkännande får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas vid varje produktionsenhet.

12.4.1. Vid varje inspektion skall provningsböckerna och produktionskontrolldata tillhandahållas den besökande inspektören.

12.4.2. Inspektören får ta stickprov som skall provas i tillverkarens laboratorium. Minimiantalet stickprov som skall tas får bestämmas i förhållande till resultaten av tillverkarens egna kontroller.

12.4.3. Om kvalitetsnivån förefaller otillfredsställande, eller när det bedöms vara nödvändigt att verifiera giltigheten av de provningar som utförts enligt punkt 12.4.2, skall inspektören i enlighet med bilaga VII välja ut stickprov som skall skickas till det tekniska organ som har utfört typgodkännandeprovningarna.

12.4.4. Den behöriga myndigheten får utföra alla provningar som föreskrivs i dessa föreskrifter. Proven skall utföras på stickprov som valts ut slumpmässigt utan att det påverkar tillverkarens leveransåtaganden och i enlighet med kriterierna i bilaga VII.

12.4.5. Den behöriga myndigheten skall som mål ha att utföra inspektion vart annat år. Myndigheten avgör dock själv hur ofta inspektion skall ske, delvis mot bakgrund av deras bedömning av hur effektiv kontrollen är på företagen för att upprätthålla överensstämmelse i produktionen. I de fall underkända resultat framkommer under någon av dessa inspektioner skall den behöriga myndigheten sörja för att alla erforderliga åtgärder vidtas så att produktionen på nytt uppfyller kraven så snart som möjligt.

12.5. Strålkastare med uppenbara defekter skall inte tas med i provet.

12.6. Det skall inte fästas något avseende på referensmärkningen.

13. PÅFÖLJD FÖR ICKE-ÖVERENSSTÄMMANDE PRODUKTION

13.1. Typgodkännande som beviljats för en strålkastarenhet enligt dessa föreskrifter kan återkallas om ovanstående krav inte uppfylls, eller om en strålkastare försedd med typgodkännandemärke inte överensstämmer med den provade typen.

13.2. Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som tidigare beviljats, skall avtalsparten genast rapportera detta till övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga II till dessa föreskrifter.

14. ÄNDRINGAR AV TYPEN AV SB-ENHET OCH UTVIDGANDE AV TYPGODKÄNNANDE

14.1. Alla ändringar av typen av SB-enhet skall meddelas den myndighet som godkände typen av SB-enhet. Den myndigheten kan då antingen

14.1.1. anse att det är osannolikt att de gjorda ändringarna kommer att ha någon märkbar negativ effekt och att SB-enheten i alla händelser fortfarande uppfyller kraven, eller

14.1.2. kräva ytterligare en provrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för proven.

14.2. De parter som tillämpar dessa föreskrifter skall underrättas i enlighet med punkt 5.1.4 om att typgodkännandet beviljats eller avslagits, varvid ändringarna skall specificeras.

14.3. Den behöriga myndighet som beviljar en utvidgning av typgodkännande skall tilldela varje rapportformulär som skrivs för en sådan utvidgning ett serienummer och informera övriga parter till 1958 års avtal om utvidgningen med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga II till dessa föreskrifter.

15. PRODUKTIONENS DEFINITIVA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av ett typgodkännande helt upphör med tillverkningen av en enhet som typgodkänts enligt dessa föreskrifter, skall denne underrätta den myndighet som beviljat typgodkännandet. Då myndigheten fått ett sådant meddelande skall myndigheten informera övriga parter till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga II till dessa föreskrifter.

16. ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

16.1. Från den dag då ändringsserie 02 av dessa föreskrifter officiellt träder i kraft får ingen avtalspart, som tillämpar detta föreskrifter, vägra att bevilja typgodkännande i enlighet med dessa föreskrifter senast ändrade genom ändringsserie 02.

16.2. Från och med 24 månader efter det ikraftträdande som nämns i punkt 16.1 skall avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja typgodkännande endast om typen av strålkastare uppfyller kraven i dessa föreskrifter senast ändrade genom ändringsserie 02.

16.3. Befintliga typgodkännanden som beviljats i enlighet med dessa föreskrifter före det datum som nämns i punkt 16.2 skall även fortsättningsvara giltiga. Avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter kan dock vägra typgodkännande av montering av enheter som inte uppfyller kraven i dessa föreskrifter senast ändrade genom ändringsserie 02 i följande fall:

16.3.1. På fordon för vilka det beviljats typgodkännande eller enskilt typgodkännande senare än 24 månader efter det ikraftträdande som nämns i punkt 16.1.

16.3.2. På fordon som första gången registrerades mer än fem år efter det ikraftträdande som nämns i punkt 16.1.

17. NAMN OCH ADRESSER TILL DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROV OCH TILL ADMINISTRATIVA MYNDIGHETER

De avtalsparter till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter skall till FN:s sekretariat rapportera namn och adresser till de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprov, liksom till de administrativa myndigheter som beviljar typgodkännande, till vilka intyg om typgodkännande, utvidgning, avslag, återkallande av typgodkännande eller produktionens definitiva upphörande, som utfärdas i annat land, skall skickas.

(1) Ingenting i dessa föreskrifter skall förhindra en avtalspart som tillämpar dessa föreskrifter från att förbjuda kombinationen av en strålkastare med lyktglas av plast, som typgodkänts i enlighet med dessa föreskrifter, och en mekanisk strålkastarrengörare (med torkarblad).

(2) I fråga om SB-enheter som är utformade för att klara kraven för antingen för vänster- eller högertrafik, rekommenderas det dessutom att det område på lyktglaset som kan skärmas av för att förhindra bländning av medtrafikanter i ett land där trafikriktningen är motsatt den som SB-enheten är utformad för skall vara outplånligen märkt på lyktglaset. Märkningen är dock inte nödvändig om området klart framgår av lyktglasets utformning.

(3) 1 för Tyskland, 8 för Tjeckien och Slovakiska republiken, 9 för Spanien, 10 för Jugoslavien, 11 för Förenade kungariket 12, för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (ledig), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal och 22 för Ryska federationen, 23 för Grekland, 24 (ledig), 25 för Kroatien, 26 för Slovenien 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (ledig), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32-36 (lediga), 37 för Turkiet, 38-39 (ledig) och 40 för Jugoslaviska republiken Makedonien. Ytterligare nummer kommer att tilldelas övriga länder i den ordning de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagandet av enhetliga bestämmelser för hjulförsedda fordon samt utrustning och delar som kan monteras på hjulförsedda fordon samt villkoren för ömsesidigt erkännande av godkännanden som beviljats på basis av dessa föreskrifter. Förenta nationernas generalsekreterare skall meddela de avtalsslutande parterna vilka nummer som tilldelats.

(4) Frågan om 24 volt skall tas med utreds för närvarande.

(5) Alla fotometriska mätningar skall utföras vid den provspänning som anges i punkt 7.

(6) Provskärmen måste vara så bred att det går att kontrollera "ljus/mörker-gränsen" på ett område av minst 5° från linjen vv.

(7) Om brännpunktens axel, i de fall det rör sig om en enhet som är utformad för att endast uppfylla halvljuskraven i dessa föreskrifter, avviker kraftigt från belysningens riktning, skall ljuset justeras i sidled på ett sådant sätt som bäst uppfyller kraven för belysning i punkt 75 R och 50 R för högertrafik och i punkt 75 L och 50 L för vänstertrafik.

(8) En enhet som är konstruerad för att avge halvljus får innehålla ett helljus som inte uppfyller specifikationerna.

(9) Justeringsgränsen på 1° till höger eller vänster påverkar inte inställningen i höjdled, som bara begränsas av villkoren i punkt 8.9.

(10) Dessa specifikationer motsvarar följande färgkoordinater: selektivt gult (se definitionen av gult i bilaga V, tillägget, i 1968 års konvention om vägtrafik). Gräns mot rött y >= 0,138 + 0,580 x. Gräns mot grönt y <= 1,29 x - 0,100. Gräns mot vitt y >= - x + 0,966. Gräns mot spektrets kant y <= - x + 0,992.

(11) Detta krav kommer att bli föremål för en rekommendation som hjälp för myndigheterna.

BILAGA 1

SB-enheter för jordbruks- eller skogstraktorer och andra långsamtgående fordon

1. Bestämmelserna i dessa föreskrifter skall också gälla vid typgodkännande av SB-enheter av specialtyp för jordbruks- eller skogstraktorer och andra långsamtgående fordon. Enheterna skall vara avsedda för både halvljus och helljus och skall ha en diameter(1) på högst 160 mm, med följande modifieringar:

1.1. Minimikraven i punkt 8.8. i dessa föreskrifter i fråga om belysning skall minskas enligt följande formel:

>Hänvisning till >

dock med följande minimigränser:

- 3 lux vid punkt 75R eller 75L,

- 5 lux vid punkt 50R eller 50L,

- 1,5 lux i område IV,

1.2. I stället för de symboler som anges i punkt 5.2.2 i dessa föreskrifter, skall strålkastaren markeras med bokstaven SM i en triangel som pekar nedåt.

(1) Om reflektorns projicerade yta inte är cirkelrund, skall diametern vara samma som för en cirkel med samma area som den projicerade arean av reflektorns till synes användbara yta.

BILAGA 2

Meddelande om typgodkännande eller utvidgning

(största format: A4 (210 x 297 mm))

>PIC FILE= "L_2001131SV.005903.EPS">

(1)

Ufärdat av: Myndighetens namn:

...

...

...

rörande(2): TYPGODKÄNNANDE BEVILJAT

TYPGODKÄNNANDE UTVIDGAT

TYPGODKÄNNANDE AVSLAGET

TYPGODKÄNNANDE ÅTERKALLAT

PRODUKTIONENS DEFINITIVA UPPHÖRANDE

av en typ av SB-enhet i enlighet med föreskrifterna nr. 5

Typgodkännandenummer Utvidgning nr

1. SB-enhet har lämnats in för typgodkännande som typ(3)...

Färgen på det ljus som avges: vit/selektivt gult(4)...

Märkspänning...

Märkwattal...

2. Halvljusglödlampan får/får inte(5) vara tänd samtidigt med helljusglödlampan och/eller någon annan ömsesidigt inbyggd lampa.

3. Handelsbeteckning eller varumärke:...

4. Tillverkarens namn och adress:...

5. Namn på och adress till tillverkarens representant:...

6. Inlämnad för typgodkännande den:...

7. Teknisk tjänst som ansvarar för att genomföra typgodkännandeprovningen:...

8. Datum för rapporten från den tekniska tjänsten:...

9. Antal rapporter från den tekniska tjänsten:...

10. Godkännande beviljat/avslaget/utvidgat/återkallat(6)...

11. Skäl för utvidgning (i tillämpliga fall):...

12. Helljusets maximistyrka (i lux) 25 meter från enheten:...

13. Utvidgat typgodkännande för strålkastare som avger vitt/selektivt gult ljus(7)

13.1. Provlaboratorium:...

13.2. Datum för och nummer på laboratorierapporten:...

13.3. Datum för det utvidgade typgodkännandet:...

14. Ort:...

15. Datum:...

16. Underskrift:...

17. På bifogade ritning med nummer ... visas enheten framifrån (i tillämpliga fall med detaljer av lyktglasets utformning) och ett tvärsnitt.

(1) Särskiljande nummer för det land som beviljat/utvidgat/vägrat/återkallat typgodkännandet (se bestämmelserna om typgodkännande i föreskrifterna).

(2) Stryk över det som inte gäller.

(3) Ange lämplig märkning från nedanstående lista.

(4) Stryk över det som inte gäller.

>PIC FILE= "L_2001131SV.005904.EPS">

(5) Stryk över det som inte gäller.

(6) Stryk över det som inte gäller.

(7) Stryk över det som inte gäller.

BILAGA 3

Minimikrav för kontroll av produktionsöverensstämmelse

1. ALLMÄNT

1.1. Kraven för överensstämmelse skall anses uppfyllda ur mekanisk och geometrisk synpunkt om skillnaderna inte är större än de oundvikliga variationerna vid tillverkningen inom ramen för kraven i dessa föreskrifter.

1.2. I fråga om fotometriska egenskaper skall produktionsöverensstämmelsen hos masstillverkade strålkastare inte ifrågasättas om en strålkastare som slumpmässigt valts ut uppfyller följande villkor när de fotometriska egenskaperna provas:

1.2.1. Inget uppmätt värde får avvika i ofördelaktig riktning med mer än 20 procent från de värden som föreskrivs i dessa föreskrifter. För värden i punkt B 50 L (eller R) och inom område III får den största avvikelsen i ofördelaktig riktning vara respektive

B 50 L (eller R) 0,2 lux motsvarande 20 procent

0,3 lux motsvarande 30 procent

Område III 0,3 lux motsvarande 20 procent

0,45 lux motsvarande 30 procent

1.2.2. eller

1.2.2.1. I fråga om halvljuset skall de värden som anges i dessa föreskrifter uppfyllas i punkten HV (med en tolerans av +- 0,2 lux) och, med den inställningen, i minst en punkt inom varje område som avgränsas på skärmen (på 25 m avstånd) av en cirkel med 15 cm i radie runt punkterna B 50 L (eller R)(1) (med en tolerans på +- 0,1 lux), 75 R (eller L), 50 V, 25 R, 25 L, och inom hela den del av område IV som inte befinner sig mer än 22,5 cm över linjen mellan 25 R och 25 L.

1.2.2.2. I fråga om helljuset skall HV befinna sig innanför isoluxlinjen för 0,75 Emax, och ingen avvikelse större än + 20 procent för maximivärdena och - 20 procent för minimivärdena får konstateras för de fotometriska värdena i någon av de mätpunkter som anges i punkt 8.10. i dessa föreskrifter.

1.2.3. Om resultaten av provet som beskrivs ovan inte uppfyller kraven, får strålkastarens inställning ändras om ljusstrålens axel i sidled inte flyttas mer än 1° till höger eller vänster(2).

1.3. För kontroll av "ljus/mörker-gränsens" förändring i sidled under påverkan av värme, skall följande metod användas:

Ett av provexemplaren av en strålkastare skall provas enligt det förfarande som beskrivs i punkt 2.1 i bilaga V efter att tre gånger i följd ha blivit utsatt för den cykel som beskrivs i punkt 2.2.2 i bilaga V.

Strålkastaren skall anses godkänd om Dr inte överskrider 1,5 mrad.

Om detta värde överstiger 1,5 mrad, men är lägre än 2,0 mrad, skall ett andra exemplar provas, varefter medelvärdet för de uppmätta värdena för båda exemplaren inte får överstiga 1,5 mrad.

1.4. De kromatiska koordinaterna skall uppfyllas.

De fotometriska egenskaperna hos en strålkastare som avger selektivt gult ljus skall vara de värden som anges i dessa föreskrifter multiplicerat med 0,84.

2. MINIMIKRAV FÖR TILLVERKARENS KONTROLL AV ÖVERENSSTÄMMELSE

Innehavaren av typgodkännandemärket skall för varje typ av strålkastare utföra åtminstone följande prov med lämpliga intervall. Proven skall utföras enligt bestämmelserna i dessa föreskrifter.

Om något provexemplar inte visar överensstämmelse med avseende på aktuellt prov skall ytterligare exemplar provas. Tillverkaren skall vidta åtgärder för att garantera överensstämmelse i aktuell produktion.

2.1. Provens omfattning

Prov på överensstämmelse i dessa föreskrifter skall omfatta kontroll av de fotometriska egenskaperna och kontroll av "ljus/mörker-gränsens" förändring i sidled under påverkan av värme.

2.2. Provmetoder

2.2.1. Proven skall normalt utföras enligt de metoder som anges i dessa föreskrifter.

2.2.2. I alla prov som görs av tillverkaren för kontroll av överensstämmelse kan andra likvärdiga metoder användas om de är godkända av den behöriga myndighet som ansvarar för proven för typgodkännande. Tillverkaren har ansvaret att bevisa att tillämpade metoder är likvärdiga dem som anges i dessa föreskrifter.

2.2.3. Tillämpningen av punkt 2.2.1 och 2.2.2 kräver regelbunden kalibrering av provutrustningen och dess korrelation med mätningar som gjorts av behörig myndighet.

2.2.4. Referensmetoderna måste i samtliga fall överensstämma med dessa föreskrifter, speciellt då de avser administrativ provkontroll och provtagning.

2.3. Urval av provningsexemplar

Provexemplar av strålkastare skall väljas slumpmässigt från produktionen av ett enhetligt parti. Ett enhetligt parti innebär en mängd strålkastare av samma typ, definierad enligt tillverkarens produktionsmetoder.

Bedömningen skall normalt omfatta serieproduktion från enskilda fabriker. Tillverkaren får dock samla ihop uppgifter för samma typ från flera fabriker om dessa sköts med samma kvalitetssystem och har samma kvalitetsstyrning.

2.4. Uppmätta och registrerade fotometriska egenskaper

Provstrålkastaren skall utsättas för fotometriska mätningar i de mätpunkter som krävs i föreskrifterna; avläsningen skall begränsas till punkterna Emax, HV(3), HL, HR(4) då den avser helljus och till punkterna B 50 L (eller R), HV, 75 R (eller L) och 25 L (eller R) då den avser halvljus (se figur i bilaga IV).

2.5. Kriterier för godkännande

Tillverkaren är ansvarig för utförandet av en statistisk undersökning av provresultaten och för att tillsammans med behörig myndighet fastställa kriterier för godkännande av produkterna, vilket krävs i punkt 12.1 i dessa föreskrifter.

Kriterierna för godkännande skall vara sådana att, med en säkerhetsnivå på 95 procent, sannolikheten för att klara ett stickprov enligt bilaga VII (första provexemplaret) är minst 0,95.

(1) Siffrorna inom parentes hänvisar till strålkastare som är avsedda för vänstertrafik.

(2) Se motsvarande fotnot i föreskrifterna.

(3) Om helljuset är sammanbyggt med halvljuset, skall HV för helljuset mätas vid samma mätpunkt som för halvljuset.

(4) HL och HR: punkter vid "hh" placerade 1,125 meter till vänster respektive höger om punkten HV.

BILAGA 4

Exempel på typgodkännandemärkets utseende och placering

Figur 1

>PIC FILE= "L_2001131SV.006402.EPS">

En SB-enhet som är försedd med ovanstående typgodkännandemärke är typgodkänd i Nederländerna (E4); den uppfyller kraven i dessa föreskrifter, senast ändrade genom ändringsserie 02, med avseende på både helljus och halvljus, och den är endast avsedd för högertrafik.

Observera:

Typgodkännandenumret och tilläggssymbolerna skall placeras nära cirkeln och antingen ovanför eller under bokstaven "E", eller till höger eller vänster om den. Siffrorna i typgodkännandenumret skall sitta på samma sida om bokstaven "E" och vara vända åt samma håll. Tilläggssymbolerna måste stå mittemot typgodkännandenumret. Användande av romerska siffror som typgodkännandenummer skall undvikas för att förhindra förväxling med andra symboler.

Figur 2 Figur 3 a

>PIC FILE= "L_2001131SV.006403.EPS">

Figur 3 b

>PIC FILE= "L_2001131SV.006404.EPS">

En SB-enhet med ovanstående typgodkännandemärke uppfyller kraven i dessa föreskrifter med avseende både på hel- och halvljus och är konstruerad för:

enbart vänstertrafik,

både vänster- och högertrafik genom inställning av strålkastaren.

Figur 4 Figur 5

>PIC FILE= "L_2001131SV.006501.EPS">

En SB-enhet med ovanstående typgodkännandemärke är en strålkastare med ett lyktglas av plast som uppfyller kraven i dessa föreskrifter med avseende på enbart halvljus och är konstruerad för:

både vänster- och högertrafik, enbart högertrafik.

Figur 6 Figur 7

>PIC FILE= "L_2001131SV.006502.EPS">

En SB-enhet med ovanstående typgodkännandemärke är en strålkastare med ett lyktglas av plast som uppfyller kraven i dessa föreskrifter

med avseende enbart på halvljus och endast för vänstertrafik,

med avseende enbart på helljus.

Figur 8 Figur 9

>PIC FILE= "L_2001131SV.006601.EPS">

Märkning av en strålkastare som uppfyller kraven i föreskrifterna nr 5 med avseende både på halv- och helljus och konstruerad endast för högertrafik.

Halvljusglödlampan skall inte tändas samtidigt som helljusglödlampan eller någon annan lampa med vilken den är sammanbyggd. Exempel på förenklad märkning för grupperade eller kombinerade lyktor eller flerfunktionslyktor.

Figur 10

>PIC FILE= "L_2001131SV.006701.EPS">

(De lodräta och vågräta linjerna anger schematiskt anordningen för ljussignalering. De utgör inte en del av typgodkännandemärket).

Observera:

De fyra exemplen ovan härrör från en belysningsanordning med ett typgodkännandemärke för:

En främre positionslykta godkänd i enlighet med ändringsserie 01 av föreskrifterna nr 7.

En strålkastare som uppfyller kraven i dessa föreskrifter med avseende på halv- och helljus, och som är konstruerad för både vänster- och högertrafik och som är försedd med ett lyktglas av plast.

Ett främre dimljus godkänt i enlighet med ändringsserie 02 av föreskrifterna nr 19 och som är försedd med ett lyktglas av plast.

En främre körriktningsvisare av typ 1 a godkänd i enlighet med ändringsserie 02 av föreskrifterna nr 6.

Figur 11

Lampa sammanbyggd med en strålkastare

Exempel nr 1:

>PIC FILE= "L_2001131SV.006801.EPS">

Ovanstående exempel motsvarar märkningen av ett lyktglas av plast som är avsedd för användning i olika typer av strålkastare, nämligen

antingen: en strålkastare med ett halvljus som är konstruerat för höger- och vänstertrafik och ett helljus typgodkänt i Tyskland (E1) i enlighet med ändringsserie 02 av föreskrifterna nr 5, och som är sammanbyggd med en främre körriktningsvisare typgodkänd i enlighet med ändringsserie 01 av föreskrifterna nr 7,

eller: en strålkastare med ett halvljus som är konstruerat för höger- och vänstertrafik och ett helljus med en maximistyrka på mellan 86250 och 101250 candela, godkänd i Tyskland (E1) i enlighet med ändringsserie 02 av föreskrifterna nr 31, och som är sammanbyggd med samma främre körriktningsvisare som ovan,

eller: någon av ovanstående två strålkastare godkänd som enskild lampa. Strålkastarens huvudenhet skall vara märkt med det enda giltiga typgodkännandenumret, t.ex.

>PIC FILE= "L_2001131SV.006802.EPS">

Figur 11

Exempel nr 2:

>PIC FILE= "L_2001131SV.006901.EPS">

Ovanstående exempel motsvarar märkningen av ett lyktglas som används i en enhet med två strålkastare typgodkänd i Tyskland (E1), och som består av en strålkastare som avger ett halvljus som är avsett både för vänster- och högertrafik och ett helljus som uppfyller kraven i föreskrifterna nr 1, och av en strålkastare som avger ett helljus som uppfyller kraven i föreskrifterna nr 5.

SB2 - SB-ENHET, 180 mm (7 tum) i diameter, TYP 2 "DOUBLE BEAM" (BÅDE HEL- OCH HALVLJUS)

>PIC FILE= "L_2001131SV.006902.EPS">

SB3 - SB-ENHET, 180 mm (7 tum) i diameter, TYP 1 "SINGLE BEAM" (ENDAST HELLJUS)

>PIC FILE= "L_2001131SV.007001.EPS">

SB4 - SB-ENHET, 180 mm (7 tum) i diameter, TYP 2 "SINGLE BEAM" (ENDAST HALVLJUS)

>PIC FILE= "L_2001131SV.007002.EPS">

SB5 - SB-ENHET, 145 mm (5,75 tum) i diameter, TYP 1 "SINGLE BEAM" (ENDAST HALVLJUS)

>PIC FILE= "L_2001131SV.007101.EPS">

SB7 - SB-ENHET, 145 mm (5,75 tum) i diameter, TYP 1 "SINGLE BEAM" (ENDAST HALVLJUS)

>PIC FILE= "L_2001131SV.007102.EPS">

>PIC FILE= "L_2001131SV.007201.EPS">

>PIC FILE= "L_2001131SV.007202.EPS">

BILAGA 5

Prov av stabiliteten hos de fotometriska egenskaperna hos tända strålkastare

PROV PÅ KOMPLETTA STRÅLKASTARE

När de fotometriska värdena har mätts enligt bestämmelserna i dessa föreskrifter, i punkten Emax för helljuset och i punkterna HV, 50 R och B 50 L för halvljuset (eller i HV, 50 L, B 50 R för strålkastare som konstruerats för vänstertrafik), skall ett komplett strålkastarexemplar provas med avseende på stabiliteten hos de fotometriska egenskaperna när strålkastaren är tänd. Med termen "komplett strålkastare" avses den kompletta strålkastaranordningen inklusive omgivande karosseridelar och lampor som kan påverka värmespridningen.

1. PROV AV STABILITETEN HOS DE FOTOMETRISKA EGENSKAPERNA

Proven skall utföras i torr och stillastående luft vid en omgivande temperatur av 23° +-5 °C, varvid den kompletta strålkastaren skall vara fastsatt på en anordning som motsvarar den riktiga installationen på fordonet.

1.1. Ren strålkastare

Strålkastaren skall vara tänd under 12 timmar enligt beskrivningen i punkt 1.1.1 och kontrolleras såsom föreskrivs i punkt 1.1.2.

1.1.1. Provningsförfarande

Strålkastaren skall vara tänd under angiven tid enligt följande:

1.1.1.1. a) I de fall där endast en ljusfunktion (helljus eller halvljus) skall typgodkännas, skall motsvarande glödlampa vara tänd under den föreskrivna tiden(1).

b) I de fall då helljusstrålkastaren och halvljusstrålkastaren består av en flerfunktionslykta (SB-enhet med dubbla glödlampor) gäller följande:

- Om den sökande uppger att strålkastaren skall användas med en glödlampa(2) tänd i taget, skall provningen utföras enligt dessa villkor och varje angiven ljusfunktion skall vara tänd(3) efter varandra under halva den tid som anges i punkt 1.1.

- I alla andra fall(4)(5) skall strålkastaren utsättas för följande driftcykel tills den angivna tiden uppnåtts:

15 minuter med halvljusglödlampan tänd

5 minuter med alla glödlampor tända.

c) För grupperade ljusfunktioner skall alla enskilda funktioner vara tända samtidigt under den tid som anges för de enskilda ljusfunktionerna (a); detta gäller även vid användning av flerfunktionslyktor (b), enligt tillverkarens anvisningar.

1.1.1.2. Provspänning

Spänningen skall vara inställd så att den ger ett wattal som ligger 15 % (26 % för 24 V) högre än den märkeffekt som anges i dessa föreskrifter för den typ av SB-enhet som skall provas.

1.1.2. Provresultat

1.1.2.1. Okulärbesiktning

När strålkastaren har återfått samma temperatur som omgivningen skall strålkastarlyktglaset rengöras med en ren, fuktig bomullstrasa. Därefter skall lyktglaset kontrolleras visuellt, varvid ingen förvrängning, deformation, sprickbildning eller färgförändring skall kunna iakttas.

1.1.2.2. Fotometriskt prov

För att uppfylla kraven i dessa föreskrifter skall de föreskrivna fotometriska värdena uppnås i följande punkter:

Halvljus:

50R - B50L - HV för strålkastare konstruerade för högertrafik

50L - B50R - HV för strålkastare konstruerade för vänstertrafik

Helljus:

Punkten Emax

En ytterligare inställning får utföras för att ta hänsyn till eventuell deformation av strålkastarfästet på grund av värme (ändring av "ljus/mörker-gränsens" läge behandlas i punkt 2 i denna bilaga). En avvikelse på 10 procent, inklusive toleransen för det fotometriska mätförfarandet, kan tillåtas mellan de fotometriska egenskaperna och de värden som uppmätts före provningen.

1.2. Smutsig strålkastare

Efter prov enligt punkt 1.1 ovan skall strålkastaren vara tänd under en timme enligt punkt 1.1.1, sedan den preparerats enligt punkt 1.2.1 och kontrollerats enligt punkt 1.1.2.

1.2.1. Förberedelse av strålkastaren

1.2.1.1. Provblandning

1.2.1.1.1. För strålkastare med yttre lyktglas av plast:

Den blandning av vatten och föroreningsmedel som skall anbringas på strålkastaren skall bestå av

9 viktdelar kiselsand med en kornstorlek av 0-100 µm,

1 viktdel finmalen träkol (bokved) med en kornstorlek av 0-100 µm,

0,2 viktdelar NaCMC(6), och

lämplig mängd av destillerat vatten med en konduktivitet som är <= 1 mS/m.

Blandningen får inte vara mer än 14 dagar gammal.

1.2.1.1.2. För strålkastare med ett yttre lyktglas av plast:

Den blandning av vatten och föroreningsmedel som skall anbringas på strålkastaren skall bestå av

9 viktdelar kiselsand med en kornstorlek av 0-100 µm,

1 viktdel finmalen träkol (bokved) med en kornstorlek av 0-100 µm,

0,2 viktdelar NaCMC(7), och

13 viktdelar destillerat vatten med en konduktivitet som är <= 1 mS/m, och

2 +- 1 viktdel ytaktivt medel(8).

Blandningen får inte vara mer än 14 dagar gammal.

1.2.1.2. Anbringande av provblandningen på strålkastaren

Provningsblandningen skall anbringas jämnt över hela den ljusavgivande ytan på strålkastaren och sedan lämnas att torka. Detta förfarande skall upprepas tills belysningsvärdet har minskat till 15-20 % av de värden som uppmätts i var och en av följande punkter under de förhållanden som beskrivs i punkt 1 ovan:

Punkten Emax

för helljusets fotometriska värde hos en strålkastare med både halv- och helljus.

Punkten Emax

för helljusets fotometriska värde hos en helljusstrålkastare.

50 R och 50 V(9) för strålkastare med enbart halvljus, konstruerad för högertrafik.

50L och 50 V(10) för strålkastare med enbart halvljus, konstruerad för vänstertrafik.

1.2.1.3. Mätutrustning

Mätutrustningen skall vara likvärdig med den som används vid provning för typgodkännande av strålkastare.

2. PROV MED AVSEENDE PÅ "LJUS/MÖRKER-GRÄNSENS" LÄGESFÖRÄNDRING I SIDLED GENOM VÄRMEPÅVERKAN

Vid detta prov kontrolleras att "ljus/mörker-gränsens" lägesförändring i sidled genom värmepåverkan inte överstiger ett bestämt värde för en tänd halvljusstrålkastare. Sedan strålkastaren kontrollerats enligt punkt 1.1 skall den provas enligt punkt 2.1 utan att tas bort från eller återjusteras i provningsfixturen.

2.1. Provningar

Provet skall utföras i torr och stillastående luft vid en omgivande temperatur av 23° +- 5 °C. Strålkastarens halvljus skall vara tänt, med en serietillverkad SB-enhet som åldrats under minst en timme, utan att strålkastaren tas bort från eller återjusteras i provningsfixturen. (För denna provning skall spänningen ställas in enligt punkt 1.1.1.2). Läget för "ljus/mörker-gränsens" horisontella del (mellan vv och den vertikala linjen genom punkten B50L för högertrafik eller B50R för vänstertrafik) skall kontrolleras tre minuter (r3) respektive 60 minuter (r60) efter det att ljuset tänts. Mätningen av "ljus/mörker-gränsens" lägesförändring enligt ovan skall utföras enligt vilken metod som helst som ger tillräcklig noggrannhet och reproducerbara resultat.

2.2. Provresultat

2.2.1. Resultatet, uttryckt i milliradianer (mrad) skall anses vara godtagbart om det absoluta värdet

Är1 = | r3 - r60

som uppmätts för strålkastaren är högst 1,0 mrad (Är1 <= 1.0 mrad).

2.2.2. Om värdet är högre än 1,0 mrad, men inte högre än 1,5 mrad (1.0 mrad <= Är1 <= 1.5 mrad) skall emellertid en andra strålkastare provas enligt punkt 2.1, sedan den tre gånger utsatts för nedan beskrivna cykel för att stabilisera de mekaniska delarnas lägen i strålkastaren på ett fäste som är representativt för den riktiga installationen i fordonet. Halvljuset skall vara tänt i en timme (spänningen skall ställas in enligt punkt 1.1.1.2).

Därefter skall lampan vara släckt en timme.

Strålkastaren skall anses vara godkänd om medelvärdet av de absoluta värdena Är1 uppmätta på det första provexemplaret och ÄrII uppmätt på det andra provexemplaret är högst 1,0 mrad.

(ÄrI + ÄrII )/2 <= 1,0 mrad)

(1) Om den strålkastare som skall provas är grupperad och/eller sammanbyggd med signaleringslampor, skall de senare vara tända under hela provet. Om det rör sig om körriktningsvisare, skall de blinka med ett på/av-intervall på ungefär ett till ett.

(2) Om två glödlampor är tända samtidigt när helljustutan används, skall detta inte anses som normal användning av bägge glödlamporna samtidigt.

(3) Om den strålkastare som skall provas är grupperad och/eller sammanbyggd med signaleringslampor, skall de senare vara tända under hela provet. Om det rör sig om körriktningsvisare, skall de blinka med ett på/av-intervall på ungefär ett till ett.

(4) Om den strålkastare som skall provas är grupperad och/eller sammanbyggd med signaleringslampor, skall de senare vara tända under hela provet. Om det rör sig om körriktningsvisare, skall de blinka med ett på/av-intervall på ungefär ett till ett.

(5) Om två glödlampor är tända samtidigt när helljustutan används, skall detta inte anses som normal användning av bägge glödlamporna samtidigt.

(6) NaCMC är ett natriumsalt av karboxymetylcellulosa, vanligen benämnd CMC. Den NaCMC som används i smutsblandningen skall ha en substitutionsgrad (DS) som är 0,6-0,7 och en viskositet av 200-300 cP för en tvåprocentig lösning vid 20 °C.

(7) Om den strålkastare som skall provas är grupperad och/eller sammanbyggd med signaleringslampor, skall de senare vara tända under hela provet. Om det rör sig om körriktningsvisare, skall de blinka med ett på/av-intervall på ungefär ett till ett.

(8) Mängdtoleransen beror på nödvändigheten att få en smuts som på ett riktigt sätt sprids över hela plastlyktglaset.

(9) Punkt 50 V är placerad 375 mm nedanför HV på den vertikala linjen v-v på skärmen vid ett avstånd av 25 m.

(10) Punkt 50 V är placerad 375 mm nedanför HV på den vertikala linjen v-v på skärmen vid ett avstånd av 25 m.

BILAGA 6

Krav för strålkastare med lyktglas av plast - provning av lyktglas eller provexemplar och av kompletta strålkastare

1. ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER

1.1. Provexemplaren som tillhandahålls enligt punkt 3.2.4 i dessa föreskrifter skall överensstämma med de specifikationer som anges i punkt 2.1 till 2.5 nedan.

1.2. Två av de fem provexemplar av kompletta strålkastare som tillhandahålls enligt punkt 3.2.3 i dessa föreskrifter och som innehåller lyktglas av plast skall, med avseende på lyktglasmaterialet, överensstämma med de specifikationer som anges i punkt 2.6 nedan.

1.3. Provexemplaren av lyktglasen av plast eller materialprover skall, tillsammans med reflektorn som de är avsedda att monteras på (om så är tillämpligt), utsättas för typgodkännandeprov enligt den tidsordning som anges i tabell A som finns i tillägg 1 till denna bilaga.

1.4. Om strålkastartillverkaren kan bevisa att produkten redan klarat de prov som anges i punkt 2.1-2.5, eller motsvarande prov i enlighet med andra föreskrifter, behöver dessa prov inte upprepas. Endast de prov som anges i tabell B i tillägg 1 är obligatoriska.

2. PROVNINGAR

2.1. Motståndskraft mot temperaturförändringar

2.1.1. Provningar

Tre nya provexemplar (lyktglas) skall utsättas för fem cykler av temperatur- och fuktighetsändringar (RH = relativ fuktighet) enligt följande:

- 3 timmar vid 40 °C +- 2 °C och en relativ luftfuktighet på 85-95 %,

- 1 timme vid 23 °C +- 5 °C och en relativ luftfuktighet på 60-75 %,

- 15 timmar vid - 30 °C +- 2 °C,

- 1 timme vid 23 °C +- 5 °C och en relativ luftfuktighet på 60-75 %,

- tre timmar vid 80 °C+- 2 °C

- 1 timme vid 23 °C +- 5 °C och en relativ luftfuktighet på 60-75 %,

Före detta prov skall provexemplaren utsättas för en temperatur på 23 °C +- 5 °C och en relativ luftfuktighet på 60-75 % under minst fyra timmar.

Observera:

Entimmesperioderna vid 23 °C +- 5 °C omfattar övergångsperioden från en temperatur till en annan, som behövs för att undvika termiska chockeffekter.

2.1.2. Fotometriska mätningar

2.1.2.1. Metod

Fotometriska mätningar skall utföras på provexemplaren före och efter provet. Dessa mätningar skall utföras med en standardglödlampa i följande punkter:

- B 50 L och 50 R för halvljuset på en strålkastare för halvljus eller en strålkastare för halv-/helljus (B 50 R och 50 L för en strålkastare avsedd för vänstertrafik),

- Emax-läget för helljuset för en strålkastare för helljus eller en strålkastare för halv-/helljus.

2.1.2.2. Resultat

Skillnaden mellan de uppmätta fotometriska värdena för varje exemplar före och efter provet får inte överskrida 10 procent inklusive toleranserna för det fotometriska mätförfarandet.

2.2. Motståndskraft mot atmosfärisk och kemisk påverkan

2.2.1. Motståndskraft mot atmosfärisk påverkan

Tre nya provexemplar (lyktglas eller materialprover) skall utsättas för strålning från en källa som har en spektral energifördelning som liknar den ett svart föremål har vid en temperatur mellan 5500 K och 6000 K. Lämpliga filter skall placeras mellan källan och provexemplaren för att i största möjliga utsträckning minska eventuell strålning med våglängder under 295 nm och över 2500 nm. Exemplaren skall utsättas för en energibestrålning av 1200 W/m2 +- 200 W/m2 under så lång tid att den totalt mottagna energin motsvarar 4500 MJ/m2 +-200 MJ/m2. I inneslutningen skall temperaturen, mätt på den svarta plattan som är placerad på samma höjd som provexemplaren, vara 50 °C +- 5 °C. För att få regelbunden exponering skall provexemplaren rotera runt strålningskällan med en hastighet av 1 till 5 varv/min. Provexemplaren skall sprutas med destillerat vatten med en konduktivitet under 1 mS/m vid en temperatur på 23 °C +- 5 °C i enlighet med följande:

- sprutning: 5 minuter,

- torkning: 25 minuter,

2.2.2. Motståndskraft mot kemisk påverkan

Sedan provet som beskrivs i punkt 2.2.1 ovan och mätningarna som beskrivs i punkt 2.2.3.1 nedan har utförts skall ytterytan på de nämnda tre provexemplaren behandlas enligt punkt 2.2.2.2 med den blandning som anges i punkt 2.2.2.1 nedan.

2.2.2.1. Provblandning

Provblandningen skall bestå av 61,5 % n-heptan, 12,5 % toluen, 7,5 % tetrakloretan, 12,5 % trikloretylen and 6 % xylen (mätt i volymprocent).

2.2.2.2. Anbringande av provblandningen

En bomullstrasa dränks in (enligt ISO 105) tills den är mättad med den lösning som beskrivs i punkt 2.2.2.1 ovan. Trasan läggs inom 10 sekunder på provexemplarets ytteryta och pressas mot provexemplarets yta under 10 minuter med ett tryck av 50 N/cm2, vilket motsvarar en kraft av 100 N anbringad på en provyta som är 14 × 14 mm. Under denna 10-minuters period skall bomullstrasan dränkas in igen, så att sammansättningen av den pålagda vätskan hela tiden är likadan som den föreskrivna provblandningen. Under appliceringstiden är det tillåtet att anbringa en motkraft mot det pålagda trycket för att förhindra sprickbildning.

2.2.2.3. Rengöring

Sedan appliceringen av provblandningen avslutats skall provexemplaren lufttorka och sedan tvättas med den lösning som beskrivs i punkt 2.3. (Motståndskraft mot rengöringsmedel) vid 23 °C +- 5 °C. Därefter skall provexemplaren sköljas försiktigt med destillerat vatten som innehåller högst 0,2 % orenheter vid 23 °C +- 5 °C och därefter torkas av med en mjuk trasa.

2.2.3. Resultat

2.2.3.1. Efter provet av motståndskraft mot atmosfärisk påverkan, skall provexemplarens ytteryta vara fri från sprickor, repor, flisbildning och deformation, och medelförändringen i ljustransmission Ät = (T2 - T3) / T2 =, mätt på de tre provexemplaren enligt det förfarande som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga, inte vara större än 0,020 (Ä tm <= 0.020).

2.2.3.2. Efter provet av motståndskraft mot kemisk påverkan, får provexemplaren inte ha några spår av kemiska förändringar som kan orsaka någon betydande förändring i ljusspridningen, vars medelspridning Äd = (T5 - T4) / T2 =, mätt på de tre provexemplaren enligt det förfarande som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga, inte får vara större än 0.020(Ädm <= 0.020).

2.3. Motståndskraft mot rengöringsmedel och kolväten

2.3.1. Motståndskraft mot rengöringsmedel

Den yttre ytan på de tre provexemplaren (lyktglas eller materialprover) skall upphettas till 50 °C +- 5 °C och därefter under fem minuter sänkas ned i en blandning med en temperatur på 23 °C +- 5 °C och som till 99 % består av destillerat vatten som innehåller högst 0,02 % orenheter och 1 % alkylarylsulfonat. Vid slutet av provet skall provexemplaren torkas vid 50 °C +- 5 °C. Provexemplarens yta skall rengöras med en fuktig trasa.

2.3.2. Motståndskraft mot kolväten

Den yttre ytan på de tre provexemplaren skall sedan gnuggas lätt under en minut med en bomullstrasa indränkt i en blandning bestående av 70 procent n-heptan och 30 procent toluen (volymprocent), och får sedan lufttorka.

2.3.3. Resultat

Sedan ovanstående två prov genomförts efter varandra skall medelförändringen i ljustransmission Ät = (T2 - T3) / T2 =, mätt på de tre provexemplaren enligt det förfarande som beskrivs i tillägg 2 till denna bilaga, inte vara större än 0.010 (Ätm <= 0.010).

2.4. Motståndskraft mot mekanisk förslitning

2.4.1. Mekanisk förslitningsmetod

Ytterytan av de tre nya provexemplaren (lyktglasen) skall utsättas för prov med jämn mekanisk förslitning enligt den metod som beskrivs i tillägg 3 till denna bilaga.

2.4.2. Resultat

Efter detta prov skall förändringarna

i ljustransmission Ät = (T2 - T3) / T2,

och i ljusspridning Äd = (T5 - T4) / T2,

mätas enligt det förfarande som beskrivs i tillägg 2 i det område som anges i punkt 2.2.4 ovan. Medelvärdet för de tre provexemplaren skall vara sådant att

Ätm <= 0.100

Ädm <= 0.050.

2.5. Prov av vidhäftningsförmågan för beläggningar, om sådana finns

2.5.1. Preparering av provexemplaret

En 20 × 20 mm stor yta av beläggningen på ett lyktglas skall skäras med ett rakblad eller en nål i ett rutmönster där rutorna är cirka 2 × 2 mm. Trycket på bladet eller nålen skall vara tillräckligt för att åtminstone skära igenom beläggningen.

2.5.2. Beskrivning av provet

Använd självhäftande tejp med en vidhäftningsförmåga på 2 N (per centimeter bredd) +- 20 % uppmätt i enlighet med standardvillkoren i tillägg 4 till denna bilaga. Tejpen, som skall vara minst 25 mm bred, skall under minst fem minuter pressas mot ytan som preparerats enligt punkt 2.5.1. Därefter skall tejpens ände påverkas med en kraft så att vidhäftningsförmågan till aktuell yta balanseras av en kraft som är vinkelrät mot den ytan. Vid detta skede skall tejpen dras bort med en jämn hastighet av 1,5 m/s +- 0,2 m/s.

2.5.3. Resultat

Ingen väsentlig försämring av den inrutade ytan får ha uppstått. Försämringar vid korsningarna mellan rutorna eller kanterna av snitten skall vara tillåtna om den försämrade ytan inte är större än 15 procent av den inrutade ytan.

2.6. Prov av kompletta strålkastare med lyktglas av plast

2.6.1. Motståndskraft mot mekanisk förslitning av lyktglaset

2.6.1.1. Provningar

Lyktglaset på provexemplar nummer 1 skall utsättas för det prov som beskrivs i punkt 2.4.1 ovan.

2.6.1.2. Resultat

Efter provet skall resultaten av de fotometriska mätningarna som görs på strålkastaren enligt dessa föreskrifter inte med mer än 30 procent överskrida de föreskrivna maximala värdena i punkterna B 50 L och HV och inte vara mer än 10 procent lägre än de föreskrivna minsta värdena i punkt 75 R (för strålkastare avsedda för vänstertrafik är det punkterna B 50 R, HV och 75 L som skall granskas).

2.6.2. Prov av vidhäftningsförmågan för beläggningar, om sådana finns

Lyktglaset på provexemplar nummer 2 skall utsättas för det prov som beskrivs i punkt 2.5 ovan.

3. KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSEN

3.1. Strålkastarna i en serie skall, med avseende på använda material för tillverkning av lyktglas, anses överensstämma med dessa föreskrifter om

3.1.1. provexemplarets ytteryta, efter provet av motståndskraft mot kemisk påverkan och provet av motståndskraft mot rengöringsmedel och kolväten, inte uppvisar sprickor, flisbildning eller deformation som är synlig med blotta ögat (se punkt 2.2.2, 2.3.1 och 2.3.2),

3.1.2. de fotometriska värdena, efter provet som beskrivs i punkt 2.6.1.1, i mätpunkterna som granskas i punkt 2.6.1.2 ligger inom de gränser som föreskrivs för produktionsöverensstämmelse i dessa föreskrifter.

3.2. Om provresultaten inte uppfyller kraven skall proven upprepas med ett annat slumpvis valt provexemplar.

Bilaga 6 - tillägg 1

TIDSORDNING FÖR TYPGODKÄNNANDEPROV

A. Prov på plastmaterial (lyktglas eller materialprover tillhandahållna enligt punkt 3.2.4 i dessa föreskrifter)

>Plats för tabell>

B. Prov på kompletta strålkastare (tillhandahållna enligt punkt 3.2.3 i dessa föreskrifter)

>Plats för tabell>

Bilaga 6 - tillägg 2

METOD FÖR MÄTNING AV SPRIDNING OCH TRANSMISSION AV LJUS

1. UTRUSTNING (se figur)

Strålen från en kollimator K med halv avvikelse β/2 = 17,4 × 10-4 är begränsad av en bländare DTmed en 6 mm stor öppning mot vilken provstativet står.

En akromatisk samlingslins L2, som är korrigerad mot sfäriska avvikelser, förenar bländaren DTmed mottagaren R. Diametern på linsen L2 skall vara sådan att den inte skärmar av ljuset, som sprids av provexemplaret, inom en kon med en halv toppvinkel av β /2 = 14°.

En ringformig bländare DD, med vinklarna α a/2 = 1° och α max/2 = 12° är placerad i linsen L2:s fokalplan.

Den ogenomskinliga centrala delen av bländaren är nödvändig för att hindra ljuset att komma direkt från ljuskällan. Det skall vara möjligt att ta bort bländarens centrala del från ljusstrålen på ett sådant sätt att den när den sätts tillbaka hamnar i exakt samma läge.

Avståndet L2 DT och brännvidden F2(1) för linsen L2 skall väljas så att bilden från DT helt täcker mottagaren R.

När det ursprungliga infallande ljusflödet anges till 1000 enheter, skall varje avläsnings totala noggrannhet vara bättre än 1 enhet.

2. MÄTNINGAR

>Plats för tabell>

>PIC FILE= "L_2001131SV.008401.EPS">

(1) För L2 rekommenderas användningen av en brännvidd av cirka 80 mm.

Bilaga 6 - tillägg 3

METOD FÖR BLÄSTERPROV

1. PROVNINGSUTRUSTNING

1.1. Blästerpistol

Blästerpistolen som används skall vara utrustad med ett munstycke med 1,3 mm diameter som tillåter en hastighet på vätskeflödet av 0,24 +- 0,02 l/minut vid ett driftstryck på 6,0 bar - 0, + 0,5 bar. Under dessa driftsförhållanden skall det sprutmönster som erhålls vara 170 mm +- 50 mm i diameter på den yta som är utsatt för förslitning, på ett avstånd av 380 mm +- 10 mm från munstycket.

1.2. Provblandning

Provblandningen skall bestå av

- kiselsand med hårdheten 7 på Mohr-skalan, med en kornstorlek mellan 0 och 0,2 mm och i det närmaste normalfördelad, med en vinkelfaktor av 1,8 till 2,

- vatten med en hårdhet som inte är större än 205 g/m3, i en blandning bestående av 25 g sand per liter vatten.

2. PROVNINGAR

Strålkastarlyktglasets ytteryta skall en eller flera gånger utsättas för blästring enligt ovan. Blästerstrålen skall vara i det närmaste vinkelrät mot provytan.

Förslitningen skall kontrolleras med hjälp av ett eller flera provexemplar av glas som placeras som en referens nära lyktglaset som skall provas. Blästring skall ske tills förändringen i ljusspridning för provexemplaret eller provexemplaren, mätta med den metod som beskrivs i tillägg 2, är sådan att

>Hänvisning till >

Flera referensexemplar kan användas för att kontrollera att hela ytan som provats har förslitits jämnt.

Bilaga 6 - tillägg 4

VIDHÄFTNINGSPROV FÖR TEJP

1. SYFTE

Denna metod gör det möjligt att under standardiserade förhållanden avgöra den linjära vidhäftningskraften för en tejp på en glasskiva.

2. PRINCIP

Mätning av den kraft som behövs för att dra bort en tejp från en glasskiva vid en vinkel av 90°.

3. FÖRESKRIVNA ATMOSFÄRISKA FÖRHÅLLANDEN

De omgivande förhållandena skall vara 23 °C +- 5 °C med en relativ luftfuktighet på 65 +- 15 %.

4. PROVBITAR

Före provet skall tejprullen prepareras under 24 timmar under föreskrivna förhållanden (se punkt 3 ovan). Fem provbitar som alla är 400 mm långa skall provas från varje rulle. Dessa provbitar skall tas från rullen sedan de tre första varven tagits bort.

5. FÖRFARANDE

Detta prov skall ske under de omgivande förhållanden som anges i punkt 3.

Ta de fem provbitarna som dragits av från rullen radiellt med en hastighet av cirka 300 mm/s och applicera dem inom 15 sekunder på följande sätt:

- Lägg tejpen på glasskivan efter hand med en lätt längsgående gnuggande rörelse med fingret, utan överdrivet tryck, så att inga bubblor lämnas kvar mellan tejpen och glasskivan.

- Låt enheten vara under de föreskrivna förhållandena i 10 minuter.

- Dra loss cirka 25 mm av provbiten från skivan i ett plan som är vinkelrätt mot provbitens axelriktning.

- Sätt fast skivan och vik tillbaka tejpens fria del 90°. Lägg på kraft på ett sådant sätt att skiljelinjen mellan tejpen och skivan är vinkelrät mot denna kraft och vinkelrät mot skivan.

- Dra loss med en hastighet av 300 mm/s +- 30 mm/s och notera den kraft som behövs.

6. RESULTAT

De fem värden som fås skall ordnas efter storlek och medianvärdet tas som ett resultat av mätningen. Detta värde skall uttryckas i newton per centimeter av tejpens bredd.

BILAGA 7

Minimikrav för provtagning av kontrollant

1. ALLMÄNT

1.1. Kraven för överensstämmelse skall anses uppfyllda ur mekanisk och geometrisk synpunkt enligt kraven i dessa föreskrifter om skillnaderna, om sådana finns, inte är större än de oundvikliga variationerna vid tillverkningen.

1.2. I fråga om fotometriska egenskaper skall produktionsöverensstämmelsen hos masstillverkade strålkastare inte ifrågasättas om en strålkastare som slumpmässigt valts ut uppfyller följande villkor när de fotometriska egenskaperna provas:

1.2.1. Inget uppmätt värde får avvika i ofördelaktig riktning med mer än 20 procent från de värden som föreskrivs i dessa föreskrifter. För värden i punkt B 50 L (eller R) och inom område III får den största avvikelsen i ofördelaktig riktning vara enligt följande tabell:

B 50 L (eller R) 0,2 lux motsvarande 20 procent

0,3 lux motsvarande 30 procent

Område III 0,3 lux motsvarande 20 procent

0,45 lux motsvarande 30 procent

1.2.2. eller

1.2.2.1. för halvljuset, skall de värden som anges i dessa föreskrifter uppfyllas i punkten HV (med en tolerans av 0,2 lux) och, med den inställningen, i minst en punkt i varje område som avgränsas på skärmen (på 25 m avstånd) av en cirkel med 15 cm i radie runt punkterna B 50 L (eller R) (med en tolerans av 0,1 lux), 75 R (eller L), 25 R, 25 L och i hela den del av område IV som inte befinner sig mer än 22,5 cm över linjen mellan 25 R och 25 L, och om

1.2.2.2. HV för helljuset befinner sig innanför isoluxlinjen för 0,75 Emax, och ingen avvikelse större än + 20 procent för maximivärdena och - 20 procent för minimivärdena får konstateras för de fotometriska värdena i någon av de mätpunkter som anges i punkt 8.10 i dessa föreskrifter. Det skall inte fästas något avseende på referensmärkningen.

1.2.3. Om resultaten av provet som beskrivs ovan inte uppfyller kraven, får strålkastarens inställning ändras om ljusstrålens axel i sidled inte flyttas mer än en grad till höger eller vänster(1).

1.2.4. Strålkastare med uppenbara defekter skall inte tas med i provet.

1.2.5. Det skall inte fästas något avseende på referensmärkningen.

1.3. De kromatiska koordinaterna skall uppfyllas.

De fotometriska egenskaperna hos en strålkastare som avger selektivt gult ljus skall vara de värden som anges i dessa föreskrifter multiplicerat med 0,84.

2. FÖRSTA PROVTAGNING

Vid den första provtagningen skall fyra strålkastare väljas ut slumpmässigt. Det första exemplaret av två märks A och det andra exemplaret av två märks B.

2.1. Överensstämmelsen ifrågasätts inte

2.1.1. Vid provning enligt det provtagningsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga skall överensstämmelsen för masstillverkade strålkastare inte ifrågasättas om avvikelserna i ofördelaktig riktning för de uppmätta värdena för strålkastarna är följande:

2.1.1.1. För exemplar A

A1 en strålkastare 0 procent

en strålkastare, högst 20 procent

A2 bägge strålkastarna 0 procent

men högst 20 procent

gå till exemplar B

2.1.1.2. För exemplar B

B1 bägge strålkastarna 0 procent

2.1.2. eller om villkoren i punkt 1.2.2 för exemplar A är uppfyllda.

2.2. Överensstämmelsen ifrågasätts

2.2.1. Vid provning enligt det provtagningsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga skall överensstämmelsen för masstillverkade strålkastare ifrågasättas och tillverkaren uppmanas att se till att hans produktion uppfyller kraven (anpassning av produktion) om avvikelserna för de uppmätta värdena för strålkastarna är följande:

2.2.1.1. För exemplar A

A3 en strålkastar högst 1 % 20 procent

en strålkastare mer än 20 procent

men högst 30 procent

2.2.1.2. För exemplar B

B2 i fråga om A2

en strålkastare, mer än 0 procent

men högst 20 procent

en strålkastare, högst 20 procent

B3 i fråga om A2

en strålkastare 0 procent

en strålkastare, mer än 20 procent

men högst 30 procent

2.2.2. eller om villkoren i punkt 1.2.2 för exemplar A inte är uppfyllda.

2.3. Typgodkännande återkallat

Överensstämmelsen skall ifrågasättas och punkt 10 tillämpas om, vid provning enligt det provtagningsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga, avvikelserna för de uppmätta värdena för strålkastarna är följande:

2.3.1. För exemplar A

A4 en strålkastare högst 20 procent

en strålkastare mer än 30 procent

A5 bägge strålkastarna mer än 20 procent

2.3.2. För exemplar B

B4 i fråga om A2

en strålkastare mer än 0 procent

men högst 20 procent

en strålkastare mer än 20 procent

B5 i fråga om A2

bägge strålkastarna mer än 20 procent

B6 i fråga om A2

en strålkastare 0 procent

en strålkastare mer än 30 procent

2.3.3. eller om villkoren i punkt 1.2.2 för exemplaren A och B inte är uppfyllda.

3. UPPREPAD PROVTAGNING

I fallen A3, B2 och B3 är en upprepad provtagning nödvändig, inom två månader efter underrättelsen, med ett tredje provexemplar C bestående av två strålkastare och med ett fjärde provexemplar D bestående av två strålkastare som väljs ur ett parti som tillverkats efter anpassning av produktionen.

3.1. Överensstämmelsen ifrågasätts inte

3.1.1. Vid provning enligt det provtagningsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga skall överensstämmelsen för masstillverkade strålkastare inte ifrågasättas om avvikelserna för de uppmätta värdena för strålkastarna är följande:

3.1.1.1. För exemplar C

C1 en strålkastare 0 procent

en strålkastare högst 20 procent

C2 bägge strålkastarna mer än 0 procent

men högst 20 procent

gå till exemplar D

3.1.1.2. För exemplar D

D1 i fråga om C2

bägge strålkastarna 0 procent

3.1.2. eller om villkoren i punkt 1.2.2 för exempel C är uppfyllda.

3.2. Överensstämmelsen ifrågasätts

3.2.1. Vid provning enligt det provtagningsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga skall överensstämmelsen för masstillverkade strålkastare ifrågasättas och tillverkaren uppmanas att se till att hans produktion uppfyller kraven (anpassning av produktion) om avvikelserna för de uppmätta värdena för strålkastarna är följande:

3.2.1.1. För exemplar D

D2 i fråga om C2

en strålkastare mer än 0 procent

men högst 20 procent

en strålkastare högst 20 procent

3.2.1.2. eller om villkoren i punkt 1.2.2 för exemplar C inte är uppfyllda.

3.3. Typgodkännande återkallat

Överensstämmelsen skall ifrågasättas och punkt 13 tillämpas om, vid provning enligt det provtagningsförfarande som visas i figur 1 i denna bilaga, avvikelserna för de uppmätta värdena för strålkastarna är följande:

3.3.1. För exemplar C

C3 en strålkastare högst 20 procent

en strålkastare mer än 20 procent

C4 bägge strålkastarna mer än 20 procent

3.3.2. För exemplar D

D3 i fråga om C2

en strålkastare 0 eller mer än 0 procent

en strålkastare mer än 20 procent

3.3.3. Eller om villkoren i punkt 1.2.2 för exemplaren C och D inte är uppfyllda.

4. "LJUS/MÖRKER-GRÄNSENS" FÖRÄNDRING I SIDLED

För kontroll av "ljus/mörker-gränsens" förändring i sidled under påverkan av värme, skall följande förfarande tillämpas:

En av strålkastarna av exemplar A skall efter det provtagningsförfarande som beskrivs i figur 1 i denna bilaga provas enligt det förfarande som beskrivs i punkt 2.1 i bilaga V, efter att tre gånger i följd ha blivit utsatt för den cykel som beskrivs i punkt 2.2.2 i bilaga V.

Strålkastaren skall anses vara godkänd om Δr inte överstiger 1,5 mrad.

Om detta värde överskrider 1,5 mrad, men är lägre än 2,0 mrad, skall den andra strålkastaren av exemplar A utsättas för provet. Medelvärdet för de uppmätta värdena för båda exemplaren får då inte överstiga 1,5 mrad.

Om värdet 1,5 mrad för exemplar A inte uppfylls, skall de två strålkastarna av exemplar B genomgå samma prov och värdet Δ r för var och en av dem får inte överstiga 1,5 mrad.

>PIC FILE= "L_2001131SV.009101.EPS">

(1) Se motsvarande fotnot i föreskrifterna.