Endast Uneces texter i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av Uneces statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 51 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av motorfordon med minst fyra hjul med avseende på deras buller [2018/798]

Inbegripet all giltig text till och med

Supplement 2 till ändringsserie 03 – dag för ikraftträdande: 10 februari 2018

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

Bilagor

1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter innehåller bestämmelser om buller från motorfordon och avser fordon i kategorierna M och N. (1)

Bestämmelserna i dessa föreskrifter är avsedda att återskapa de ljudnivåer som genereras av fordon under normal körning i stadstrafik.

2. DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

2.1 typgodkännande av ett fordon: typgodkännande av en fordonstyp med avseende på buller.

2.2 fordonstyp: en kategori motorfordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som

2.3 Om skillnaderna i punkt 2.2.2 medför olika målvillkor enligt beskrivningen i punkt 3.1.2.2 i bilaga 3, ska dessa olikheter emellertid anses som en ändring av typ.

2.4 fordonets vikt i körklart skick (mro):

2.5 högsta tekniskt tillåtna lastad vikt (M): den högsta vikten av ett fordon baserat på dess konstruktionsegenskaper och konstruktionsprestanda; den tekniskt tillåtna lastade vikten för en släpvagn eller en påhängsvagn inkluderar den statiska vikt som överförs till dragfordonet när de är kopplade.

2.6 fordonets längd: ett mått uppmätt enligt ISO-standard 612-1978, term nr 6.1. Utöver bestämmelserna i den ISO-standarden ska vid mätning av fordonets längd ingen hänsyn tas till

c)

2.7 fordonets bredd: ett mått uppmätt enligt ISO-standard 612-1978, term nr 6.2. Utöver bestämmelserna i den ISO-standarden ska vid mätning av fordonets längd ingen hänsyn tas till

c)

2.8 nominell högsta nettoeffekt (Pn): motoreffekten uttryckt i kW och uppmätt med Unece-metoden enligt Uneceföreskrifter nr 85.

2.8.1 total motoreffekt : summan av all effekt från tillgängliga framdrivningskällor.

2.9 nominellt motorvarvtal: det angivna motorvarvtal i min– 1 (varv per minut) vid vilket motorn utvecklar sin största nominella nettoeffekt enligt föreskrifter nr 85 eller, om den största nominella nettoeffekten uppnås vid flera motorvarvtal, det högsta av dessa motorvarvtal.

2.10 förhållande effekt/vikt (PMR): ett dimensionslöst numeriskt värde (se punkt 3.1.2.1.1 i bilaga 3) som används för beräkning av accelerationen.

2.11 referenspunkt: en av följande punkter:

c)

2.12 motor: energikällan utan avtagbara tillbehör.

Energikällan omfattar i detta sammanhang alla drivenheter, till exempel elektriska eller hydrauliska drivenheter som används i kombination med andra drivenheter.

2.13 målacceleration: den acceleration vid partiell bränsletillförsel i stadstrafik som härleds ur statistiska undersökningar.

2.14 referensacceleration: den acceleration som krävs under accelerationsprovningen på provningsbanan.

2.15 utväxlingens viktningsfaktor, k: ett dimensionslöst numeriskt värde som används för att kombinera provningsresultaten från två utväxlingar vid accelerationsprovningen och provningen vid konstant hastighet.

2.16 partiell effektfaktor, kp : ett dimensionslöst numeriskt värde använt för viktad kombinering av provningsresultaten från accelerationsprovningen och provningen vid konstant hastighet för fordon.

2.17 föracceleration: användning av en accelerationskontrollanordning före AA′ i syfte att uppnå stabil acceleration mellan AA′ och BB′ i enlighet med figur 1 i tillägget till bilaga 3.

2.18 Växel (2)

2.18.1 Utväxlingsförhållanden

2.18.1.1 internt utväxlingsförhållande: förhållandet mellan motorns varvtal och växellådans utgående axels varvtal.

2.18.1.2 slutligt utväxlingsförhållande: förhållandet mellan växellådans utgående axels varvtal och de drivna hjulens varvtal.

2.18.1.3 totalt utväxlingsförhållande: förhållandet mellan fordonets hastighet och motorvarvtalet vid fordonets körning på provningsbanan.

2.18.1.4 Det utväxlingsförhållande som används i samband med fordon som provas enligt punkt 3.1.2.1 i bilaga 3 och bilaga 7 är det totala utväxlingsförhållandet enligt definitionen i punkt 2.18.1.3.

2.18.2 låst utväxlingsförhållande: kontroll av transmissionen så att växeln inte ändras under en provning.

2.18.3 växel: i dessa föreskrifter ett diskret utväxlingsförhållande som antingen kan väljas av föraren eller av en extern anordning.

2.18.4 För fordon som provas enligt punkt 3.1.2.1 i bilaga 3 och bilaga 7 definieras växeli och växeli + 1 som två växlar i följd där växeli antingen tillhandahåller en acceleration inom den tolerans på 5 % som anges i punkt 3.1.2.1.4.1 a i bilaga 3 eller en acceleration som är större än referensaccelerationen, och växeli + 1 en acceleration som är lägre än referensaccelerationen enligt punkt 3.1.2.1.4.1 b eller c i bilaga 3.

2.19 bullerdämpningssystem: en fullständig uppsättning delar som krävs för att begränsa det buller som avges av en motor, dess insugningssystem och dess avgassystem (avgasrör, katalysator(er) och anordning(ar) för efterbehandling av emissioner anses inte utgöra en del av bullerdämpningssystemet; dessa delar hör till motorn).

2.20 konstruktionsfamilj av bullerdämpningssystem eller -komponenter: en grupp av bullerdämpningssystem eller -komponenter som alla har följande egenskaper gemensamt:

c)

2.21 bullerdämpningssystem av andra typer: bullerdämpningssystem som uppvisar väsentliga skillnader sinsemellan i minst ett av följande avseenden:

c)

2.22 utbytesbullerdämpningssystem: en del av ett bullerdämpningssystem eller dess komponenter för användning på ett fordon, som inte är en del av den typ som monterades på fordonet när det lämnades in för typgodkännande enligt dessa föreskrifter.

2.23 R-punkt: R-punkt enligt definitionen i punkt 2.4 i bilaga 1 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3).

2.24 Tabell över beteckningar

utväxlingar som ska provas under ”Additional Sound Emission Provisions” (ASEP)

3.1.2.2.1.1 c

nominellt motorvarvtal i antal varv per minut, motsvarande motorvarvtal vid maximal effekt

linje vinkelrät mot fordonets rörelseriktning som anger slutet av zonen för registrering av ljudtrycksnivån under provningen

linje vinkelrät mot fordonets rörelseriktning som anger början av zonen för registrering av ljudtrycksnivån under provningen

2.25 Lägen

2.25.1 Med läge menas ett särskilt villkor som kan väljas av föraren och som påverkar fordonets ljudemissioner.

2.26 Stabil acceleration

2.26.1 Den stabila acceleration som är tillämplig när accelerationen behöver beräknas fås när accelerationsförhållandet mellan awot_testPP-BB och awot test är mindre än eller lika med 1,2.

2.26.2 Med instabil acceleration menas en avvikelse från den stabila accelerationen under acceleration.

2.26.2.1 Instabil acceleration kan inträffa även under början av acceleration från låg hastighet när framdrivningen reagerar genom stötar och ryck på kommandot om acceleration.

3. ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE

3.1 Ansökan om typgodkännande för en fordonstyp med avseende på buller ska inges av dess tillverkare eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.

3.2 Den ska åtföljas av nedanstående dokument och följande uppgifter i tre exemplar:

3.3 När det gäller punkt 2.2.2 kommer ett enda fordon som är representativt för typen i fråga och har den lägsta vikten i körklart skick och den kortaste längden enligt specifikationen i punkt 3.1.2.2 i bilaga 3 att i samråd med fordonstillverkaren utväljas av den tekniska tjänst som utför typgodkännandeprovningarna.

3.4 På anmodan av den tekniska tjänst som utför typgodkännandeprovningarna ska fordonstillverkaren dessutom inlämna ett provexemplar av bullerdämpningssystemet och en motor med minst samma slagvolym och nominella högsta nettoeffekt som den som är monterad på det fordon för vilket typgodkännande söks.

3.5 Innan typgodkännande beviljas ska typgodkännandemyndigheten förvissa sig om att tillfredsställande åtgärder vidtagits för att säkerställa effektiv kontroll av produktionsöverensstämmelsen.

4. MÄRKNING

4.1 Bullerdämpningssystemets delar ska, med undantag för fästen och rör, märkas med

4.2 Denna märkning ska vara tydligt läsbar och outplånlig även efter montering.

4.3 En del kan ha flera typgodkännandenummer om den typgodkänts som en del av flera utbytesdämpningssystem.

5. GODKÄNNANDE

5.1 Typgodkännande ska endast beviljas om fordonstypen uppfyller kraven i punkterna 6 och 7.

5.2 Varje godkänd typ ska tilldelas ett godkännandenummer, vars två första siffror, för närvarande 03 för ändringsserie 03, anger den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av godkännandet. En och samma part i överenskommelsen får inte tilldela en annan fordonstyp samma nummer.

5.3 Ett meddelande om beviljat, ej beviljat, utökat eller återkallat godkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en fordonstyp enligt dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

5.4 Varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe som anges i formuläret vara märkt med ett internationellt godkännandemärke bestående av följande:

5.5 Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt en eller flera av de övriga föreskrifter som är fogade till överenskommelsen i det land som beviljat godkännande enligt dessa föreskrifter, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 5.4.1 inte upprepas. I detta fall ska föreskrifternas nummer, typgodkännandenumren samt tilläggssymbolerna för alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande har utfärdats, i det land som utfärdat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, anges i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 5.4.1.

5.6 Godkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.

5.7 Godkännandemärket ska placeras nära eller på den skylt med fordonsdata som tillverkaren anbringat.

5.8 I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på godkännandemärkenas utformning.

6. SPECIFIKATIONER

6.1 Allmänna specifikationer

6.1.1 Fordonet, dess motor och dess ljuddämpningssystem ska vara utformade, konstruerade och monterade så att fordonet vid normal användning och trots de vibrationer för vilka det kan vara utsatt, uppfyller bestämmelserna i dessa föreskrifter.

6.1.2 Ljuddämpningssystemet ska vara utformat, konstruerat och monterat så att det med hänsyn till fordonets användningsförhållanden rimligen kan tåla den korrosion för vilken det utsätts, inklusive regionala klimatskillnader.

6.2 Specifikationer för ljudnivåer

6.2.1 Mätmetoder

6.2.1.1 Det buller som avges från den fordonstyp som inlämnats för typgodkännande ska mätas med de metoder som beskrivs i bilaga 3 till dessa föreskrifter, när fordonet är i rörelse och när det står stilla (4). I fråga om fordon med en förbränningsmotor som inte kan vara i drift när fordonet är stillastående, ska det avgivna bullret mätas endast med fordonet i rörelse. I fråga om elhybridfordon av kategori M1 med en förbränningsmotor som inte kan vara i drift när fordonet står stilla, ska det avgivna bullret mätas enligt punkt 4 i bilaga 3.

Fordon med en största tekniskt tillåtna lastad vikt som överstiger 2 800 kg ska undergå ytterligare en mätning av tryckluftsbullret med fordonet stillastående i enlighet med anvisningarna i bilaga 5, om motsvarande bromsutrustning ingår som en del i fordonet.

6.2.1.2 De värden som uppmäts i enlighet med bestämmelserna i punkt 6.2.1.1 ska införas i provningsrapporten och ett intyg i en form som överensstämmer med förlagan i bilaga 1.

6.2.2 Ljudnivågränsvärden

Den ljudnivå som uppmäts i enlighet med bestämmelserna punkt 3.1 i bilaga 3 till dessa föreskrifter, matematiskt avrundade till närmaste heltalsvärde, får inte överstiga följande gränsvärden:

6.2.2.1 För fordonstyper i kategori M1 härledda från fordonstyper i kategori N1 med en största tekniskt tillåtna lastad vikt över 2,5 ton och en R-punkt > 850 mm från marken gäller gränsvärdena för fordonstyper i kategori N1 med en största tekniskt tillåtna lastad vikt över 2,5 ton.

6.2.2.2 För terränggående fordonstyper (5) ska gränsvärdena ökas med 2 dB(A) för M3- och N3-fordon och med 1 dB(A) för alla övriga fordonskategorier.

När det gäller fordon i kategori M1 ska de höjda gränsvärdena för terränggående fordon endast gälla om den största tekniskt tillåtna lastade vikten är > 2 ton.

6.2.2.3 Gränsvärdena ska höjas med 2 dB(A) för rullstolsanpassade fordon i kategori M1 som konstruerats eller konverterats för att kunna transportera en eller flera personer sittande i rullstol när fordonet färdas på vägen och bepansrade fordon enligt definitionen i punkt 2.5.2 i R.E.3.

6.2.2.4 För fordonstyper i kategori M3 med enbart dieselmotor höjs det tillämpliga gränsvärdet med 2 dB(A).

6.2.2.5 För fordonstyper i kategori M1 med en största tekniskt tillåtna lastad vikt på 2,5 ton om slagvolymen inte överstiger 660 cm3 och förhållandet effekt/vikt (PMR) beräknat genom att använda största tekniskt tillåtna lastad vikt inte överstiger 35 och det horisontella avståndet d mellan framaxeln och förarsätets R-punkt är mindre än 1 100 mm, gäller gränsvärdena för fordonstyper i kategori N1 med en största tekniskt tillåtna lastad vikt över 2,5 ton.

6.2.3 Ytterligare bestämmelser om ljudemission

De ytterligare bestämmelserna om ljudemission (ASEP) gäller enbart för fordon i kategorierna M1 och N1 utrustade med förbränningsmotor.

Fordon ska anses uppfylla kraven i bilaga 7 om fordonstillverkaren tillhandahåller teknisk dokumentation till typgodkännandemyndigheten som visar att skillnaden mellan fordonets högsta och lägsta motorvarvtal vid BB′ inte överstiger 0,15 × S vid något av de provningsförhållanden inom kontrollområdet för ASEP som definieras i punkt 3.3 i bilaga 7 till dessa föreskrifter och med beaktande av villkoren i bilaga 3. Denna artikel är särskilt avsedd för icke låsbara växellådor med kontinuerligt varierbar utväxling (CVT).

Fordon är undantagna från ASEP om något av följande villkor är uppfyllt:

c)

Fordonets buller vid normalt förekommande körförhållanden på väg som skiljer sig från de förhållanden under vilka typgodkännandeprovningen enligt bilaga 3 och bilaga 7 utfördes, får inte avvika från provningsresultaten på ett orimligt sätt.

6.2.3.1 Fordonstillverkaren får inte avsiktligt ändra, justera eller införa några mekaniska, elektriska, termiska eller andra anordningar eller förfaranden för det enda syftet att uppfylla bullerkraven enligt dessa föreskrifter, om inte dessa är verksamma under normal körning på väg.

6.2.3.2 Fordonet ska uppfylla kraven i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

6.2.3.3 I ansökan om typgodkännande ska tillverkaren tillhandahålla en försäkran, utformad i enlighet med förlagan i tillägg 1 till bilaga 7, om att fordonstypen som ska godkännas överensstämmer med kraven i punkt 6.2.3 i dessa föreskrifter.

6.3 Specifikationer gällande avgassystem som innehåller fibermaterial

6.3.1 Kraven i bilaga 4 ska gälla.

7. ÄNDRING OCH UTÖKNING AV GODKÄNNANDE AV EN FORDONSTYP

7.1 Varje ändring av fordonstypen ska anmälas till den typgodkännandemyndighet som utfärdade typgodkännandet. Typgodkännandemyndigheten får då antingen

7.2 De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska med hjälp av det förfarande som anges i punkt 5.3 underrättas om godkännande beviljats eller ej beviljats med angivande av ändringarna.

7.3 Den typgodkännandemyndighet som utfärdar utökningen av godkännandet ska tilldela varje sådan utökning ett serienummer och informera de andra parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

8. TILLVERKNINGENS ÖVERENSSTÄMMELSE

8.1 Förfarandena för kontroll av produktionsöverensstämmelse ska överensstämma med dem som fastställs i tillägg 2 till överenskommelsen (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

8.2 Den myndighet som beviljat typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas vid varje produktionsanläggning. I normalfallet ska sådan granskning ske en gång vartannat år.

9. PÅFÖLJDER VID TILLVERKNINGENS BRISTANDE ÖVERENSSTÄMMELSE

9.1 Ett godkännande som beviljats för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter får återkallas om kraven ovan inte uppfylls.

9.2 Om en av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett godkännande som den tidigare har beviljat ska den omedelbart rapportera detta till övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

10. TILLVERKNINGENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

10.1 En innehavare av ett godkännande som slutgiltigt upphör med sin produktion av en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska underrätta den myndighet som beviljade godkännandet om detta. När myndigheten får detta meddelande, ska den informera övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter genom ett meddelandeformulär enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

11. ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

11.1 Från och med dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 03 till dessa föreskrifter får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja eller godta typgodkännande enligt dessa föreskrifter i deras lydelse enligt ändringsserie 03.

11.2 Övergångsbestämmelser till fas 1 (se punkt 6.2.2)

11.2.1 Från och med den 1 juli 2016 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja typgodkännanden endast om den fordonstyp som ska typgodkännas uppfyller kraven i fas 1 (se punkt 6.2.2) i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 03.

Från och med den officiella dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 03 ska de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter bevilja typgodkännande endast om den fordonstyp som ska godkännas uppfyller kraven i fas 2 eller fas 3 i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 03.

11.2.2 De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter får inte vägra att bevilja utökning av sådana typgodkännanden för befintliga typer som har utfärdats enligt ändringsserie 02 till dessa föreskrifter.

11.2.3 Fram till den 30 juni 2022 ska ingen part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja nationellt eller regionalt typgodkännande för en fordonstyp som godkänts enligt ändringsserie 02 till dessa föreskrifter.

11.2.4 Från och med den 1 juli 2022 är de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter inte skyldiga att godta en fordonstyp som godkänts enligt en tidigare ändringsserie till dessa föreskrifter för nationellt eller regionalt typgodkännande.

11.2.5 Även efter dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 03 till dessa föreskrifter får avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter fortsätta bevilja nationellt eller regionalt typgodkännande och utökning av typgodkännande enligt föregående ändringsserie till dessa föreskrifter.

11.3 Övergångsbestämmelser till fas 2 (se punkt 6.2.2)

11.3.1 Från och med den 1 juli 2020 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja typgodkännanden för andra fordonstyper än N2 och från och med den 1 juli 2022 för fordonstyper i kategori N2 endast om den fordonstyp som ska typgodkännas uppfyller kraven i fas 2 (se punkt 6.2.2) i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 03.

Från och med den officiella dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 03 ska de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter dessutom bevilja typgodkännande för den fordonstyp som uppfyller kraven i fas 3 i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 03.

11.3.2 De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter får inte vägra att bevilja utökning av sådana typgodkännanden för befintliga typer som har utfärdats enligt fas 1 (se punkt 6.2.2) eller ändringsserie 02 till dessa föreskrifter.

11.3.3 Till och med den 30 juni 2022 får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja nationellt eller regionalt typgodkännande för andra fordonstyper än N2 och till och med den 30 juni 2023 för fordonstyper i kategori N2 för en fordonstyp som uppfyller kraven i fas 1 (se punkt 6.2.2) eller ändringsserie 02 till dessa föreskrifter.

11.3.4 Från och med den 1 juli 2022 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter inte vara skyldiga att bevilja nationellt eller regionalt typgodkännande för andra fordonstyper än N2 och från och med den 1 juli 2023 för fordonstyper i kategori N2 för en fordonstyp som godkänts enligt kraven i fas 1 (se punkt 6.2.2.1) eller föregående ändringsserier till dessa föreskrifter.

11.3.5 Även efter dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 03 till dessa föreskrifter får avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter fortsätta att bevilja nationellt eller regionalt typgodkännande och utökning av typgodkännande enligt fas 1 (se punkt 6.2.2) eller föregående ändringsserier till dessa föreskrifter.

11.4 Övergångsbestämmelser till fas 3 (se punkt 6.2.2)

11.4.1 Från och med den 1 juli 2024 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja typgodkännanden för andra fordonstyper än N2, N3 och M3 och från och med den 1 juli 2026 för fordonstyper i kategori N2, N3 och M3 endast om den fordonstyp som ska typgodkännas uppfyller kraven i fas 3 (se punkt 6.2.2) i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 03.

11.4.2 De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter får inte vägra att bevilja utökning av typgodkännanden för befintliga typer som har utfärdats enligt fas 2 enligt punkt 6.2.2.

11.4.3 Till och med den 30 juni 2026 får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja nationellt eller regionalt typgodkännande för andra fordonstyper än N2, N3 och M3 och till och med den 30 juni 2027 för fordonstyper i kategori N2, N3 och M3 för fordon som uppfyller kraven i fas 2 enligt punkt 6.2.2.

11.4.4 Från och med den 1 juli 2026 ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter inte vara skyldiga att bevilja nationellt eller regionalt typgodkännande för andra fordonstyper än N2, N3 och M3 och från och med den 1 juli 2027 för fordonstyper i kategori N2, N3 och M3 för fordon som typgodkänts enligt kraven i fas 2 i enlighet med punkt 6.2.2.

11.4.5 Även efter dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 03 till dessa föreskrifter får avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter fortsätta att bevilja nationellt eller regionalt typgodkännande och utökning av typgodkännande enligt fas 1 eller fas 2 (se punkt 6.2.2) eller föregående ändringsserier till dessa föreskrifter.

11.5 Utan hinder av ovanstående övergångsbestämmelser är de parter i överenskommelsen som börjar tillämpa dessa föreskrifter efter den dag då den senaste ändringsserien träder i kraft inte skyldiga att godta typgodkännanden som beviljats enligt någon tidigare ändringsserie till dessa föreskrifter.

11.6 Fordon med seriell hybridtransmission, som har en förbränningsmotor utan mekanisk koppling till framdrivningen, ska vara undantagna från kraven i punkt 6.2.3 till och med den 30 juni 2019.

11.7 De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter får fortsätta att bevilja godkännande med utnyttjande av provningsanläggningar som uppfyller kraven i föregående ändringsserier till dessa föreskrifter som ett alternativ till punkt 2.1 i bilaga 3 till dessa föreskrifter till och med den 30 juni 2019.

11.8 Till och med den 30 juni 2022 gäller gränsvärdena enligt punkt 6.2.2 för fordonstyperna i kategori N1 med en största tekniskt tillåtna lastad vikt på över 2,5 ton för fordonstyper i kategori N1 eller för fordonstyper i kategori M1 härledd ur N1 om samtliga följande krav är uppfyllda:

c)

12. NAMN PÅ OCH ADRESS TILL TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETER OCH DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR ATT UTFÖRA GODKÄNNANDEPROVNINGAR

De parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprovningarna och för de typgodkännandemyndigheter som beviljar godkännande och till vilka meddelanden om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat godkännande som utfärdats i andra länder ska sändas.

(1) Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2) Den vanliga uppfattningen om låga eller höga växlar ska inte tillämpas på utväxlingsförhållanden. Exempelvis har den lägsta växeln för körning framåt, ettans växel, den högsta utväxlingen av alla framåtväxlar. Manuella transmissioner har diskreta växellägen, men många icke-manuella transmissioner kan ha fler utväxlingsförhållanden som aktiveras av transmissionens kontrollenhet.

(3) De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, bilaga 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(4) En provning görs på ett stillastående fordon för att fastställa ett referensvärde för de myndigheter som tillämpar denna metod för att kontrollera fordon i bruk.

(5) Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3.3.1.1 Maximal effekt per timme: … kW

2.3 Största tekniskt tillåtna vikt inklusive last enligt tillverkarens uppgifter (6) (7) :

2.2.3 Ljudnivå för tryckluftsbuller under aktivering av tryckregulator: … dB(A)

BILAGA 3

METODER OCH INSTRUMENT FÖR MÄTNING AV BULLER FRÅN MOTORFORDON

1. Mätinstrument

1.1 Akustiska mätningar

Den utrustning som används för mätning av ljudnivån ska vara en precisionsljudnivåmätare eller motsvarande mätsystem som uppfyller kraven för instrument av klass 1 (inkl. den rekommenderade vindskärmen, om sådan används). Dessa krav beskrivs i IEC 61672-1:2002: Elektroakustik – Ljudnivåmätare, andra utgåvan, framtagen av Internationella elektrotekniska kommissionen (IEC).

Mätningarna ska utföras med det akustiska mätinstrumentet i svarsläge ”fast” och med den ”A”-viktade kurva som också beskrivs i ”IEC 61672-1:2002”. När ett system används där en periodisk övervakning av den A-viktade ljudtrycksnivån ingår ska en avläsning göras med ett tidsintervall som inte överstiger 30 ms.

Instrumenten ska underhållas och kalibreras i enlighet med instrumenttillverkarens anvisningar.

1.2 Kalibrering av hela det akustiska mätsystemet för mätserien

I början och slutet av varje mätserie ska mätsystemet i dess helhet kontrolleras med hjälp av en ljudkalibreringsanordning som uppfyller kraven för ljudkalibreringsanordningar av minst precisionsklass 1 i IEC 60942:2003. Utan någon ytterligare justering ska skillnaden mellan avläsningarna av två på varandra följande kontroller vara mindre än eller lika med 0,5 dB(A).

Om detta värde överskrids ska de mätresultat som erhållits efter närmast föregående tillfredsställande kontroll inte användas.

1.3 Överensstämmelse med kraven

De akustiska mätinstrumentens överensstämmelse ska beläggas genom ett giltigt överensstämmelsecertifikat. Dessa certifikat ska anses giltiga om certifieringen av överensstämmelse med standarderna utförts under närmast föregående 12-månadersperiod för ljudkalibreringsanordningen och under närmast föregående 24-månadersperiod för instrumentsystemet. All provning av överensstämmelse ska utföras av ett laboratorium som är behörigt att utföra kalibreringar som är spårbara till tillämpliga standarder.

1.4 Instrument för varvtals- och hastighetsmätningar

Motorns varvtal ska mätas med instrument som har en noggrannhet av ± 2 % eller bättre vid de motorvarvtal som krävs för mätningarnas genomförande.

Fordonets hastighet på väg ska mätas med instrument som har en noggrannhet av ± 0,5 km/h eller bättre, om anordningar för kontinuerlig mätning används.

Om oberoende hastighetsmätningar används vid provningen ska instrumenten i fråga uppfylla specificerade gränsvärden med en noggrannhet på minst ± 0,2 km/h.

1.5 Meteorologiska instrument

I de meteorologiska instrument som används för att övervaka omgivningsförhållandena under provningen ska följande anordningar ingå som uppfyller minst angiven noggrannhet:

a) Temperaturmätanordning, ± 1 °C.

b) Vindhastighetsmätanordning, ± 1,0 m/s.

c) Lufttrycksmätanordning, ± 5 hPa.

d) En mätanordning för relativ luftfuktighet, ± 5 %.

2. Mätförhållanden

2.1 Provningsområde och omgivningsförhållanden

Provningsbanans yta och provningsområdets dimensioner ska uppfylla kraven i ISO 10844:2014.

Områdets yta ska vara fri från pudersnö, högt gräs, lös jord och slagg. Det får inte finnas några hinder som skulle kunna påverka ljudfältet i närheten av mikrofonen eller ljudkällan. Den observatör som utför mätningarna ska ställa sig så att han eller hon inte påverkar mätinstrumentens utslag.

Mätningar ska inte göras under ogynnsamma väderförhållanden. Den person som utför mätningarna och alla eventuella observatörer som är närvarande vid mätningarna ska placera sig så att mätinstrumentens mätvärde inte påverkas.

De meteorologiska instrumenten ska placeras nära provningsområdet på en höjd av 1,2 ± 0,02 m. Mätningarna ska göras när den omgivande luftens temperatur ligger mellan + 5 och + 40 °C.

Provningarna ska inte utföras om vindhastigheten, inkl. vindstötar, under ljudmätningsintervallet överstiger 5 m/s i mikrofonens höjd.

De värden som representerar temperatur, vindens hastighet och riktning, relativ luftfuktighet och lufttryck ska registreras under ljudmätningen.

Från varje ljudtopp som inte förefaller förenlig med egenskaperna hos fordonets allmänna ljudnivå ska bortses vid avläsningarna.

Bakgrundsljudet ska mätas under 10 s omedelbart före och efter en serie fordonsprovningar. Mätningarna ska göras med samma mikrofoner och mikrofonplaceringar som används under provningen. Den A-viktade högsta ljudtrycksnivån ska registreras.

Bakgrundsljudet (inbegripet vindbrus) ska vara minst 10 dB(A) lägre än den A-viktade ljudtrycksnivå som fordonet avger under provning. Om skillnaden mellan omgivningsljud och uppmätt buller är mellan 10 och 15 dB(A), är det för att kunna beräkna provningsresultaten nödvändigt att subtrahera en lämplig korrigering från de avlästa värdena på ljudmätaren i enlighet med nedanstående tabell.

Skillnad mellan omgivande ljud och det buller som ska mätas dB(A) 10 11 12 13 14 15 Korrektion dB(A) 0,5 0,4 0,3 0,2 0,1 0,0

2.2 Fordonet

2.2.1 För att uppfylla kraven i dessa föreskrifter ska fordonet vara representativt för fordon som ska släppas ut på marknaden enligt tillverkarens specifikationer i samråd med den tekniska tjänsten.

Mätningarna ska göras utan någon släpvagn utom för icke-separerbara fordon. På tillverkarens begäran får mätningar utföras på fordon med lyftaxel/lyftaxlar i upphöjt läge.

Mätningarna ska göras på fordon med den provningsvikt mt som anges i följande tabell:

Målvikten, mtarget, används för att beteckna den vikt som fordon i kategori N2 och N3 bör provas vid. Fordonets verkliga provningsvikt kan vara mindre på grund av begränsningar för fordons- och axelvikt.

Fordonskategori Fordonets provningsvikt M1 mt = mro ± 5 % N1 mt = mro ± 5 % N2, N3 mtarget = 50 [kg/kW] × Pn [kW] Extra belastning, mxload, för att uppnå fordonets målvikt, mtarget, ska placeras över den/de drivna bakaxeln/-axlarna. Summan av den extra belastningen och bakaxellasten i olastat läge, mra load unladen, är begränsad till 75 % av den högsta tekniskt tillåtna vikt som tillåts för bakaxeln, mac ra max. Målvikten ska uppnås med en tolerans av ± 5 %. Om den extra belastningens tyngdpunkt inte kan bringas i linje med bakaxelns mitt, får fordonets provningsvikt, mt, inte överskrida summan av fram- och bakaxelns belastning i olastat skick, mfa load unladen, och bakaxelns belastning i olastat skick, mra load unladen plus den extra belastningen, mxload, och förarens vikt md. Provningsvikten för fordon med mer än två axlar ska vara samma som för ett fordon med två axlar. Om fordonsvikten för ett fordon med fler axlar än två i olastat skick, munladen, är större än provningsvikten för fordonets med två axlar, ska det fordonet provas utan extra last. Om fordonsvikten för ett fordon med två axlar, munladen, är större än målvikten, ska det fordonet provas utan extra last. M2, M3 mt = mro Vikten i körbart skick ska uppnås med en tolerans av ± 10 %. Ofullständiga M2, M3 Om provningen utförs på ett ofullständigt fordon som saknar karosseri ska mtarget = 50 [kg/kW] × Pn [kW] beräknas i enlighet med villkoren ovan (se kategorierna N2, N3) eller mt = mchassisM2M3 + mxloadM2M3 = mro Vikten i körbart skick ska uppnås med en tolerans av ± 10 %.

2.2.2 På den sökandes begäran ska ett fordon i kategori M2, M3, N2 eller N3 anses vara representativt för den färdigbyggda fordonstypen om provningen utförs på ett ofullständigt fordon som saknar karosseri. Vid provning av ett ofullständigt fordon ska alla relevanta ljudisoleringsmaterial, väggar och komponenter och system för bullerdämpning vara monterade på fordonet enligt tillverkarens utformning med undantag för en del av karosseriet som byggs till i ett senare skede.

Någon ny provning behöver inte utföras på grund av montering av en extra bränsletank eller omplacering av den ursprungliga bränsletanken förutsatt att andra fordonsdelar eller fordonsstrukturer som uppenbarligen påverkar buller inte har ändrats.

De däck som används för provningen ska vara representativa för fordonet, väljas av fordonstillverkaren och registreras i addendumet till meddelandeformuläret (tillägg 1 till bilaga 1). De ska motsvara en av de däckdimensioner som är avsedda för fordonet som originalutrustning. Däcket ska vara eller bli tillgängligt på marknaden samtidigt som fordonet (1). Däcken ska pumpas till det tryck som rekommenderas av fordonstillverkaren för fordonets provningsvikt. Däcken ska ha ett mönsterdjup på minst 1,6 mm.

2.2.3 Innan mätningarna påbörjas ska motorn bringas till sitt normala drifttillstånd.

2.2.4 Om fordonet kan drivas med mer än två hjul, ska det provas i det driftläge som är avsett för normal körning på väg.

2.2.5 Om fordonet har automatiskt styrd(a) fläkt(ar) ska detta system inte utgöra ett hinder under mätningarna.

2.2.6 Om fordonet har ett avgassystem som innehåller fibermaterial ska avgassystemet konditioneras före provningen enligt bilaga 4.

2.2.7 Förfarande för beräkning av extra belastning på fordon i enbart kategori N2 och N3

2.2.7.1 Beräkning av extra belastning

Målvikten, mtarget, (per kW nominell effekt) för fordon med två axlar i kategori N2 och N3 anges i tabellen i punkt 2.2.1.

mtarget = 50 [kg/kW] × Pn [kW] 1)

För att uppnå den målvikt som krävs, mtarget, för fordonet som provas, ska det olastade fordonet, inklusive förarens vikt, md, lastas med en extra vikt, mxload, som ska placeras över bakaxeln enligt formel 8:

mtarget = munladen + md + mxload 2)

Målvikten, mtarget, ska uppnås med en tolerans av ± 5 %.

Provfordonets vikt i olastat skick, munladen, beräknas genom att på en våg mäta belastningen på framaxeln i olastat läge, mfa load unladen, och belastningen på bakaxeln i olastat läge, mra load unladen, enligt formel 3:

munladen = mfa load unladen + mra load unladen 3)

Med hjälp av formlerna 2 och 3 beräknas den extra belastningen, mxload, på det vis som anges i formlerna 4 och 5:

mxload = mtarget – (md + munladen) 4) mxload = mtarget – (md + mfa load unladen + mra load unladen) 5)

Summan av den extra belastningen, mxload, och bakaxellasten i olastat läge, mra load unladen, är begränsad till 75 % av den högsta tekniskt tillåtna vikten för bakaxeln, mac ra max enligt vad som erhålls genom formel 6:

0,75 mac ra max ≥ mxload + mra load unladen 6)

Värdet för mxload begränsas enligt formel 7:

mxload ≤ 0,75 mac ra max – mra load unladen 7)

Om den beräknade extra belastningen, mxload, i formel 5 uppfyller kravet i formel 7, motsvarar den extra belastningen formel 5. Fordonets provningsvikt, mt, beräknas ur formel 8:

mt = mxload + md + mfa load unladen + mra load unladen 8)

I detta fall är fordonets provningsvikt lika stor som målvikten.

mt = mtarget 9)

Om den beräknade extra belastningen, mxload, i formel 5 inte uppfyller kravet i formel 7, utan i stället formel 10

mxload > 0,75 mac ra max – mra load unladen 10)

ska den extra belastningen, mxload, vara den som framgår av formel 11:

mxload = 0,75 mac ra max – mra load unladen 11)

och fordonets provningsvikt, mt, ska beräknas ur formel 12:

mt = 0,75 mac ra max + md + mfa load unladen 12)

I detta fall är fordonets provningsvikt lägre än målvikten.

mt < mtarget 13)

2.2.7.2 Belastningsberäkning om lasten inte kan bringas i linje med bakaxelns mitt

Om den extra belastningens tyngdpunkt, mxload, inte kan bringas i linje med bakaxelns mitt, får fordonets provningsvikt, mt, inte överskrida summan av fram- och bakaxelns belastning i olastat skick, mfa load unladen, och bakaxelns belastning i olastat skick, mra load unladen plus den extra belastningen, mxload, och förarens vikt md.

Detta innebär att om de faktiska belastningarna på fram- och bakaxeln mäts på en våg när den extra belastningen, mxload, placeras på fordonet och bringas i linje med bakaxelns mitt, blir fordonets provningsvikt minus förarens vikt den som erhålls genom formel 14:

mt – md = mfa load laden + mra load laden 14)

där

mfa load laden = mfa load unladen 15)

Om den extra belastningens tyngdpunkt inte kan bringas i linje med bakaxelns mitt uppfylls fortfarande formel 14, men

mfa load laden > mfa load unladen 16)

eftersom den extra belastningen delvis har fördelat sin vikt på framaxeln. I ett sådant fall är det inte tillåtet att lägga till mer vikt på bakaxeln för att kompensera för den vikt som flyttats till framaxeln.

2.2.7.3 Provningsvikt för fordon med fler än två axlar

Om ett fordon med fler än två axlar provas ska provningsvikten för det fordonet vara densamma som provningsvikten för fordonet med två axlar.

Om fordonsvikten för ett fordon med fler axlar än två i olastat skick är större än provningsvikten för fordonet med två axlar, ska det fordonet provas utan extra last.

3. Provningsmetoder

3.1 Mätning av buller från fordon i rörelse

3.1.1 Allmänna provningsvillkor

Två linjer AA′ och BB′ som är parallella med linjen PP′ och belägna 10 ± 0,05 m framför respektive 10 ± 0,05 m bakom linjen PP′ ska utmärkas på provningsbanan.

Minst fyra mätningar ska göras på varje sida av fordonet och för varje växel. Preliminära mätningar kan göras för justeringsändamål men ska inte beaktas.

Mikrofonen ska placeras på ett avstånd av 7,5 ± 0,05 m från banans referenslinje CC′ och 1,2 ± 0,02 m över markytan.

Referensaxeln för frifältsförhållanden (se IEC 61672-1:2002) ska vara vågrät och riktad vinkelrätt mot linjen CC′ som motsvarar fordonets körsträcka.

3.1.2 Särskilda provningsförhållanden för fordon

3.1.2.1 Fordon i kategorierna M1, N1 och M2 med en största tekniskt tillåtna lastad vikt ≤ 3 500 kg:

Fordonet ska köras så att dess mittlinje följer linjen CC′ så nära som möjligt under hela provningen, från det att fordonets front passerar linjen AA′ och till det att fordonets bakre del passerar linjen BB′. Om fordonet kan drivas med mer än två hjul, ska det provas i det driftläge som är avsett för normal körning på väg.

Om fordonet har en manuell tillsatsväxel eller en slutväxel med flera utväxlingar, ska det läge som används för normal stadskörning användas. I alla händelser ska de särskilda växellägena för krypkörning, parkering eller inbromsning uteslutas.

Fordonets provningsvikt ska vara enligt tabellen i punkt 2.2.1.

Provningshastigheten vtest är 50 ± 1 km/h. Provningshastigheten ska ha uppnåtts när referenspunkten befinner sig vid linjen PP′.

Om provningshastigheten ändras enligt punkt 3.1.2.1.4.1 e i bilaga 3 till dessa föreskrifter ska den modifierade provningshastigheten användas för både accelerations- och konstanthastighetsprovning.

3.1.2.1.1 Förhållandet effekt/vikt (PMR)

PMR definieras enligt följande:

PMR = (Pn/mro) × 1 000 kg/kW, där Pn mäts i kW och mro mäts i kg enligt punkt 2.2.1 i denna bilaga.

Om två eller flera framdrivningskällor utnyttjas enligt de provningsvillkor som anges i punkt 3.1.2.1 i bilaga 3 till dessa föreskrifter ska motorernas totala nettoeffekt, Pn, vara den aritmetiska summan av parallella framdrivningskällor på fordonet. Tillämpliga framdrivningskällor är de kraftkällor som i kombination ger fordonet en framåtriktad rörelse under de provningsvillkor som anges i punkt 3.1.2.1 i bilaga 3 till dessa föreskrifter. Effekten för andra motorer än förbränningsmotorer ska vara den effekt som anges av tillverkaren.

PMR utan dimension används för att beräkna acceleration.

3.1.2.1.2 Beräkning av acceleration

Beräkning av acceleration avser enbart fordon i kategorierna M1, N1 och M2 med en största tekniskt tillåtna lastad vikt ≤ 3 500 kg:

All acceleration beräknas med användande av olika fordonshastigheter på provningsbanan (2). De givna formlerna används för beräkning av awot i, awot i+1 och awot test. Hastigheten vid antingen AA′ eller PP′ definieras som fordonshastigheten när referenspunkten passerar AA′ (vAA′) eller PP′ (vPP′). Hastigheten vid BB′ bestäms när fordonets bakre del passerar BB′ (vBB′). Den metod som används för bestämning av accelerationen ska anges i provningsrapporten.

Beroende på fastställandet av referenspunkten för fordonet anges fordonets längd (lveh) på olika sätt i formeln nedan. Om referenspunkten är fordonets front: l = lveh; fordonets mitt: l = lveh; fordonets bakre del: l = 0.

Fordonstillverkaren kan välja att för fordon med motorn framtill använda l = 5 m, och för fordon med motorn i mitten l = 2,5 m.

3.1.2.1.2.1 Beräkningsförfarande för fordon med manuell växellåda, automatisk växellåda, adaptiva växlar och växlar med kontinuerligt varierbar utväxling (CVT) som provas med låsta växlar:

awot test = ((vBB′/3,6)2 – (vAA′/3,6)2)/(2 × (20 + l))

awot test som används vid bestämning av växelval ska vara medelvärdet av fyra awot test, i under varje giltig mätkörning.

Föracceleration får användas. Det ställe där gaspedalen nedtrycks framför linjen AA′ ska registreras i addendumet till meddelandeformuläret (tillägg 1 till bilaga 1).

3.1.2.1.2.2 Beräkningsförfarande för fordon med automatisk växellåda, adaptiv växellåda och CVT som provas med olåsta växlar:

awot test som används vid bestämning av växelval ska vara medelvärdet av fyra awot test, i under varje giltig mätkörning.

Om de anordningar eller åtgärder som beskrivs i punkt 3.1.2.1.4.2 kan användas vid kontroll av växelns manövrering för att uppfylla provningskraven, beräknas awot test med användande av följande ekvation:

awot test = ((vBB′/3,6)2 – (vAA′/3,6)2)/(2 × (20 + l))

Föracceleration får användas.

Om inga av de anordningar eller åtgärder som beskrivs i punkt 3.1.2.1.4.2 används beräknas awot test med användande av följande ekvation:

awot_testPP-BB = ((vBB′/3,6)2 – (vPP′/3,6)2)/(2 × (10 + l))

Föracceleration får inte användas.

Det ställe där gaspedalen trycks ned ska vara där fordonets referenspunkt passerar linjen AA′.

3.1.2.1.2.3 Målacceleration

Genom målaccelerationen aurban definieras den typiska accelerationen i stadstrafik, och den härleds ur statistiska undersökningar. Denna funktion är beroende av fordonets PMR.

Målaccelerationen aurban definieras enligt följande:

aurban = 0,63 × log10 (PMR) – 0,09

3.1.2.1.2.4 Referensacceleration

Genom referensaccelerationen awot ref definieras den acceleration som krävs under accelerationsprovningen på provningsbanan. Den är en funktion av förhållandet effekt/vikt för ett fordon. Denna funktion skiljer sig åt för olika fordonskategorier.

Referensaccelerationen awot ref definieras med hjälp av följande formler:

awot ref = 1,59 × log10 (PMR) – 1,41 för PMR ≥ 25 awot ref = a urban = 0,63 × log10 (PMR) – 0,09 för PMR < 25

3.1.2.1.3 Partiell effektfaktor kP

Den partiella effektfaktorn kP (se punkt 3.1.3.1) används för den viktade kombinationen av accelerationsprovningens resultat och provning med konstant hastighet för fordon av kategorierna M1, N1 och M2 med en största tekniskt tillåtna lastad vikt på ≤ 3 500 kg.

Vid andra provningar än provning med en enda växel ska awot ref användas i stället för awot test (se punkt 3.1.3.1).

3.1.2.1.4 Val av utväxling

Valet av växlar för provningen beror på deras specifika accelerationspotential awot med full gas enligt den referensacceleration awot ref som krävs för accelerationsprovningen med full gas.

Om fordonet medger olika växelinställningar, såsom automatiskt eller manuellt växelval och/eller olika mjukvaruprogram eller lägen för utväxlingen (t.ex. sport, vinter eller anpassad) som ger giltig acceleration ska fordonstillverkaren kunna styrka på ett sätt som godtas av den tekniska tjänsten att fordonet provats i det läge som ger en acceleration som ligger närmast awot ref.

Fordonets växellåda, växel eller utväxling får styras elektroniskt eller mekaniskt för att undvika aktivering av en kick-down-funktion.

I figurerna 3a–3e i tillägget till denna bilaga redovisas kriterier för val av växel och provkörning för kategorierna M1 och M2 med en största tekniskt tillåtna lastad vikt inte överstigande 3 500 kg och för kategori N1, i form av ett flödesdiagram som en hjälp för provningsförfarandet.

3.1.2.1.4.1 Fordon med manuell växellåda, automatisk växellåda, adaptiv växellåda eller växellåda med kontinuerligt varierbar utväxling som provas med låsta växlar

I fråga om val av utväxling är följande förhållanden möjliga:

a) Om en specifik växel ger en acceleration inom ett toleransband av± 5 % av referensaccelerationen awot ref och som inte överskrider 2,0 m/s2 provas med denna växel.

b) Om ingen av växlarna ger den acceleration som krävs, väljs en utväxling ”i” med en acceleration som är högre och en utväxling ”i+1” med en acceleration som är lägre än referensaccelerationen. Om accelerationsvärdet för utväxling ”i” inte överskrider 2,0 m/s2 används båda växlarna för provningen. Den viktade utväxlingen i förhållande till referensaccelerationen awot ref beräknas med följande formel: k = (awot ref – awot (i + 1))/(awot (i) – awot (i + 1))

c) Om accelerationsvärdet för utväxling ”i” överskrider 2,0 m/s2 ska den första växel som ger en acceleration under 2,0 m/s2 användas om utväxling ”i + 1” inte ger en acceleration mindre än aurban. I detta fall ska två utväxlingar, ”i” och ”i + 1”, användas inkl. utväxlingen ”i” med en acceleration som överskrider 2,0 m/s2. I övriga fall ska ingen annan växel användas. Den acceleration awot test som uppnås under provningen ska användas i stället för awot ref för beräkning av den partiella effektfaktorn kP.

d) Om fordonet har en växellåda där det endast finns ett val för utväxlingen, utförs accelerationsprovningen i detta växelval. Den uppnådda accelerationen används därefter i stället för awot ref för beräkning av den partiella effektfaktorn kP.

e) Om det nominella motorvarvtalet överträffas i ett visst växelläge innan fordonet passerar BB′ ska nästa högre växel väljas. Om nästa högre växel ger en acceleration som ligger under aurban ska fordonets provningshastighet, vtest, minskas med 2,5 km/h, och valet av utväxling ska fortsätta enligt vad som framgår av alternativen som beskrivs i denna punkt. Under inga omständigheter får fordonets provningshastighet sänkas till under 40 km/h. I detta fall tillåts en utväxling även om awot test inte överstiger aurban.

För fordon som inte är undantagna från ASEP enligt punkt 6.2.3 ska växel i provas och värdena rapporteras (Lwot i, nwot,BB i vwot,BB i) så att provningarna enligt bilaga 7 kan utföras.

3.1.2.1.4.2 Fordon med automatisk växellåda, adaptiv växellåda eller växellåda med kontinuerligt varierbar utväxling som provas med olåsta utväxlingar:

Växelvalsläget för full automatisk drift ska användas.

Accelerationsvärdet awot test ska beräknas enligt definitionen i punkt 3.1.2.1.2.2.

I provningen kan därefter ingå en växling till en lägre växel och en högre acceleration. En växling till en högre växel och en lägre acceleration är inte tillåten. En växling till en utväxling som inte används i stadstrafik ska undvikas.

Det är därför tillåtet att installera och använda elektroniska eller mekaniska anordningar, inkl. alternativa växelväljarlägen för att förekomma nedväxling till en utväxling som normalt inte används under de särskilda provningsförhållandena för stadstrafik.

Den uppnådda accelerationen awot test ska vara större än eller lika med aurban.

Om möjligt ska tillverkaren vidta åtgärder för att undvika ett accelerationsvärde awot test som är större än 2,0 m/s2.

Den uppnådda accelerationen awot test används därefter i stället för awot ref för beräkning av den partiella effektfaktorn kp (se punkt 3.1.2.1.3).

3.1.2.1.5 Accelerationsprovning

Tillverkaren ska definiera referenspunktens läge före linje AA′ där gaspedalen ska tryckas ned helt. Gaspedalen ska tryckas ned helt (så snabbt som är praktiskt möjligt) när fordonets referenspunkt når den definierade punkten. Gaspedalen ska hållas i detta nedtryckta läge tills fordonets bakre del når linjen BB′. Gaspedalen ska därefter släppas så snabbt som möjligt. Det ställe där gaspedalen nedtrycks helt ska registreras i addendumet till meddelandeformuläret (tillägg 1 till bilaga 1). Den tekniska tjänsten ska ges möjlighet till förhandsprovning.

När det gäller ledade fordon som består av två icke-separerbara enheter som betraktas som ett enda fordon ska påhängsvagnen inte beaktas vid bestämningen av när linjen BB′ passeras.

3.1.2.1.6 Provning med konstant hastighet

Provning med konstant hastighet ska utföras med samma växel/växlar som anges för accelerationsprovningen, med en konstant hastighet av 50 km/h och med en tolerans av ± 1 km/h mellan AA′ och BB′. Under provning med konstant hastighet ska accelerationskontrollen ställas in så att en konstant hastighet bibehålls mellan AA′ och BB′ enligt specifikation. Om växeln är låst vid accelerationsprovningen ska samma växel vara låst vid provning med konstant hastighet.

Provning med konstant hastighet krävs inte för fordon med ett förhållande effekt/vikt (PMR) < 25.

3.1.2.2 Fordon i kategorierna M2 med en största tekniskt tillåtna lastad vikt > 3 500 kg, M3, N2 och N3:

Fordonet ska köras så att dess mittlinje följer linjen CC′ så nära som möjligt under hela provningen, från det att fordonets front passerar linjen AA′ och till det att fordonets bakre del passerar linjen BB′. Provningen ska utföras utan släp- eller påhängsvagn. Om en släpvagn inte lätt kan separeras från dragfordonet ska släpvagnen inte beaktas när korsandet av linjen BB′ bestäms. Om fordonet innehåller utrustning såsom betongblandare, kompressor osv. ska denna utrustning inte vara i gång under provningen. Fordonets provningsvikt ska vara enligt tabellen i punkt 2.2.1 i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

Värdet för nBB′ och vBB′ som används för att bestämma valet av växel och fordonshastighet ska vara medelvärdet av de fyra värdena för nBB′, j och vBB′, j under varje giltig mätkörning.

Värdet för nBB′ ska anges med en noggrannhet av 10 varv per minut. Det rapporterade värdet för nBB′ ska användas i alla efterföljande beräkningar.

Värdet för vBB′ ska anges med en decimal (xx,x). Det rapporterade värdet för VBB′ ska användas i alla efterföljande beräkningar.

Målvillkor för fordon i kategori M2 med en största tekniskt tillåtna lastad vikt > 3 500 kg, N2:

När referenspunkten passerar linjen BB′ ska motorvarvtalet nBB′ ligga mellan 70 % och 74 % av det varvtal, S, vid vilket motorn utvecklar sin nominella högsta nettoeffekt, och fordonshastigheten ska vara 35 ± 5 km/h. Mellan linjerna AA′ och BB′ ska en stabil acceleration säkerställas.

Målvillkor för kategori M3 och N3:

När referenspunkten passerar linjen BB′ ska motorvarvtalet nBB′ ligga mellan 85 och 89 % av det varvtal, S, vid vilket motorn utvecklar sin nominella högsta nettoeffekt, och fordonshastigheten ska vara 35 ± 5 km/h. Mellan linjerna AA′ och BB′ ska en stabil acceleration säkerställas.

3.1.2.2.1 Val av utväxling

Det är tillverkarens ansvar att bestämma hur provningen ska genomföras för att de villkor som krävs ska uppfyllas.

Fordonets växellåda, växel eller utväxling ska väljas så att villkoren i punkterna 3.1.2.2.1.1 eller 3.1.2.2.1.2 i bilaga 3 till dessa föreskrifter uppfylls. Fordonets växellåda, växel eller utväxling får styras elektroniskt eller mekaniskt, inklusive undvikande av kick-down-funktion.

I figurerna 4a–4d i tillägget till denna bilaga redovisas kriterier för val av växel och provkörning för kategorierna M2 med en största tekniskt tillåtna lastad vikt överstigande 3 500 kg och för kategori N2, M3 och N3 i form av ett flödesdiagram som en hjälp för provningsförfarandet.

3.1.2.2.1.1 Fordon med manuell, automatisk eller adaptiv växellåda eller transmission med steglös utväxling (CVT) som provas med låsta växlar

Stabila accelerationsförhållanden ska säkerställas. Växelvalet bestäms av målvillkoren.

Följande förhållanden för att uppfylla målvillkoren i punkt 3.1.2.2 i bilaga 3 till dessa föreskrifter är möjliga:

a) Om en viss utväxling uppfyller både målvillkoren för motorvarvtalet ntarget BB′ och fordonshastigheten vtarget BB′ bör man prova med den växeln.

b) Om flera olika utväxlingar uppfyller både målvillkoren för motorvarvtalet ntarget BB′ och fordonshastigheten vtarget BB′ bör man prova med växeln i som ger den hastighet vBB′ gear i som ligger närmast 35 km/h.

c) Om två utväxlingar uppfyller både målvillkoren för motorvarvtalet ntarget BB′ och fordonshastigheten vtarget BB′ samt uppfyller följande villkor: (vtarget BB′ – vBB′ gear i) = (vBB′ gear i+1 – vtarget BB′) används båda växellägena för ytterligare beräkning av Lurban.

d) Om en viss utväxling uppfyller målvillkoret för motorvarvtalet ntarget BB′ men inte målvillkoret för fordonshastigheten vtarget BB′ bör man använda två växlar, gearx och geary. Målvillkoren för fordonshastighet för dessa båda växlar är som följer: gearx 25 km/h ≤ vBB′x ≤ 30 km/h och geary 40 km/h ≤ vBB′y ≤ 45 km/h Båda växlarna, gearx och geary ska uppfylla målvillkoret för motorvarvtalet ntarget BB′. Båda växlarna ska användas för fortsatt beräkning av Lurban. Om endast den ena av växlarna uppfyller målvillkoret för motorvarvtalet, ntarget BB′ bör man prova med den växeln. Denna växel ska användas för fortsatt beräkning av Lurban.

e) Om ingen av dessa båda växlar uppfyller målvillkoret för motorvarvtalet, ntarget BB′ enligt villkor d, ska villkor f väljas.

f) Om ingen utväxling uppfyller målvillkoret för motorvarvtal väljs den växel som uppfyller målvillkoret för fordonshastighet vtarget BB′ och som ligger närmast målvillkoret för motorvarvtal ntarget BB′, men som inte är högre än ntarget BB′. vBB′ gear i = vtarget BB′ nBB′ gear i ≤ ntarget BB′ En stabil acceleration ska säkerställas. Om en stabil acceleration inte kan säkerställas med en viss växel ska den växeln inte beaktas. Under alla förhållanden får det nominella motorvarvtalet inte överskridas medan fordonets referenspunkt befinner sig i mätområdet. Om det nominella motorvarvtalet överskrids inom mätområdet ska den aktuella växeln inte beaktas.

3.1.2.2.1.2 Fordon med automatisk transmission, adaptiv transmission eller transmission med variabla utväxlingsförhållanden som provas med olåsta växlar

Växelvalsläget för full automatisk drift ska användas.

I provningen kan därefter ingå en växling till en lägre växel och en högre acceleration. En växling till en högre växel och en lägre acceleration är inte tillåten. Växling till en växel som normalt inte används under de av tillverkaren angivna förutsättningarna i stadstrafik ska i varje fall undvikas.

Det är därför tillåtet att installera och använda elektroniska eller mekaniska anordningar, inklusive alternativa växelväljarlägen för att förekomma växling till en utväxling som inte normalt används under de särskilda provningsförhållandena som enligt tillverkaren gäller för stadstrafik.

Följande förhållanden för att uppfylla målvillkoren i punkt 3.1.2.2 i bilaga 3 till dessa föreskrifter är möjliga:

a) Om valet av växelväljarläge uppfyller målvillkoren för såväl motorvarvtal ntarget BB′ som fordonshastighet vtarget BB′, provas med växelväljaren i det läget.

b) Om valet av växelväljarläge uppfyller målvillkoret för motorvarvtal ntarget BB′ men inte målvillkoret för fordonshastighet vtarget BB′, ändras målvillkoret för fordonshastighet till två olika fordonshastigheter enligt följande: Definiera vBB′1 som 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 35 km/h och Definiera vBB′2 som 35 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h Genomför två provningar, en med vBB′1 och en med vBB′2. Båda provvillkoren används för fortsatt beräkning av Lurban.

c) Om målvillkoret för motorvarvtal ntarget BB′ inte kan uppfyllas enligt villkor b, ska villkor d väljas.

d) Om valet av växelväljarläge inte kan uppfylla målvillkoret för motorvarvtal ntarget BB′ men däremot målvillkoret för fordonshastighet vtarget BB′, ändras målvillkoret för fordonshastighet till två olika fordonshastigheter enligt följande: Definiera vBB′1 som 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 30 km/h och Definiera vBB′2 som 40 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h Genomför två provningar, en med vBB′1 och en med vBB′2. Använd provningen där nBB′ ligger närmast målvillkoret för motorvarvtal ntarget BB′ men inte högre än ntarget BB′. nBB′ i ≤ ntarget BB′ för i = 1, 2 Om fordonet inte kan uppfylla villkoret: nBB′ i ≤ ntarget BB′ för i = 1, 2 ska villkor e användas.

e) Om valet av växelväljarläge inte kan uppfylla målvillkoret för motorvarvtal ntarget BB′ och målvillkoret för fordonshastighet vtarget BB′, ändras målvillkoret för fordonshastighet enligt följande: vBB′ = vtarget BB′ + 5 km/h Genomför provningen med den fordonshastighet vBB′ där nBB′ ligger närmast målvillkoret för motorvarvtal ntarget BB′. Växling till en högre växel och lägre acceleration är tillåtet efter det att fordonets referenspunkt passerat linjen PP′.

f) Om fordonet har en växelkonstruktion som endast erbjuder ett enda växelval (D), som begränsar motorvarvtalet under provningen, ska fordonet endast provas med användande av fordonets målhastighet vtarget BB′.

3.1.2.2.1.3 Framdrivningssystem utan tillgång till motorvarvtal för förbränningsmotor

Fordon med ett framdrivningssystem utan tillgång till motorvarvtal för förbränningsmotor ska enbart uppfylla målvillkoret för fordonshastighet vtarget BB′.

Följande förhållanden för att uppfylla målvillkoret vtarget BB′ i punkt 3.1.2.2 i bilaga 3 till dessa föreskrifter är möjliga:

a) Om inga uppgifter om motorvarvtal finns tillgängliga behöver endast målvillkoret för fordonshastighet speed vtarget BB′ uppfyllas.

b) Om inga uppgifter om motorvarvtal finns tillgängliga och målvillkoret för fordonshastighet speed vtarget BB′ inte kan uppfyllas ska två provningar genomföras enligt följande: vBB′1 för det första provningsvillkoret definieras som 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 35 km/h och vBB′2 för det andra provningsvillkoret definieras som 35 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h Båda provvillkoren används för fortsatt beräkning av Lurban.

c) Om inga uppgifter om motorvarvtal finns tillgängliga och målvillkorets fordonshastighet speedvtarget BB′ och vBB′1 definierat som 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 35 km/h inte kan uppfyllas behöver man endast genomföra en provning med vBB′2 där vBB′2 definieras som 35 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h

Provningsvillkoret för vBB′2 utnyttjas för fortsatt beräkning av Lurban.

3.1.2.2.2 Accelerationsprovning

När fordonets referenspunkt når linjen AA′ ska gaspedalen vara helt nedtryckt (utan den automatiska växlingen till en lägre växel än vad som normalt används vid stadskörning) och hållas helt nedtryckt tills fordonets referenspunkt når BB′ + 5 m. Gaspedalen kan därefter släppas upp på begäran av tillverkaren.

När det gäller ledade fordon som består av två icke-separerbara enheter som betraktas som ett enda fordon ska påhängsvagnen inte beaktas vid bestämningen av när linjen BB′ passeras.

3.1.3 Tolkning av resultaten

För fordon i kategori M1 och M2 med en maximal tillåten vikt på högst 3 500 kg och kategori N1 ska den högsta A-viktade ljudtrycksnivå som anges under var och en av de tre mätningarna när fordonet passerar de båda linjerna AA′ och BB′ avrundas till första signifikanta decimal (till exempel XX,X).

För fordon i kategori M2 med en maximal tillåten vikt på över 3 500 kg och kategorierna M3, N2 och N3 ska den högsta A-viktade ljudtrycksnivå som anges under var och en av de tre mätningarna när fordonets referenspunkt passerar mellan linje AA′ och linje BB′ + 5 m avrundas till första signifikanta decimal (till exempel XX,X).

Om en ljudtopp som uppenbart inte sammanhänger med den allmänna ljudtrycksnivån observeras, ska mätningen inte beaktas. Minst fyra mätningar för varje provningsförhållande ska göras på varje sida av fordonet och för varje växel. Vänster och höger sida kan mätas samtidigt eller efter varandra. De första fyra på varandra följande giltiga mätresultaten inom 2 dB(A), med utrymme för radering av ogiltiga resultat (se punkt 2.1), ska användas för beräkningen slutresultatet för den angivna sidan av fordonet. Medelvärdet för resultaten för varje sida ska beräknas separat och avrundas till en decimal. Alla fortsatta beräkningar för att få fram Lurban ska göras separat för vänster och höger sida av fordonet. Det slutgiltiga värde som ska rapporteras som provningsresultat, matematiskt avrundat till närmaste heltal, ska vara det högre värdet för de båda sidorna.

Hastighetsmätningarna vid AA′, BB′ och PP′ ska registreras och användas vid beräkningarna med en signifikant decimal.

Den beräknade accelerationen awot test ska registreras med två decimaler.

3.1.3.1 Fordon i kategorierna M1, N1 och M2 med en största tekniskt tillåtna lastad vikt ≤ 3 500 kg:

De beräknade värdena för accelerationsprovningen och provningen med konstant hastighet ges av följande formler:

Lwot rep = Lwot (i + 1) + k × (Lwot(i) – Lwot (i + 1))

Lcrs rep = Lcrs(i + 1) + k × (Lcrs (i) – Lcrs (i + 1))

där k = (awot ref – awot (i + 1))/(awot (i) – awot (i + 1))

Vid provning med en enda växel utgörs värdena av provningsresultatet från varje provning.

Slutresultatet beräknas genom att kombinera Lwot rep med Lcrs rep. Ekvationen är:

Lurban = Lwot rep – kP × (Lwot rep – Lcrs rep)

Viktningsfaktorn kP ger den partiella effektfaktorn för stadskörning. I andra fall än vid provning med en enda växel beräknas kP med följande formel:

kP = 1 – (aurban/awot ref)

Om endast en växel angivits för provningen erhålls kP med följande formel:

kP = 1 – (aurban/awot test)

I de fall där awot test är mindre än aurban:

kP = 0

3.1.3.2 Fordon i kategorierna M2 med en största tekniskt tillåtna lastad vikt > 3 500 kg, M3, N2 och N3:

Om resultatet från ett provningsvillkor används är slutresultatet Lurban lika med delresultatet.

Om resultatet från två provningsvillkor används ska det aritmetiska medelvärdet för delresultaten från de två medelvärdena för varje sida för de båda provningsvillkoren beräknas. Slutresultatet Lurban är det högre värdet för de båda beräknade medelvärdena.

3.2 Mätning av buller från stillastående fordon

3.2.1 Ljudnivå i närheten av fordonen

Mätresultaten ska införas i addendumet till meddelandeformuläret (tillägg 1 till bilaga 1).

3.2.2 Akustiska mätningar

En precisionsljudnivåmätare enligt definitionen i punkt 1.1 i denna bilaga ska användas för mätningarna.

3.2.3 Provningsområde – lokalförhållanden (se figur 2 i tillägg till bilaga 3)

3.2.3.1 I närheten av mikrofonen får det inte finnas något hinder som kan påverka det akustiska fältet, och ingen person får befinna sig mellan mikrofonen och ljudkällan. Den som avläser mätaren ska vara placerad så att denne inte påverkar mätaravläsningen.

3.2.4 Störande ljud och vindpåverkan

De avläsningar på mätinstrumenten som bildas av omgivande ljud och vind ska vara minst 10 dB(A) under den ljudnivå som ska mätas. En lämplig vindskärm får monteras på mikrofonen, förutsatt att dess inverkan på mikrofonens känslighet beaktas (se punkt 1.1 i denna bilaga).

3.2.5 Mätmetod

3.2.5.1 Mätningarnas utförande och antal

Den högsta ljudnivån, uttryckt i A-viktade decibel (dB(A)), ska mätas under den driftperiod som avses i punkt 3.2.5.3.2.1.

Minst tre mätningar ska göras vid varje mätpunkt.

3.2.5.2 Placering och förberedelse av fordonet

Fordonet ska placeras på provningsareans mittfält med växelspaken i friläge och kopplingen uppsläppt. Om fordonets konstruktion inte tillåter detta ska fordonet provas i enlighet med tillverkarens föreskrifter för provning av stationär motor. Före varje mätomgång ska motorn bringas till sitt normala drifttillstånd enligt tillverkarens specifikationer.

Om fordonet har automatiskt styrd(a) fläkt(ar) ska detta system inte utgöra ett hinder under mätningarna.

Motorhuven eller annat motorrumsskydd, om sådant är monterat, ska vara stängda.

3.2.5.3 Mätning av buller i närheten av avgasröret

(se figur 2 i tillägg till bilaga 3)

3.2.5.3.1 Mikrofonplaceringar

3.2.5.3.1.1 Mikrofonen ska placeras på ett avstånd av 0,5 ± 0,01 m från referenspunkten på avgasröret enligt figur 2 och med en vinkel på 45 ± 5° mot vertikalplanet för flödesriktningen vid rörmynningen. Mikrofonen ska vara på samma höjd som referenspunkten men inte lägre än 0,2 m från markytan. Mikrofonens referensaxel ska ligga i plan parallellt med markytan och vara riktad mot referenspunkten vid avgasrörets mynning.

Om två mikrofonlägen är möjliga ska den placering som är längst bort i sidled från fordonets längsgående mittlinje användas.

Om avgasrörsmynningens flödesaxel är 90° mot fordonets längsgående mittlinje ska mikrofonen placeras i den punkt som är längst bort från motorn.

3.2.5.3.1.2 För fordon med avgasrör vars mynningar har ett inbördes avstånd av mer än 0,3 m ska mätningar göras för varje mynning. Den högsta nivån ska registreras.

3.2.5.3.1.3 För ett avgasrör som är försett med två eller flera mynningar med ett inbördes avstånd av mindre än 0,3 m och som är förbundna med samma ljuddämpare ska mikrofonen placeras vid den mynning som är närmast en av fordonets yttersta kanter eller, om en sådan mynning inte finns, vid den mynning som är högst över markytan.

3.2.5.3.1.4 För fordon med ett lodrätt avgasrör (t.ex. lastfordon) ska mikrofonen placeras på samma höjd som avgasrörets mynning. Dess axel ska vara lodrät och riktad uppåt. Den ska placeras på ett avstånd av 0,5 m ± 0,01 m från avgasrörets referenspunkt men aldrig mindre än 0,2 m från den yttersida av fordonet som är närmast avgasröret.

3.2.5.3.1.5 Om avgasrörsmynningen är placerad under fordonets karosseri ska mikrofonen placeras minst 0,2 m från fordonets närmaste del, vid en punkt nära men aldrig mindre än 0,5 m från avgasrörets referenspunkt, på en höjd av 0,2 m över markytan och inte i linje med avgasflödet. Vinkelinställningskravet i punkt 3.2.5.3.1.1 kan i vissa fall inte uppfyllas.

3.2.5.3.1.6 Exempel på mikrofonens placering, beroende på avgasrörets placering, ges i figurerna 3a–3d i tillägget till bilaga 3.

3.2.5.3.2 Driftförhållanden för motorn

3.2.5.3.2.1 Motorns målvarvtal

Motorns målvarvtal definieras enligt följande:

a) 75 % av det nominella motorvarvtalet S för fordon med ett nominellt motorvarvtal ≤ 5 000 min– 1

b) 3 750 min– 1 för fordon med ett nominellt motorvarvtal över 5 000 min– 1 och under 7 500 min– 1

c) 50 % av det nominella motorvarvtalet S för fordon med ett nominellt motorvarvtal ≥ 7 500 min– 1

Om fordonet inte kan uppnå det motorvarvtal som anges ovan ska motorns målvarvtal vara 5 % under det högsta möjliga varvtalet för denna stillastående provning.

3.2.5.3.2.2 Provningsförfarande

Motorvarvtalet ska gradvis ökas från tomgång till motorns målvarvtal, utan att ett toleransband av ± 3 % av motorns målvarvtal överskrids, och hållas konstant. Gasreglaget ska därefter snabbt släppas och motorvarvtalet återgå till tomgång. Ljudtrycksnivån ska mätas under en driftperiod med konstant motorvarvtal under 1 sekund och genom hela retardationsperioden. Mätaravläsningen av den högsta ljudnivån under denna driftperiod, matematiskt avrundad till en decimal, ska tas som provningsvärde.

3.2.5.3.2.3 Provningsvalidering

Mätningen ska betraktas som giltig om provningsmotorvarvtalet under minst 1 sekund är lika med motorns målvarvtal med en avvikelse på högst ± 3 %.

3.2.6 Resultat

Minst tre mätningar ska göras i varje provningsläge. Den högsta A-viktade ljudtrycksnivå som anges under var och en av de tre mätningarna ska registreras. De första tre på varandra följande giltiga mätresultaten inom 2 dB(A) som tillåter en radering av ogiltiga resultat (se punkt 2.1 utom anvisningarna för provningsplatsen) ska användas för att bestämma det givna mätlägets slutresultat. Den högsta ljudnivån för alla mätlägen och för de tre mätresultaten bildar slutresultatet.

4. Buller från elhybridfordon i kategori M1 i rörelse, där en förbränningsmotor inte kan vara i drift när fordonet står stilla (uppgifter som rapporterats för att underlätta provning av fordonet i drift).

4.1 För att göra det lättare att kontrollera överensstämmelsen hos elhybridfordon i drift – där en förbränningsmotor inte kan vara i drift när fordonet står stilla – ska nedanstående information om mätningar av ljudtrycksnivån som utförts i enlighet med punkt 3.1 i bilaga 3 användas som referensdata för motorfordonets överensstämmelse i drift:

a) Växel ”i” eller, för fordonstyper som provats med olåsta utväxlingsförhållanden, det växelväljarläge som valts för provningen.

b) Omkopplarens läge vid mätning av ljudtrycksnivån Lwot,(i) (om omkopplare är monterad).

c) Föraccelerationslängd lPA i meter.

d) Genomsnittlig fordonshastighet i km/h vid början av acceleration med full gas för provning med växel ”i”.

e) Ljudtrycksnivån Lwot,(i) i dB(A) vid provning med full gas med växel ”i” definierad som det högsta av de två värden som följer av genomsnittet av de enskilda mätresultaten vid respektive mikrofonplacering.

4.2 Referensdata för motorfordonets överensstämmelse i drift ska införas i intyget om EU-typgodkännande enligt anvisningarna i punkt 2.3 i addendumet till meddelandeformuläret (tillägg 1 till bilaga 1).

(1) Eftersom däckens bidrag till det totala bullret är betydande, måste hänsyn tas till befintlig lagstiftning avseende ljud från däck/vägbana. Drivhjulsdäck, vinterdäck och däck för särskilt bruk enligt definitionen i punkt 2 i föreskrifter nr 117 ska på tillverkarens begäran undantas från mätningarna för typgodkännande och kontroll av produktionsöverensstämmelse, i enlighet med föreskrifter nr 117.

(2) Se figur 1 i tillägg till bilaga 3.