SV Europeiska unionens officiella tidning L 330/26

Föreskrift nr 26 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om godkännande av fordon med avseende på utskjutande delar

1. RÄCKVIDD OCH SYFTE

1.1. Dessa föreskrifter skall tillämpas på utskjutande delar av fordon i kategori M1 (1). Den skall inte tillämpas på backspeglar eller kulan på dragkrokar.

1.2. Syftet med dessa bestämmelser är att minska risken för eller svårighetsgraden av kroppsskador hos personer som träffas av karosseriet eller kommer i beröring med detta vid en kollision. Detta gäller både när fordon står stilla och är i rörelse.

2. DEFINITIONER

I dessa föreskrifter används följande beteckningar med de betydelser som anges här:

2.1. Typgodkännande av ett fordon: godkännandet av en fordonstyp med avseende på dess utskjutande delar.

2.2. Fordonstyp: en kategori av motorfordon vilka inte skiljer sig från varandra väsentligt i fråga om form eller material för den yttre ytan.

2.3. Yttre yt: fordonets utsida omfattande motorhuven, locket till bagageutrymmet, dörrarna, skärmarna, taket, belysnings- och ljussignaleringsanordningar och synliga förstärkningskomponenter.

2.4. Golvlinje: den linje som bestäms enligt följande:

Förskjut runt fordonet en kon med vertikal axel, med en höjd som inte anges och en halvvinkel på 30°, på så sätt att den hela tiden har lägsta möjliga kontaktpunkt med karosseriets yttre yta. Golvlinjen är det geometriska spår som bildas av dessa kontaktpunkter. Vid bestämmande av golvlinjen skall inte upphängningspunkterna för domkraft, avgasrören eller hjulen beaktas. Utskärningarna vid hjulen anses täckta av en tänkt yta som bildar en mjuk förlängning av omgivande, yttre yta. Stötfångarna i fordonets båda ändar skall beaktas vid bestämmande av golvlinjen. Beroende på vilket fordon det gäller, kan golvlinjen uppträda på stötfångarens yttre del eller på karosseridelen under stötfångaren. När två eller flera kontaktpunkter uppträder samtidigt, skall den nedre användas när golvlinjen bestäms.

2.5. Krökningsradie: radien för den cirkelbåge som bäst överensstämmer med den avrundade formen hos den aktuella delen.

2.6. Lastat fordon: ett fordon som har lastats till högsta tillåtna tekniska massa. Fordon som är försedda med hydropneumatisk, hydraulisk eller pneumatisk fjädring eller en anordning för automatisk nivåreglering som anpassar sig till lasten skall provas med fordonet under de mest ogynnsamma, normala körförhållanden som anges av tillverkaren.

När det gäller fordonets sidor, är fordonets yttersta, yttre kant det plan som är parallellt med fordonets längsgående mittplan och som sammanfaller med dess yttre sidokant och, när det gäller fordonets front och bakparti, dess vinkelräta tvärplan som sammanfaller med de yttersta kanterna baktill och framtill. Följande utskjutande delar skall emellertid inte räknas in:

2.7.1. Däcken nära marken och anslutningar för däcktrycksmätare.

2.7.2. Eventuella halkskyddsanordningar som kan vara monterade på hjulen.

2.7.3. Backspeglar.

2.7.4. Körriktningsvisare på sidorna, markeringslampor, positionslampor framtill och baktill (på sidorna) och parkeringslampor.

2.7.5. Delar monterade på stötfångare, kopplingsanordningar och avgasrör på fordonets främre och bakre delar.

2.8. När det gäller en komponent som är monterad på en panel, avses med den utskjutande delens mått det mått som bestäms enligt metoden i bilaga 3, punkt 2, i dessa föreskrifter.

2.9. Den nominella linjen för en panel är den linje som passerar de två punkter som representerar mittpunktens placering för en sfär när dess yta först och sist berör en del under det mätförfarande som beskrivs i bilaga 3, punkt 2.2, i dessa föreskrifter.

3. ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

Ansökan om typgodkännande för en fordonstyp med avseende på dess utskjutande delar.

3.1.1. Ansökan om typgodkännande för en fordonstyp med avseende på dess utskjutande delar skall lämnas in av fordonstillverkaren eller dennes befullmäktigade ombud.

Till ansökan skall följande dokument och beskrivningar (i tre exemplar) bifogas:

3.1.2.1. Fotografier av fordonets främre och bakre parti samt sidor tagna i en vinkel på 30° till 45° från fordonets vertikala, längsgående mittplan.

3.1.2.2. Ritningar med mått av stötfångarna, och, där så är lämpligt,

3.1.2.3. ritningar av vissa utskjutande delar och i tillämpliga fall ritningar av vissa delar av den yttre yta som avses i 6.9.1.

3.1.3. Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ansökan gäller skall tillhandahållas den tekniska tjänst som ansvarar för godkännandeprovningarna. På begäran av den tekniska tjänsten skall vissa komponenter och prover av de material som används också tillhandahållas.

Ansökan om typgodkännande för bagageräcken, skidhållare eller sändnings- eller mottagningsantenner för radio som betraktas som separata tekniska enheter.

3.2.1. Ansökan om typgodkännande vad avser bagageräcken, skidhållare eller sändnings- eller mottagningsantenner för radio som betraktas som separata tekniska enheter skall lämnas in av fordonstillverkaren eller tillverkaren av dessa separata tekniska enheter, eller av dennes befullmäktigade ombud.

För varje typ av enhet som anges i punkt 3.2.1 skall ansökan åtföljas av

3.2.2.1. ett dokument i tre exemplar som beskriver de tekniska egenskaperna för den separata tekniska enheten och de monteringsanvisningar som medföljer varje teknisk enhet som försäljs,

3.2.2.2. ett typexemplar av den enskilda tekniska enheten. Om den ansvariga myndigheten bedömer det som nödvändigt, kan den begära ytterligare ett provexemplar.

4. TYPGODKÄNNANDE

Ansökan om typgodkännande för en fordonstyp med avseende på dess utskjutande delar.

4.1.1. Om det fordon som har tillhandahållits för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 5 och 6 nedan skall godkännande beviljas för den fordonstypen.

4.1.2. Varje godkänd fordonstyp skall tilldelas ett godkännandenummer. De första två siffrorna (för närvarande 02 som motsvarar 02-serien av de ändringar som trädde i kraft den 13 december 1996) skall ange löpnumret på de senaste betydande tekniska ändringarna av föreskrifterna vid tidpunkten för utfärdandet av typgodkännande. En avtalspart får inte tilldela en annan fordonstyp samma nummer.

4.1.3. Meddelande om typgodkännande, utökat typgodkännande, ej beviljat typgodkännande eller om tillverkningens definitiva upphörande av en fordonstyp enligt dessa föreskrifter skall meddelas de parter till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter i form av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga I till dessa föreskrifter.

På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt denna föreskrift, skall det finnas ett internationellt typgodkännandemärke placerat på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe, som anges på typgodkännandeintyget. Det internationella typgodkännandemärket skall bestå av följande:

4.1.4.1. En cirkel som omger bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet.

4.1.4.2. Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1.

4.1.5. Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt en eller flera av de föreskrifter som bifogas avtalet i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, behöver den symbol som avses i punkt 3.4.1 inte upprepas. I detta fall skall de ytterligare nummer och symboler för alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande har beviljats i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, anges i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 ovan.

4.1.6. Typgodkännandemärket skall vara lättläsligt och outplånligt.

4.1.7. Typgodkännandemärket skall placeras nära eller på tillverkarens typskylt.

4.1.8. I bilga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärket kan utformas.

4.1.9. Den godkännande myndigheten skall bestyrka existensen av tillfredsställande arrangemang för en effektiv kontroll av tillverkningens överensstämmelse innan typgodkännande beviljas.

Ansökan om typgodkännande för bagageräcken, skidhållare eller sändnings- eller mottagningsantenner för radio som betraktas som separata tekniska enheter.

4.2.1. Om den separata tekniska enhet som har tillhandahållits för godkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkt 6.16, 6.17 och 6.18, skall godkännande beviljas för den typen av separat teknisk enhet.

4.2.2. Varje typ av godkänd separat teknisk enhet skall tilldelas ett godkännandenummer. De första två siffrorna (för närvarande 02 som motsvarar de ändringar i 02-serien som trädde i kraft den 13 december 1996) skall ange löpnumret på de senaste betydande tekniska ändringar av föreskrifterna som hade gjorts vid tidpunkten för utfärdandet av typgodkännande. En avtalspart får inte tilldela en annan typ av separat teknisk enhet samma nummer.

4.2.3. Meddelande om typgodkännande, utökat typgodkännande, ej beviljat typgodkännande eller om tillverkningens definitiva upphörande av en typ av separat teknisk enhet enligt dessa föreskrifter skall meddelas de parter till 1958 års avtal som tillämpar dessa föreskrifter i form av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

På varje separat teknisk enhet, som överensstämmer med en typ som godkänts enligt dessa föreskrifter, skall det på på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe som anges på typgodkännandeintyget finnas ett internationellt typgodkännandemärke bestående av:

4.2.4.1. En cirkel som omger bokstaven ”E” följt av det särskilda landsnumret för landet som beviljat typgodkännande (2),

4.2.4.2. Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och godkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.2.4.1.

4.2.5. Typgodkännandemärket skall vara lättläsligt och outplånligt.

4.2.6. Typgodkännandemärket skall placeras intill eller på det märke med uppgifter om den separata tekniska enheten, som monterats av tillverkaren.

4.2.7. I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärket kan utformas.

4.2.8. Den godkännande myndigheten skall bestyrka existensen av tillfredsställande arrangemang för en effektiv kontroll av tillverkningens överensstämmelse innan typgodkännande beviljas.

5. ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER

Bestämmelserna i dessa föreskrifter gäller inte de delar av den yttre ytan som, när fordonet är lastat och med alla dörrar, fönster och åtkomstlock etc. stängda, är antingen

5.1.1. på en höjd av mer än 2 meter, eller

5.1.2. under golvlinjen, eller

5.1.3. placerade så att de under såväl statiska förhållanden som under drift inte kan beröras med en sfär som har en diameter på 100 mm.

5.2. Det får på den yttre ytan av fordonet inte finnas spetsar eller skarpa kanter eller utskjutande delar av sådan form, dimension, riktning eller hårdhet att de sannolikt ökar risken för eller svårighetsgraden av kroppsskador på en person som träffas av eller kommer i beröring med fordonets utsida vid en kollision.

5.3. Det får på fordonets utsida inte finnas utskjutande delar som fotgängare, cyklister eller motorcyklister kan fastna i.

5.4. Inga utskjutande delar på den yttre ytan får ha en krökningsradie som understiger 2,5 mm. Om påmonterade delar på den yttre ytan är tunnare än 5 mm gäller dock inte kravet på en minsta radie på 2,5 mm. Utåtriktade vinklar på sådana ornament skall dock vara avrundade.

5.5. Utskjutande delar på den yttre ytan som består av material vars hårdhet inte överstiger 60 Shore A får ha en krökningsradie som understiger 2,5 mm.

Hårdhetsmätningen av delen skall utföras som om delen vore monterad på fordonet. När det är omöjligt att utföra en hårdhetsmätning enligt Shore A, skall jämförbara mätningar användas vid utvärderingen.

5.6. Bestämmelserna enligt punkt 5.1-5.5 gäller utöver de särskilda föreskrifter som anges i den efterföljande punkt 6, utom där annat anges i de nämnda särskilda föreskrifterna.

6. SÄRSKILDA SPECIFIKATIONER

6.1. Utsmyckningar

6.1.1. Påmonterade utsmyckningar som skjuter ut mer än 10 mm från sitt stöd skall tryckas in, lossna eller böjas när de påverkas i sin mest utskjutande punkt av en kraft på 10 daN i vilken riktning som helst i ett plan som ungefär är parallellt med monteringsytan. Dessa bestämmelser gäller inte utsmyckningar på kylargaller, för vilka endast de allmänna kraven i punkt 5 gäller. För att tillämpa en kraft på 10 daN används en kolv med flat ände med en diameter på inte mer än 50 mm. Om detta inte är möjligt, används en likvärdig metod. När utsmyckningarna har tryckts in, lossnat eller böjts, skall återstående delar inte skjuta ut mer än 10 mm. Dessa utskjutande delar skall under alla omständigheter uppfylla villkoren i punkt 5.2. Om utsmyckningen har monterats på en fot, anses denna fot tillhöra utsmyckningen och inte den underliggande stödytan.

6.1.2. Kraven enligt punkt 6.1.1 gäller inte yttre skyddslister och andra yttre skyddsanordningar. Dessa skall emellertid vara ordentligt fästade vid fordonet.

6.2. Strålkastare

6.2.1. På strålkastare är framskjutande skydd och flänsar tillåtna under förutsättning att de, mätt från lampglasets utsida, inte skjuter ut mer än 30 mm och att deras krökningsradie är på minst 2,5 mm. När det gäller huvudstrålkastare som är monterade bakom en extra, genomskinlig yta, skall den utskjutande delen mätas från den yttersta, genomskinliga ytan. De utskjutande delarna skall bestämmas enligt den metod som beskrivs i punkt 3 i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

6.2.2. Infällbara strålkastare skall uppfylla kraven i punkt 6.2.1 ovan både då de är i läge för användning och i infällt läge.

6.2.3. Bestämmelserna i punkt 6.2.1 gäller inte huvudstrålkastare som är försänkta i karosseriet eller där karosseriet skjuter ut ovanför strålkastarna, förutsatt att denna konstruktion uppfyller kraven enligt punkt 6.9.1.

6.3. Galler och mellanrum

6.3.1. Kraven i punkt 5.4 gäller inte för mellanrum mellan fasta eller rörliga komponenter, inklusive de som är en del av luftintag, luftutsläpp och kylargaller, förutsatt att avståndet mellan två närliggande komponenter inte överstiger 40 mm och förutsatt att gallren och mellanrummen fyller en praktisk funktion. För mellanrum på mellan 40 mm och 25 mm skall krökningsradierna vara 1 mm eller mer. Om avståndet mellan två komponenter är 25 mm eller mindre, skall emellertid krökningsradierna på komponenternas yttre ytor vara minst 0,5 mm. Avståndet mellan två närliggande delar i galler och mellanrum skall bestämmas enligt den metod som beskrivs i punkt 4 i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

6.3.2. Övergången mellan framsidan och sidoytan för varje komponent som ingår i ett galler eller bildar ett mellanrum skall vara avrundat.

6.4. Vindrutetorkare

6.4.1. Vindrutetorkarna skall vara fastgjorda på så sätt att torkarskaftet är försett med ett skyddande hölje som har en krökningsradie enligt kraven i punkt 5.4 ovan och en yta som är minst 150 mm2 När det gäller avrundade höljen, skall dessa ha en minsta utskjutande yta på 150 mm2 mätt högst 6,5 mm från den mest utskjutande punkten. Dessa krav gäller även bakrutans torkare och strålkastartorkare.

6.4.2. Punkt 5.4 gäller inte för torkarbladen eller andra stödjande delar. Dessa anordningar får dock inte ha skarpa vinklar eller skarpa eller spetsiga delar.

6.5. Stötfångare

6.5.1. Stötfångarnas ytterändar skall vara böjda in mot utsidan för att minska risken för att de griper tag. Detta krav anses vara uppfyllt om stötfångaren antingen är försänkt eller inbyggd i karosseriet eller om ändarna är böjda så att de inte kan beröras med en 100 mm sfär och mellanrummet mellan stötfångarens yttre del och det omgivande karosseriet inte överstiger 20 mm.

6.5.2. Om stötfångarens linje som motsvarar den vertikala projektionen av fordonets utsida är på en fast yta, skall den ytan ha en en minsta krökningsradie på 5 mm vid alla punkter som ligger från konturlinjen och 20 mm inåt, och en minsta krökningsradie på 2,5 mm i alla andra fall. Denna bestämmelse gäller den del av området som ligger mellan konturlinjen och 20 mm inåt och som ligger mellan och framför (eller bakom när det gäller den bakre stötfångaren) tangentiella punkter med den konturlinje av två vertikala plan som båda bildar en vinkel på 15° i förhållande till fordonets längsgående mittplan (se figur 1).

6.5.3. Kraven i punkt 6.5.2 gäller inte för delar av stötfångaren eller för delar som är monterade på denna och skjuter ut mindre än 5 mm, särskilt i fråga om skarvhylsor och sprutmunstycken för strålkastarrengörare. Utåtriktade vinklar på sådana delar skall dock vara avrundade, såvida inte delarna skjuter ut mindre än 1,5 mm. Handtag, gångjärn och tryckknappar på dörrar, bagageutrymmen och luckor; påfyllningsrör och lock till bränsletank.

6.6. Handles, hinges and push-buttons of doors, luggage compartments and bonnets; fuel tank filler caps and covers

6.6.1. Den utskjutande delen får inte skjuta ut mer än 40 mm när det gäller handtag till dörrar eller baklucka, och 30 mm i alla andra fall.

Om sidomonterade dörrhandtag vrids när de manövreras, måste de uppfylla ettdera av följande krav:

6.6.2.1. Vad gäller handtag som vrids parallellt med dörrplanet måste den öppna änden på handtagen vara bakåtriktad. Änden på sådana handtag måste vara böjd in mot dörrplanet och vara omgiven av ett skyddande hölje eller försänkt.

6.6.2.2. Handtag som vrids utåt i vilken riktning som helst och som inte är parallella med dörrplanet, måste, när dörren är stängd, innefattas i ett skyddande hölje eller vara försänkta. Den öppna änden måste vara bakåtriktad eller nedåtriktad.

Handtag som inte uppfyller detta sista villkor kan ändå accepteras om

(a) de har en oberoende returmekanism,

(b) de, för det fall returmekanismen inte skulle fungera, inte kan skjuta ut mer än 15 mm,

(c) de i öppet läge överensstämmer med bestämmelserna i punkt 5.4, och

(d) när deras ytomfång vid änden, mätt högst 6,5 mm från den punkt som skjuter ut längst, inte understiger 150 mm2.

6.7. Hjul, hjulmuttrar, navkapslar och hjulskivor

6.7.1. Kraven i punkt 5.4 gäller inte för dessa delar.

6.7.2. Hjulen, hjulmuttrarna, navkapslarna och hjulskivorna får inte ha spetsar eller vassa kanter som skjuter ut utanför hjulfälgens yttre plan. Vingmuttrar är inte tillåtna.

6.7.3. När fordonet körs rakt fram får, bortsett från däcket, ingen del av hjulen som befinner sig över horisontalplanet genom rotationsaxlarna skjuta ut utanför den vertikala projektionen i ett horisontellt plan av den yttre ytan eller uppbyggnaden. Dock kan hjulskivor som täcker hjul och hjulmuttrar skjuta ut utanför den vertikala projektionen av fordonets utsida eller uppbyggnad om detta är motiverat av funktionella skäl. Detta förutsätter dock att den utskjutande delens radie är minst 30 mm och att den utskjutande delenutanför den vertikala projektionen av fordonets utsida eller uppbyggnad inte i något fall överstiger 30 mm.

6.8. Plåtkanter

6.8.1. Plåtkanter, t.ex. avrinningslister och glidskenor till dörrar, är tillåtna under förutsättning att de är bakåtvikta eller försedda med ett skydd enligt tillämpliga krav i dessa föreskrifter. En oskyddad kant skall anses vara bakåtböjd om den antingen är böjd i ungefär 180°, eller om den är böjd mot karosseriet på så sätt att den inte kan beröras med en sfär som har en diameter på 100 mm.

6.9. Karosseripaneler

6.9.1. Falsar i karosseripaneler får ha en krökningsradie som understiger 2,5 mm under förutsättning att den inte är mindre än 1/10 av den utskjutande delenshöjd ”H”, mätt enligt den metod som beskrivs i punkt 1 i bilaga 3.

6.10. Sidoriktade vind- eller regnavvisare

6.10.1. Sidoriktade avvisare skall ha en krökningsradie på minst 1 mm på de kanter som kan riktas utåt.

6.11. Upphängningspunkter för domkraft och avgasrör

6.11.1. Upphängningspunkterna för domkraft och avgasrör får inte skjuta ut mer än 10 mm utanför den vertikala projektionen av golvlinjen som ligger vertikalt ovanför dem. Som ett undantag från detta krav får ett avgasrör skjuta ut mer än 10 mm utanför den vertikala projektionen av golvlinjen, förutsatt att röret avslutas med avrundade kanter och har en minsta krökningsradie på 2,5 mm.

6.12. Luftintags- och utsläppsspjäll

6.12.1. Luftintags- och utsläppsspjäll skall uppfylla kraven enligt punkterna 5.2, 5.3 och 5.4 i alla användningslägen.

6.13. Tak

6.13.1. Tak som kan öppnas skall beaktas endast i stängt läge.

Cabriolet-modeller skall undersökas med taket i både stängt och öppet läge.

6.13.2.1. När taket är öppet, skall ingen kontroll utföras av fordonet inom en tänkt yta som bildas av taket i stängt läge.

6.13.2.2. När ett skyddskapell för det ihopfällda taket levereras som standardutrustning, skall kontrollen utföras med kapellet på plats.

6.14. Fönster

Fönster som öppnas utåt från fordonets yttre yta skall överensstämma med följande bestämmelser i alla användningslägen:

6.14.1.1. Inga frilagda kanter får vara vända framåt.

6.14.1.2. Ingen del av fönstret får skjuta ut utanför fordonets yttersta, yttre kant.

6.15. Fästen för registreringskyltar

6.15.1. De fästen för registreringsskyltar som tillverkaren tillhandahåller skall uppfylla kraven i punkt 5.4 i dessa föreskrifter om de kan beröras med en sfär som har en diameter på 100 mm när en registreringsskylt är monterad enligt fordonstillverkarens anvisningar.

6.16. Bagageräcken och skidhållare

6.16.1. Bagageräcken och skidhållare skall vara monterade på fordonet på sådant sätt att en låsningsmöjlighet finns i minst en riktning som motstår horisontella, längsgående och tvärgående krafter som minst är lika med räckets vertikala lastkapacitet enligt tillverkarens uppgifter. Vid provning av bagageräcke eller skidhållare som har monterats enligt tillverkarens anvisningar får provbelastningen inte anbringas endast på en punkt.

6.16.2. Ytor som efter montering av räcket kan beröras av en sfär som har en diameter på 165 mm får inte ha några delar med en krökningsradie på mindre än 2,5 mm, såvida inte bestämmelserna i punkt 6.3 kan tillämpas.

6.16.3. Fästelement, t. ex. bultar som dras åt eller lossas utan hjälp av verktyg, får inte skjuta ut mer än 40 mm utanför de ytor som anges i punkt 6.16.2, varvid den utskjutande delenbestäms enligt den metod som beskrivs i bilaga 3, punkt 2, men med en sfär med en diameter på 165 mm i de fall där det förfarande används som föreskrivs i punkt 2.2 i denna bilaga.

6.17. Sändnings- och mottagningsantenner för radio

6.17.1. Sändnings- och mottagningsantenner för radio skall monteras på fordonet på ett sådant sätt att om deras fria yta befinner sig mindre än 2 m från körbanan i något av de användningslägen som tillverkaren anger för antennen skall den ligga inom det område som begränsas av de vertikala plan som ner sig på ett avstånd av 10 cm från fordonets yttersta kant som den definieras i punkt 2.7.

6.17.2. Vidare skall antenner vara monterade på fordonet på ett sådant sätt, och om nödvändigt deras fria ändar vara så begränsade, att ingen del av antennerna skjuter ut utanför fordonets yttersta kant som den definieras i punkt 2.7.

6.17.3. Antennröret får ha en krökningsradie som är mindre än 2,5 mm. De fria ändarna skall dock vara försedda med en fast hätta, vars krökningsradier inte får understiga 2,5 mm.

6.17.4. Antennsocklarna får inte skjuta ut mer än 30 mm enligt det förfarande som beskrivs i punkt 2 i bilaga 3. För antenner som har förstärkaren inbyggd i socklar får emellertid socklarna skjuta ut upp till 40 mm.

6.18. Monteringsanvisningar

6.18.1. Bagageräcken, skidhållare och sändnings- och mottagningsantenner för radio som har typgodkänts som enskilda tekniska enheter får inte utbjudas till försäljning, säljas eller köpas utan att monteringsanvisning medföljer. Monteringsanvisningen skall innehålla alla uppgifter som behövs för att montera delarna på fordonet på ett sätt som överensstämmer med bestämmelserna i punkterna 5 och 6. Det skall särskilt anges hur teleskopantenner skall ställas in för användning.

7. ÄNDRING AV FORDONSTYPEN OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDET

Den administrativa enhet som godkände fordonstypen skall underrättas om alla ändringar av fordonstypen. Den administrativa enheten kan då antingen

7.1.1. anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan,

7.1.2. eller kräva ytterligare en rapport från den tekniska tjänst som ansvarar för proven.

7.2. Rapport om godkännande, tillsammans med en beskrivning av ändringarna, eller avslag på ansökan om godkännande, skall på det sätt som anges i punkt 4.3 ovan delges de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter.

7.3. Den behöriga myndighet som utfärdar utökning av typgodkännande skall tilldela en sådan utökning ett serienummer och medelst ett rapportformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter underrätta de övriga parter i 1958 års avtal vilka tillämpar dessa föreskrifter.

8. PRODUKTIONENS ÖVERENSSTÄMMELSE

8.1. Fordon (separat teknisk enhet) som är typgodkända enligt dessa föreskrifter skall tillverkas så att de överensstämmer med den typ som godkänts genom att uppfylla de krav som anges i punkterna 5 och 6 ovan.

8.2. För att säkerställa att kraven i punkt 8.1 uppfylls skall produktionen kontrolleras på lämpligt sätt.

Innehavaren av godkännandet skall särskilt

8.3.1. säkerställa att det finns effektiva system för kontroll av produkternas kvalitet,

8.3.2. ha tillgång till den utrustning som behövs för att kontrollera överensstämmelsen med varje godkänd typ,

8.3.3. se till att provningsdata arkiveras och att handlingarna hålls tillgängliga under en tidsrymd som fastställs i samråd med godkännandemyndigheten,

8.3.4. analysera resultaten av varje typ av provning för att kontrollera och säkerställa att produktens egenskaper hålls konstanta inom ramen för normala avvikelser vid serietillverkning,

8.3.5. säkerställa att för varje produkttyp åtminstone provningarna föreskrivna i bilaga 3 till dessa föreskrifter utförs, och

8.3.6. om något eller några stickprov eller provningsdelar uppvisar skillnader jämfört med provningstypen, säkerställa att detta föranleder ett nytt stickprov och en ny provning. Alla nödvändiga åtgärder skall vidtas för att återställa överensstämmelsen i den aktuella tillverkningen.

Den behöriga myndighet som utfärdat typgodkännande kan när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som är tillämpliga på varje produktionsenhet.

8.4.1. Vid varje inspektion skall provningsrapporter och tillverkningsjournaler visas för besiktningsmannen.

8.4.2. Besiktningsmannen får ta stickprov för provning i tillverkarens laboratorium. Minsta antal stickprover får fastställas i förhållande till resultaten från tillverkarens egen kontroll.

8.4.3. Om kvalitetsnivån förefaller otillfredsställande eller om det framstår som nödvändigt att kontrollera att de prov som har utförts enligt punkt 8.4.2 är giltiga, skall besiktningsmannen välja ut provexemplar som skickas till den tekniska tjänst som utförde provningarna för typgodkännande.

8.4.4. Den behöriga myndigheten får utföra alla prov som föreskrivs i dessa föreskrifter.

8.4.5. Den normala frekvensen av inspektionstillfällen som utförs på uppdrag av den behöriga myndigheten skall vara en inspektion vartannat år. Om resultaten vid en inspektion är otillfredsställande, skall den behöriga myndigheten försäkra sig om att samtliga nödvändiga åtgärder vidtas för att så snabbt som möjligt återupprätta produktionens överensstämmelse med den godkända typen.

9. PÅFÖLJDER VID BRISTANDE ÖVERENSSTÄMMELSE MED DEN GODKÄNDA TYPEN

9.1. Ett typgodkännande som utfärdats med avseende på en typ av fordon eller komponent enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven enligt punkt 8.1 ovan inte uppfylls.

9.2. Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som tidigare beviljats, skall den genast rapportera detta till övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga I till dessa föreskrifter.

10. PRODUKTIONENS DEFINITIVA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av ett typgodkännande helt upphör med tillverkningen av den fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter, skall denne underrätta den myndighet som beviljat typgodkännandet. När myndigheten fått ett sådant meddelande skall den informera övriga avtalsparter till 1958 års avtal vilka tillämpar dessa föreskrifter i form av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga I till dessa föreskrifter.

11. NAMN OCH ADRESS TILL DE TEKNISKA ORGAN SOM GENOMFÖR TYPGODKÄNNANDEPROV OCH TILL ADMINISTRATIVA MYNDIGHETER

Avtalsparterna som tillämpar dessa föreskrifter skall underrätta Förenta nationernas sekretariat om namn och adress till de tekniska organ som genomför typgodkännandeprov samt till de myndigheter som utfärdar typgodkännande och till vilka sådana intyg om typgodkännande, intyg om avslag på ansökan om typgodkännande, eller intyg om återkallande av typgodkännande som utfärdats i andra länder, skall skickas.

(1) Såsom definierat i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), (dokument TRANS/SCI/WP29/78/ändr. 3).

(2) 1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Jugoslavien, 11 för Storbritannien, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Herzegovina, 32 för Litauen, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35-36 (vakanta), 37 för Turkiet, 38-39 (vakanta) och 40 för f.d jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för den europeiska gemenskapen (typgodkännanden utfärdas av dess medlemsstater med användning av deras respektive ECE-symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina. Ytterligare nummer kommer att tilldelas övriga länder i den ordning de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagandet av enhetliga bestämmelser för hjulförsedda fordon samt utrustning och delar som kan monteras på hjulförsedda fordon samt villkoren för ömsesidigt erkännande av godkännanden som beviljats på basis av dessa föreskrifter. Förenta nationernas generalsekreterare skall meddela de avtalsslutande parterna vilka nummer som tilldelats.

BILAGA 1 MEDDELANDE (största format: A4 (210 × 297 mm))

BILAGA 2 UTFORMNINGEN AV GODKÄNNANDEMÄRKET Förlaga A (Se punkt 4.1.4. och 4.2.4. i dessa föreskrifter) Ovanstående godkännandemärke på ett fordon visar att fordonstypen har blivit typgodkänd i Nederländerna (E4) enligt föreskrift nr 26 och att godkännandenumret är 26 022439. De två första siffrorna i godkännandenumret anger att vid tidpunkten för godkännandet ingick i föreskrift nr 26 ändringar med löpnummer 02. Mall B (Se punkt 4.1.5. i dessa föreskrifter) Ovanstående godkännandemärke på ett fordon visar att fordonstypen har blivit typgodkänd i Nederländerna (E4) enligt föreskrift nr 26 och föreskrift nr 24 (1). De två första siffrorna i godkännandenumret anger att föreskrift nr 26, vid tidpunkten för respektive typgodkännande, omfattade 02-serien med ändringar, medan föreskrift nr 24 redan omfattade 03-serien. (1) Det andra förordningsnumret ges bara som ett exempel; den rättade absorbtionskoefficienten är 1,30 m –1.

BILAGA 3 FÖRFARANDEN FÖR HUR STORLEKEN PÅ UTSKJUTANDE DELAR OCH MELLANRUM SKALL BESTÄMMAS 1. FÖRFARANDE FÖR HUR HÖJDEN PÅ UTSKJUTANDE FALSAR I KAROSSERIPANELER SKALL BESTÄMMAS 1.1 Höjden ”H” för en utskjutande delbestäms grafiskt i förhållande till en cirkel med en diameter på 165 mm, som invändigt tangerar den yttre konturen av den yttre ytan i det område som skall kontrolleras. 1.2 Höjden ”H” är det högsta värdet av avståndet, mätt längs en rät linje genom centrum av cirkeln med en diameter på 165 mm, mellan omkretsen av nämnda cirkel och den utskjutande delensyttre kontur (se figur 1). 1.3 När den utskjutande delenhar sådan form att en del av den yttre omkretsen av den yttre ytan på den del som skall undersökas inte kan beröras från utsidan med en cirkel med en diameter på 100 mm, antas ytans omkrets i detta område motsvara den som bildas av en cirkel med en diameter på 100 mm mellan dess tangeringspunkter med den yttre konturen (se figur 2). 1.4 Tvärsnittsritningar av nödvändiga delar genom den yttre ytan skall tillhandahållas av tillverkaren för bestämning av den utskjutande delens höjd enligt ovanstående metod. 2. FÖRFARANDE FÖR BESTÄMNING AV STORLEKEN PÅ EN UTSKJUTANDE DEL NÄR DET GÄLLER EN DEL SOM ÄR MONTERAD PÅ EN YTTRE YTA 2.1. När den utskjutande delen är monterad på en konvex yta kan storleken bestämmas antingen direkt eller med hänvisning till en ritning av ett lämpligt tvärsnitt av delen i monterat läge. 2.2. Om den utskjutande delen är monterad på en icke konvex yta och dess storlek inte kan bestämmas genom en enkel mätning, skall den bestämmas genom den största avvikelsen från avståndet mellan mittpunkten för en sfär med en diameter på 100 mm och panelens nominella linje när sfären förs fram i konstant kontakt med denna del. I figur 3 ges ett exempel på användningen av detta förfarande. 3. FÖRFARANDE FÖR HUR UTSKJUTANDE DELAR AV SKÄRMAR OCH KANTER TILL HUVUDSTRÅLKASTARE SKALL BESTÄMMAS 3.1. Strålkastarens utskjutande del från den yttre ytan skall mätas horisontellt från beröringspunkten för en sfär på 100 mm i diameter enligt figur 4. 4. FÖRFARANDE FÖR HUR ETT MELLANRUM ELLER AVSTÅNDET MELLAN ELEMENTEN I ETT GALLER SKALL BESTÄMMAS 4.1. Storleken på ett mellanrum eller avståndet mellan element i ett galler skall bestämmas som avståndet mellan två plan som går genom sfärens beröringspunkter och vinkelrätt mot den linje som förbinder beröringspunkterna. I figur 5 och 6 ges ett exempel på användningen av detta förfarande.