RESOLUTION UTFÄRDAD AV RÅDET OCH FÖRETRÄDARE FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

av den 23 oktober 1995 om utbildningssystemens svar på problemen med rasism och främlingsfientlighet (95/C 312/01)

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

1. med beaktande av de slutsatser om rasism och främlingsfientlighet som antogs av Europeiska rådet på Korfu den 24 och 25 juni 1994, i Essen den 9 och 10 december 1994 och i Cannes den 26 och 27 juni 1995,

2. med beaktande av rådets slutsatser av den 12 juni 1995 om rekommendationerna i slutrapporten av den 5 maj 1995 som lades fram av Rådgivande kommissionen mot rasism och främlingsfientlighet, tillsatt på initiativ av Europeiska rådet på Korfu, särskilt sektion III A i denna, som hänvisar till rapporten från Underkommittén för utbildning, och

med beaktande av följande:

3. Den fortsatta förekomsten av rasistiska och främlingsfientliga attityder har en söndrande verkan på den sociala sammanhållningen, vars konsolidering utgör en av Europeiska unionens målsättningar.

4. Europaparlamentet och rådet har vid upprepade tillfällen erkänt den utomordentligt viktiga roll som utbildning måste spela när det gäller att förebygga och utrota rasistiska och främlingsfientliga fördomar och attityder.

5. Rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, underströk i sin resolution av den 29 maj 1990 betydelsen av ungdoms- och utbildningsprogram i bekämpandet av rasism och främlingsfientlighet.

6. Europeiska rådet i Cannes uppmärksammade vikten av det arbete som utförts av de olika rådsinstanserna och Rådgivande kommissionen och anmodade denna att udvidga arbetet i avsikt att i nära samarbete med Europarådet undersöka möjligheterna att upprätta ett europeiskt övervakningscentrum mot rasism och främlingsfientlighet.

7. Rådet konstaterade i sina slutsatser av den 30 maj 1995 att de åtgärder som Rådgivande kommissionen mot rasism och främlingsfientlighet föreslagit borde granskas närmare i flera sektoriella råd, Utbildningsrådet inräknat.

8. Rådet enades vid sitt möte den 12 juni 1995 om att, i enlighet med dessa slutsatser, uppdra åt berörda instanser och forum att studera genomförandet av Rådgivande kommissionens förslag och idéer och uppmanade dessa instanser att i synnerhet beakta de förslag de ansåg vara av särskilt intresse.

9. Rådet hade vid sitt möte den 5 december 1994 en inledande diskussion om de utbildningsrelaterade aspekterna av en allsidig strategi från Europeiska unionens sida mot rasism och främlingsfientlighet.

10. Programmet Sokrates grundar alla sina åtgärder på respekten för principen om lika möjligheter och hänvisar i kap. 2, andra åtgärden, till stöd från gemenskapen för gränsöverskridande utbildningsprojekt för barn till migrerande arbetare och för barn till sådana vars yrke innebär ständiga förflyttningar, handelsresande och zigenare, samt för mellankulturell fostran.

11. Förenta nationerna har utropat 1995 till det internationella toleransåret och Europarådet, på grundval av Wienförklaringen av den 9 oktober 1993 och som en uppföljning av resolutionen från den europeiska utbildningsministerkonferensen i Madrid den 23 och 24 mars 1994 om fostran för demokrati, mänskliga rättigheter och tolerans, enades om att, som ett led i sitt handlingsprogram, genomföra en europeisk kampanj mot rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och intolerans.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

I. Allmänt

Utbildning spelar en mycket viktig roll som innebär ansträngningar på lokal, nationell och europeisk nivå när det gäller bekämpandet av rasism och främlingsfientlighet.

En grundläggande uppgift för utbildningssystem består i att främja respekten för alla människor, oberoende av kulturell bakgrund eller religiösa övertygelser. Därtill kommer att de kan lämna ett unikt bidrag till att förbättra kunskapen om europeisk kulturell mångfald.

Utbyggnad av undervisningen särskilt i historia och humanvetenskaperna kan starkt öka medvetenheten om europeisk kulturell mångfald och eliminera schablonuppfattningar.

I enlighet med Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna och internationell lagstiftning, särskilt artikel 2 i Konventionen om barnets rättigheter, har alla barn, oavsett föräldrarnas situation, rätt till grundläggande utbildning.

II. Utbildningssystemens roll i kampen mot rasistiska och främlingsfientliga attityder

Den politiska, kulturella och språkliga pluralism som karakteriserar Europeiska unionen har hjälpt till att betona respekten för och värdet av mångfald. Sålunda betraktas pluralism både i undervisningskretsar och i politiska och sociala miljöer alltmer som en berikande faktor och som ett utmärkande drag för medborgarnas Europa.

Åandra sidan utgör förmågan att underlätta den sociala integrationen av eleverna eller studenterna en måttstock på kvaliteten hos ett utbildningssystem i ett pluralistiskt samhälle. Följaktligen borde ett viktigt mål för ett utbildningssystem av god kvalitet vara att uppmuntra principen om lika möjligheter.

För detta ändamål borde europeiska utbildningssystem inte bara fortsätta utan öka sina ansträngningar med att främja en fostran i sådana värden som uppmuntrar såväl till en solidarisk och tolerant attiyd, som till respekt för demokrati och mänskliga rättigheter.

Utbildningssystem kan ge värdefulla bidrag till främjandet av respekt, tolerans och solidaritet mod individer eller grupper med olika etnisk eller kulturell bakgrund eller med olika religiösa övertygelser genom åtgärder av följande slag:

- användning av undervisningsmaterial (läroböcker, texter, audiovisuella hjälpmedel, etc.) som speglar det europeiska samhällets kulturella mångfald,

- särskilda integrationsinitiativ riktade till elever och studenter som, mot bakgrund av deras sociala situation kan vara mottagliga för rasistiskt och/eller främlingsfientligt inflytande. Särskilda program borde i synnerhet genomföras i områden där omfattningen av socialt utanförskap är som störst,

- stärka ämnesområden som kan hjälpa till med att skapa en bättre förståelse för det mångkulturella samhället, särskilt inom historia, humanvetenskaperna och språkundervisningen,

- främja upprättandet av partnerskap mellan olika utbildningsanstalter och mellan elever i syfte att uppmuntra verksamheter som stoppar utbredningen av rasistiska och främlingsfientliga attityder.

Läraren spelar en avgörande roll för vilka attityder som skapas hos eleverna från tidig ålder. De nya utmaningar som undervisning av barn med mycket olika social och kulturell bakgrund ställer läraren inför till stora krav på dennes yrkeskunnande. I detta sammanhang utgör utbildning och fortbildning av dagens och framtidens lärare ett viktigt samarbetsområde medlemsstater emellan.

Utbyte av erfarenheter mellan olika utbildningsinstitutioner, i avsikt att dra nytta av kulturell mångfald, bidrar till ett förbättrat utbildningssamarbete.

Skolan spelar en mycket viktig roll när det gäller att verka för förståelse och respekt för andra kulturer. Enbart skolan kan emellertid inte lösa problemen. Ett samarbete mellan skolan och det omgivande samhället är därför önskvärt. Utbildningsanstalter, särskilt skolor, kan främja partnerskap mellan föräldrarepresentanter, lärare och elever, och sålunda förbättra kvaliteten på utbildningen i diverse skolaktiviteter och göra det möjligt för skolan att bli en mötesplats för familjer av olika ursprung.

Slutligen: RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR

UPPMANAR medlemsstaterna

1. att befordra tillgången på utbildning av god kvalitet och därigenom göra det möjligt för alla barn att få utveckla sina inneboende möjligheter och ha en uppgift att fylla i samhället,

2. att öka flexibiliteten i utbildningssystemet så att det klarar av komplexa situationer och sålunda verkar för ett varierat kursutbud i läroplanen,

3. att främja nytänkande i undervisning och kursplaner som skall bidra till en fördjupad förståelse av sådana begrepp som fred, demokrati, respekt, kulturell jämlikhet, tolerans, samarbete, etc., samt uppmuntra framställning av undervisningsmaterial som utformats för att inprägla sådana attityder och värden som befordrar förståelse och tolerans,

4. att uppmuntra alla initiativ som befrämjar samarbetet mellan skolan och det lokala samhället,

NOTERAR att i en rapport som ska sammanställas av kommissionen om åtgärdsprogram som redan genomförts inom ramen för existerande gemenskapsprogram och om möjligheterna till framtida lämpliga åtgärder i kampen mot rasism och främlingsfientlighet, skall en sektion ägnas åt utbildning,

UPPMANAR kommissionen, i samarbete med medlemsstaterna

1. att till fullo utnyttja och garantera sammanhållningen av alla gemenskapsprogram som främjar utbildningsaspekterna av kampen mot rasism och främlingsfientlighet, i synnerhet de som stöder initiativ från det lokala samhället,

2. att särskilt dra nytta av de delar i Sokrates-programmet som har att göra med de problem som behandlas här, däribland partnerskap mellan skolor, erfarenhetsutbyten kring mellankulturella frågor, samt lärarutbildning,

3. att hjälpa till med utbytet av erfarenheter genom att samla in och sprida information om hur europeiska utbildningssystem medverkar till att bekämpa rasism och främlingsfientlighet och hur människor med olika etnisk, kulturell och religiös bakgrund kan integreras,

4. att se till att ett lämpligt samarbete om kampen mot rasism och främlingsfientlighet kommer till stånd på utbildningsområdet mellan gemenskapen och internationella organisationer, särskilt Europarådet.