1.

Övergripande beskrivningar av hot och tillhörande sårbarhet eller attackmetod anges i tabell A1. Tabell A1 Förteckning över sårbarhet eller attackmetod relaterad till hoten Övergripande och detaljerade beskrivningar av sårbarhet/hot Exempel på sårbarhet eller attackmetod 4.3.1 Hot med avseende på backendservrar kopplade till fordon i området 1 Backendservrar används som ett sätt att attackera ett fordon eller hämta data 1.1 Personals missbruk av privilegier (angrepp inifrån) 1.2 Obehörig internetåtkomst till servern (som möjliggörs genom exempelvis bakdörrar, sårbarheter i opatchad programvara, SQL-attacker eller på andra sätt) 1.3 Obehörig fysisk tillgång till servern (som genomförs med exempelvis usb-minnen eller andra medier som ansluts till servern) 2 Tjänster från backendservern störs och påverkar ett fordons drift 2.1 Attack mot backendservern som gör att den slutar fungera, t.ex. hindrar den att kommunicera med fordon och tillhandahålla tjänster som fordonen är beroende av 3 Fordonsrelaterade data som lagras på backendservrar försvinner eller skadas (”dataintrång”) 3.1 Personals missbruk av privilegier (angrepp inifrån) 3.2 Förlust av information i molnet. Känsliga data kan förloras till följd av attacker eller olyckor när data lagras av tredjepartsleverantör av molntjänster 3.3 Obehörig internetåtkomst till servern (som möjliggörs genom exempelvis bakdörrar, sårbarheter i opatchad programvara, SQL-attacker eller på andra sätt) 3.4 Obehörig fysisk tillgång till servern (som genomförs med exempelvis usb-minnen eller andra medier som ansluts till servern) 3.5 Dataintrång genom oavsiktlig datadelning (t.ex. administratörsfel) 4.3.2 Hot mot fordon med avseende på deras kommunikationskanaler 4 Manipulering av meddelanden eller data som mottas av fordonet 4.1 Manipulering av meddelanden genom att utge sig för att vara någon annan (t.ex. 802.11p V2X under kolonnkörning, GNSS-meddelanden etc.) 4.2 Sybil-attack (för att manipulera andra fordon att tro att det är många fordon på vägen) 5 Kommunikationskanaler används för att utföra obehörig manipulation, radering eller andra ändringar av kod/data i fordon 5.1 Kommunikationskanaler som tillåter kodinjektion, t.ex. injektion av en manipulerad binärfil i kommunikationsflödet 5.2 Kommunikationskanaler som tillåter manipulation av data/kod i fordon 5.3 Kommunikationskanaler som tillåter överskrivning av data/kod i fordon 5.4 Kommunikationskanaler som tillåter radering av data/kod i fordon 5.5 Kommunikationskanaler som tillåter införande av data/kod i fordonet (skriver datakod) 6 Kommunikationskanaler tillåter mottagning av osäkra/otillförlitliga meddelanden eller är sårbara för sessionskapning/omtagningsattacker 6.1 Information tas emot från en otillförlitlig eller osäker källa 6.2 Man-i-mitten-attack/sessionskapning 6.3 Omtagningsattack, t.ex. en attack mot en nätport som gör att angriparen kan nedgradera en motorstyrenhets programvara eller nätportens fasta programvara 7 Information kan enkelt lämnas ut, t.ex. genom att någon tjuvlyssnar på kommunikation eller genom att tillåta obehörig tillgång till känsliga filer eller mappar 7.1 Avlyssning av information/störande strålning/övervakning av kommunikation 7.2 Obehörig tillgång till filer eller data 8 Överbelastningsattacker via kommunikationskanaler för att störa fordonsfunktioner 8.1 En stor mängd skräpdata skickas till ett fordons informationssystem så att det inte kan tillhandahålla tjänster på normalt sätt 8.2 Attack i form av ett svart hål genom att angriparen blockerar meddelanden mellan fordon för att störa kommunikationen mellan dem 9 En obehörig användare får åtkomsträtt till fordonssystem 9.1 En obehörig användare får åtkomsträttigheter, t.ex. rootåtkomst 10 Virus som är inbyggda i kommunikationsmedier kan infektera fordonssystem 10.1 Virus som är inbyggda i kommunikationsmedier infekterar fordonssystem 11 Meddelanden som mottas av fordonet (t.ex. X2V-meddelanden eller diagnosmeddelanden), eller överförs i fordonet, innehåller skadligt innehåll 11.1 Skadliga interna meddelanden (t.ex. CAN-meddelanden) 11.2 Skadliga V2X-meddelanden, t.ex. mellan infrastruktur och fordon eller mellan två fordon (t.ex. CAM, DENM) 11.3 Skadliga diagnosmeddelanden 11.4 Skadliga proprietära meddelanden (t.ex. meddelanden som normalt skickas från OEM-företag eller leverantören av komponenten/systemet/funktionen) 4.3.3 Hot mot fordon med avseende på deras uppdateringsprocesser 12 Missbruk eller röjande av uppdateringsprocesser 12.1 Röjande av trådlösa processer för programvaruuppdatering. Detta inbegriper att fabricera systemets uppdateringsprogram eller fasta programvara 12.2 Röjande av lokala/fysiska processer för programvaruuppdatering. Detta inbegriper att fabricera systemets uppdateringsprogram eller fasta programvara 12.3 Programvara som manipuleras före uppdateringsprocessen (och därmed skadas), även om uppdateringsprocessen är intakt 12.4 Röjande av programvaruleverantörens krypteringsnycklar för att möjliggöra ogiltiga uppdateringar 13 Möjlighet att neka legitima uppdateringar 13.1 Överbelastningsattack mot uppdateringsserver eller -nätverk för att förhindra distribution av viktiga programvaruuppdateringar och/eller upplåsning av kundspecifika funktioner 4.3.4 Hot mot fordon med avseende på oavsiktliga mänskliga handlingar som underlättar en cyberattack 15 Legitima aktörer kan vidta åtgärder som oavsiktligt skulle underlätta en cyberattack 15.1 Ett oskyldigt offer (t.ex. ägare, operatör eller underhållsingenjör) luras att vidta en åtgärd för att oavsiktligt ladda upp sabotageprogram eller möjliggöra en attack 15.2 Fastställda säkerhetsförfaranden följs inte 4.3.5 Hot mot fordon med avseende på deras externa konnektivitet och anslutningar 16 Manipulation av fordonsfunktioners konnektivitet möjliggör en cyberattack, som kan inbegripa telematik, system som möjliggör fjärrbearbetning och system som använder trådlös korthållskommunikation 16.1 Manipulation av funktioner som är konstruerade för att fjärrstyra system, t.ex. fjärrnycklar, startspärrar och laddstolpar 16.2 Manipulation av fordonstelematik (t.ex. manipulation av temperaturmätning av känsliga varor, fjärrupplåsning av lastdörrar) 16.3 Interferens med trådlösa kortdistanssystem eller sensorer 17 Inbyggd programvara från tredje part, t.ex. underhållningssystem, används för att attackera fordonssystem 17.1 Förvanskade applikationer, eller applikationer med dålig programvarusäkerhet, som används för att attackera fordonssystem 18 Enheter som är anslutna till externa gränssnitt, t.ex. usb-portar och diagnosuttag, används för att attackera fordonssystem 18.1 Externa gränssnitt såsom usb-portar eller andra portar som används som angreppspunkt, t.ex. genom kodinjektion 18.2 Medier som är infekterade av ett virus och ansluts till ett fordonssystem 18.3 Diagnostisk åtkomst (t.ex. hårdvarunycklar i diagnosuttag) som används för att underlätta en attack, t.ex. manipulation av fordonsparametrar (direkt eller indirekt) 4.3.6 Hot mot fordonsdata/fordonskod 19 Hämtning av fordonsdata/fordonskod 19.1 Hämtning av upphovsrättsskyddad eller proprietär programvara från fordonssystem (piratkopiering) 19.2 Obehörig tillgång till ägarens personuppgifter, t.ex. identitet, betalkontoinformation, information om kontakter, platsinformation, fordonets elektroniska identitet etc. 19.3 Hämtning av krypteringsnycklar 20 Manipulation av fordonsdata/fordonskod 20.1 Olagliga/obehöriga ändringar av fordonets elektroniska identitet 20.2 Identitetsbedrägeri, t.ex. om en användare vill visa upp en annan identitet vid kommunikation med vägtullsystem eller tillverkares backend 20.3 Åtgärder för att kringgå övervakningssystem (t.ex. hacka/manipulera/blockera meddelanden såsom data från ODR-spårare eller antal körningar) 20.4 Manipulation av data för att förfalska ett fordons kördata (t.ex. körsträcka, hastighet, vägvisningar etc.) 20.5 Obehöriga ändringar av systemets diagnosdata 21 Radering av data/kod 21.1 Obehörig radering/manipulation av systemets händelseloggar 22 Införande av sabotageprogram 22.2 Införande av skadlig programvara eller skadlig programvaruaktivitet 23 Införande av ny programvara eller överskrivning av befintlig programvara 23.1 Fabricering av programvara i fordonets styrsystem eller informationssystem 24 Störning av system eller drift 24.1 Funktionsförlust, som t.ex. kan utlösas på det interna nätverket genom att översvämma en CAN-buss eller genom att framkalla fel på en motorstyrenhet via en stor mängd meddelanden 25 Manipulation av fordonsparametrar 25.1 Obehörig tillgång för att förfalska konfigurationsparametrarna för ett fordons centrala funktioner, t.ex. bromsdata, gräns för utlösning av krockkudde etc.) 25.2 Obehörig tillgång för att förfalska laddningsparametrarna, t.ex. laddspänning, laddningskraft, batteritemperatur etc. 4.3.7 Potentiella sårbarheter som kan utnyttjas om de inte skyddas eller förstärks tillräckligt 26 Krypteringsteknik kan skadas eller tillämpas inte i tillräcklig utsträckning 26.1 Kombination av korta krypteringsnycklar och lång giltighetstid som gör det möjligt för angripare att bryta krypteringen 26.2 Otillräcklig användning av krypteringsalgoritmer för att skydda känsliga system 26.3 Användning av krypteringsalgoritmer som redan är eller snart kommer att bli föråldrade 27 Delar eller leveranser kan skadas för att göra det möjligt för fordon att attackeras 27.1 Maskinvara eller programvara som är konstruerad för att möjliggöra en attack eller inte uppfyller konstruktionskriterierna för att förhindra en attack 28 Utveckling av programvara eller maskinvara möjliggör sårbarheter 28.1 Buggar i programvaran. Förekomsten av buggar i programvara kan utgöra en grund för potentiella sårbarheter som kan utnyttjas. Detta gäller särskilt om programvaran inte har provats för att kontrollera att känd dålig kod/buggar inte förekommer och för att minska risken för att okänd dålig kod/buggar ska förekomma 28.2 Användning av rester från utveckling (t.ex. felsökningsportar, JTAG-portar, mikroprocessorer, utvecklingscertifikat, utvecklarlösenord etc.) som kan ge åtkomst till motorstyrenheter eller göra det möjligt för angripare att få större privilegier 29 Nätverkets utformning leder till sårbarheter 29.1 Överflödiga internetportar som lämnas öppna och ger tillträde till nätverk 29.2 Nätverksseparation kringgås för att få kontroll. Specifika exempel är användningen av oskyddade nätslussar eller accesspunkter (t.ex. nätslussar mellan lastbil och släpvagn) för att kringgå skydd och få tillträde till andra nätverkssegment för att utföra sabotage, t.ex. skicka godtyckliga CAN-bussmeddelanden 31 Data kan överföras oavsiktligt 31.1 Dataintrång. Personuppgifter kan läcka när bilen byter användare (t.ex. säljs eller används som hyrbil med nya personer som hyr den) 32 Fysisk manipulation av system kan möjliggöra en attack 32.1 Manipulation av elektronisk maskinvara, t.ex. otillåten elektronisk maskinvara som tillförs bilen för att möjliggöra en man-i-mitten-attack Utbyte av tillåten elektronisk maskinvara (t.ex. sensorer) mot otillåten elektronisk maskinvara Manipulation av den information som en sensor samlar in (t.ex. genom natt använda en magnet för att manipulera den halleffektgivare som är ansluten till växellådan)