Numret ges endast som exempel.

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 78 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av fordon i kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5 med avseende på bromsning [2015/145]

Inbegripet all giltig text till och med:

Supplement 2 till ändringsserie 03 – dag för ikraftträdande: 23 juni 2010

INNEHÅLL

FÖRESKRIFTER

BILAGOR

1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter ska tillämpas på fordon i kategorierna L1, L2, L3, L4 och L5 (1).

Dessa kategorier omfattar inte följande:

2. DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

2.1 system med låsningsfria bromsar : ett system som känner av hjulglidning och automatiskt anpassar det tryck som förmedlar bromskrafterna till hjulet eller hjulen för att begränsa hjulglidningens omfattning.

2.2 typgodkännande av ett fordon : godkännande av en fordonstyp med avseende på bromsning.

2.3 grundprovningskörningar : en bromsning eller en rad bromsningar som utförs för att fastställa prestandan hos bromsen innan den ska genomgå ytterligare provningar, såsom uppvärmningsförfaranden eller bromsningar med våta bromsar.

2.4 broms : de delar av bromssystemet där de krafter som motverkar fordonets rörelse utvecklas.

2.5 bromssystem : en kombination av delar som består av manöverorganet, kraftöverföringen och bromsen, med undantag av motorn, vars uppgift är att successivt minska hastigheten hos ett fordon i rörelse, få det att stanna och hålla det stillastående när det stannat.

2.6 kombinerat bromssystem (CBS) :

2.7 bromssystemkomponenter : en av de enskilda delar som efter sammansättning utgör bromssystemet.

2.8 manöverorgan : den del som föraren aktiverar direkt för att tillhandahålla eller kontrollera den energi som krävs för att bromsa fordonet tills kraftöverföring sker.

2.9 olika typer av bromssystem : anordningar som skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som att

c)

2.10 förarens vikt : en förares nominella vikt, som förutsätts vara 75 kg (fördelat på 68 kg personvikt på sätet och 7 kg bagagevikt).

2.11 frikopplad motor : när motorn inte längre är kopplad till drivhjulet (drivhjulen).

2.12 bruttovikt eller maximivikt : lastens högsta tekniskt tillåtna totalvikt såsom den anges av tillverkaren.

2.13 bromsarnas ursprungliga temperatur : temperaturen hos den varmaste bromsen före varje bromsanvändning.

2.14 lastad : lastad så att bruttovikten uppnås enligt definitionen i punkt 2.12.

2.15 lätt lastad : fordonets vikt i körklart skick plus 15 kg för provningsutrustning, eller i lastat tillstånd, beroende på vilken vikt som är lägst. När det gäller provningen av bromssystemet med låsningsfria bromsar på en yta med låg friktion (punkt 9.4–9.7 i bilaga 3) ökas testutrustningens vikt till 30 kg så att uteliggande stöd inbegrips.

2.16 vikt i körklart skick : summan av det olastade fordonets vikt och förarens vikt.

2.17 toppbromskoefficient (PBC) : måttet på ytfriktionen mellan däck och väg beräknat på maximal retardation för ett rullande däck.

2.18 servobromssystem : ett bromssystem där den energi som fordras för att åstadkomma bromskraften tillhandahålls av förarens fysiska ansträngning med stöd av en eller flera anordningar som tillför energi, till exempel med hjälp av vakuum (med en vakuumförstärkare).

2.19 sekundärt bromssystem : det andra färdbromssystemet på ett fordon som är utrustat med ett kombinerat bromssystem.

2.20 färdbromssystem : ett bromssystem som används för att sakta ned fordonet när det är i rörelse.

2.21 enkelt bromssystem : ett bromssystem som påverkar endast en axel.

2.22 delat bromssystem : ett bromssystem som driver bromsarna på alla hjulen och omfattar två eller flera delsystem som aktiveras med ett enda manöverorgan, vilket är utformat så att ett enstaka fel i ett av delsystemen, till exempel läckage i ett hydrauliskt delsystem, inte sätter ned funktionen hos ett annat delsystem.

2.23 bromssträcka : den sträcka som fordonet tillryggalägger från det ögonblick föraren börjar aktivera bromsmanöverorganet till dess att fordonet har stannat helt och hållet. Vid provningar där två manöverorgan aktiveras samtidigt, mäts den tillryggalagda sträckan från det ögonblick då det första manöverorganet aktiveras.

2.24 provningshastighet : avses fordonets hastighet som börjar mätas i det ögonblick då föraren aktiverar bromsmanöverorganet eller bromsmanöverorganen. Vid provningar där två manöverorgan aktiveras samtidigt, börjar fordonets hastighet mätas i det ögonblick då det första manöverorganet aktiveras.

2.25 kraftöverföring : den kombination av komponenter som utgör den funktionella kopplingen mellan manöverorganet och bromsen.

2.26 olastad fordonsvikt : den nominella fordonsvikten såsom den anges av tillverkaren (tillverkarna), inklusive all fabriksmonterad utrustning för fordonets normala drift (till exempel brandsläckare, verktyg, reservhjul) och kylvätska, olja, 90 % bränsle och 100 % annan gas eller vätska, enligt tillverkarens anvisningar.

2.27 fordonstyp : fordon i en underkategori till kategori L som inte avviker i sådana väsentliga avseenden som

c)

2.28 Vmax : antingen den hastighet som kan uppnås genom acceleration vid maximal hastighet från stillastående under en sträcka på 1,6 km på ett jämnt underlag med ett lätt lastat fordon, eller den hastighet som uppmäts i enlighet med ISO 7117:1995,

2.29 hjullåsning : det tillstånd som uppstår när det finns ett glidförhållande på 1,00.

3. ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

3.1 Ansökan om typgodkännande för en fordonstyp med avseende på bromsning ska lämnas in av fordonstillverkaren eller av fordonstillverkarens behöriga ombud.

3.2 Den ska åtföljas av nedanstående dokument i tre exemplar och följande närmare upplysningar:

3.3 Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska godkännas ska lämnas in till den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarna.

4. TYPGODKÄNNANDE

4.1 Om det fordon som lämnas in för typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkterna 5 och 6 ska typgodkännande beviljas för den fordonstypen.

4.2 Varje godkänd typ ska tilldelas ett typgodkännandenummer. De två första siffrorna i numret (för närvarande 03, motsvarande ändringsserie 03, för föreskrifterna i deras ursprungliga lydelse) ska hänvisa till den ändringsserie (innehållande de senaste större tekniska ändringarna av föreskrifterna) som gäller vid tidpunkten för utfärdandet av typgodkännandet. En och samma part i överenskommelsen får inte tilldela en annan fordonstyp, eller samma fordonstyp som är försedd med en annan typ av bromsanordning, samma typgodkännandenummer.

4.3 Ett meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande eller om slutgiltigt upphörande av produktionen av en fordonstyp enligt dessa föreskrifter ska lämnas till de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett enligt förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

4.4 Varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter ska på ett väl synligt och lättillgängligt ställe som anges i typgodkännandeintyget vara märkt med ett internationellt typgodkännandemärke bestående av följande:

4.5 Om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som, enligt en eller flera föreskrifter som bifogats överenskommelsen, godkänts i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, behöver inte den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 upprepas; i detta fall ska föreskrifternas nummer, typgodkännandenumren samt tilläggssymbolerna för alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande har utfärdats i det land som utfärdat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, anges i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1.

4.6 Typgodkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.

4.7 Typgodkännandemärket ska placeras nära eller på den fordonstypsskylt som tillverkaren anbringat.

4.8 I bilaga 2 till dessa föreskrifter ges exempel på utformningar av typgodkännandemärken.

5. SPECIFIKATIONER

5.1 Krav på bromssystemet

5.1.1 Varje fordon ska uppfylla kraven för var och en av de provningar som anges för ett fordon i en kategori och för fordonets bromskännetecken.

5.1.2 Drift av färdbromssystemets manöverorgan

Fordonen ska vara utformade så att föraren ska kunna aktivera färdbromssystemets manöverorgan sittande i normal körställning och med båda händerna på ratten.

5.1.3 Drift av det sekundära bromssystemets manöverorgan

Fordonen ska vara utformade så att föraren ska kunna aktivera det sekundära bromssystemets manöverorgan sittande i normal körställning och med minst en hand på ratten.

5.1.4 Parkeringsbromssystemet

Om ett parkeringsbromssystem finns inmonterat ska det hålla fordonet stilla i den lutning som föreskrivs i punkt 8.2 i bilaga 3.

Parkeringsbromssystemet ska

Fordonen ska vara utformade så att föraren ska kunna aktivera parkeringsbromssystemet sittande i normal körställning.

5.1.5 Tvåhjuliga fordon i kategorierna L1 och L3 ska vara försedda med antingen två separata färdbromssystem, eller ett delat färdbromssystem, med minst en broms som verkar på framhjulet och minst en broms som verkar på bakhjulet.

5.1.6 Trehjuliga fordon i kategori L4 ska uppfylla de krav för bromssystem som anges i punkt 5.1.5. Det fordras ingen broms sidovagnshjulet om fordonet uppfyller de prestandakrav som föreskrivs i bilaga 3.

5.1.7 Trehjuliga fordon i kategori L2 ska vara försedda med ett parkeringsbromssystem och ett av följande färdbromssystem:

c)

5.1.8 Fordon i kategori L5 ska vara försedda med

5.1.9 I sådana fall då två separata färdbromssystem är installerade kan systemen dela en gemensam broms, om ett fel i det ena systemet inte påverkar prestandan hos det andra.

5.1.10 För fordon som använder hydraulisk vätska vid överföring av bromskraften ska huvudcylindern ha

en minsta behållarvolym som motsvarar 1,5 gånger den skillnad i slagvolym som krävs för att uppfylla villkoren för allt från nya belägg till helt nedslitna belägg under den mest ogynnsamma bromsinställningen, och

c)

5.1.11 Alla varningslampor ska vara monterade inom synhåll för föraren.

5.1.12 Fordon som är utrustade med ett delat färdbromssystem ska vara försedda med en röd varningslampa, som ska aktiveras

utan aktivering av bromsmanöverorganet, när bromsvätskenivån i huvudcylinderns behållare sjunker under

För att varningslampans funktion ska kunna kontrolleras ska den tändas genom aktivering av tändningsnyckeln och släckas när kontrollen är klar. När tändningsnyckeln är i på-läget ska varningslampan fortsätta att lysa så länge det finns ett fel.

5.1.13 Fordon som är utrustade med ett system med låsningsfria bromsar ska vara försedda med en gul varningslampa. Lampan ska tändas när det uppstår ett fel som påverkar genereringen eller överföringen av signaler i fordonets system med låsningsfria bromsar.

För att varningslampans funktion ska kunna kontrolleras ska den tändas genom aktivering av tändningsnyckeln och släckas när kontrollen är klar.

När tändningsnyckeln är i på-läget ska varningslampan fortsätta att lysa så länge ett fel består.

5.2 Hållbarhet

5.2.1 Det ska kompenseras för slitage av bromsarna med hjälp av ett system för automatisk eller manuell justering.

5.2.2 Antingen ska friktionsmaterialets tjocklek vara synligt utan isärtagning eller, när friktionsmaterialet inte är synligt, ska slitage bedömas med hjälp av en anordning som är utformad för detta ändamål.

5.2.3 Under alla provningar som dessa föreskrifter omfattar och när de avslutats, ska friktionsmaterialet inte lossna och bromsvätskan inte läcka.

5.3 Mätning av dynamisk prestanda

Metoden som används för att mäta prestanda är den som anges i respektive provning i bilaga 3. Färdbromssystemets prestanda kan mätas på följande tre sätt:

Observera: Denna ekvation gäller endast när den egentliga provningshastigheten (Va) ligger inom ± 5 km/tim av den angivna provningshastigheten (Vs).

Vs

Ss = 0,1 · Vs + (Sa – 0,1 · Va) · Vs2/Va2

5.4 Bromsbeläggmaterial:

Bromsbelägg ska inte innehålla asbest.

6. PROVNINGAR

De bromsprovningar (provningsförhållanden och provningsförfaranden) som fordon som inlämnats för typgodkännande ska genomgå, och den bromsverkan som krävs, föreskrivs i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

7. ÄNDRINGAR AV FORDONSTYP ELLER BROMSSYSTEM OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDE

7.1 Varje ändring av fordonstypen eller dess bromssystem ska meddelas den myndighet som godkänt fordonstypen. Myndigheten kan då antingen

7.2 Bekräftelse på beviljat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande ska med angivande av ändringarna meddelas de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter genom det förfarande som anges i punkt 4.3.

7.3 Den behöriga myndighet som utfärdar utökningar av typgodkännanden ska tilldela varje meddelandeblankett som upprättats för en sådan utökning ett serienummer.

8. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

8.1 Alla fordon (fordonssystem) som typgodkänns enligt dessa föreskrifter ska tillverkas på ett sådant sätt att de överensstämmer med den godkända typen genom att de uppfyller kraven i punkt 5.

8.2 För verifiering av att kraven i punkt 8.1 är uppfyllda ska lämpliga produktionskontroller utföras.

8.3 Innehavaren av typgodkännandet ska i synnerhet

försäkra sig om att uppgifter om provningsresultat dokumenteras och att de bifogade dokumenten finns tillgängliga under en tidsperiod som bestäms av typgodkännandemyndigheten,

8.4 Den behöriga myndighet som beviljat typgodkännandet får när som helst granska de metoder för kontroll av produktionsöverensstämmelse som är tillämpliga på varje produktionsenhet.

8.4.1 Vid varje inspektion ska provningsrapporter och uppgifter om produktionen visas för inspektören.

8.4.2 Inspektören får välja ut provexemplar slumpvis för provning i tillverkarens laboratorium. Minsta antal stickprover får fastställas i förhållande till resultaten från tillverkarens egen kontroll.

8.4.3 När kvalitetsnivån förefaller otillfredsställande eller när det verkar nödvändigt att kontrollera giltigheten hos de provningar som utförts med tillämpning av punkt 8.4.2 ska inspektören ta prov som ska sändas till den tekniska tjänst som utfört typgodkännandeprovningarna.

8.4.4 Den behöriga myndigheten får utföra varje provning som föreskrivs i dessa föreskrifter.

8.4.5 De inspektioner som den behöriga myndigheten bemyndigar ska i normalfallet utföras en gång vartannat år. Om resultaten vid en inspektion är otillfredsställande, ska den behöriga myndigheten försäkra sig om att samtliga nödvändiga åtgärder vidtas för att så snabbt som möjligt återupprätta produktionens överensstämmelse med den godkända typen.

9. ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

9.1 Från och med dagen för det officiella ikraftträdandet av ändringsserie 03 till dessa föreskrifter får ingen av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter vägra att ta emot en ansökan om typgodkännande enligt dessa föreskrifter i deras ändrade lydelse enligt ändringsserie 03. På begäran av tillverkaren får de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter samtycka till att tillämpa dessa ändringar före den dag de träder i kraft.

9.2 När 24 månader förlöpt sedan det officiella ikraftträdande som nämns i punkt 9.1 ska de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter bevilja godkännanden endast om fordonstypen uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras ändrade lydelse enligt ändringsserie 03.

9.3 Typgodkännanden som beviljas före utgången av 24-månadersperioden efter det officiella ikraftträdandet ska upphöra att gälla 48 månader efter ikraftträdandet som nämns i punkt 9.1, om inte den part i överenskommelsen som beviljade typgodkännandet underrättar de andra parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter om att de typgodkända fordonen uppfyller kraven i dessa föreskrifter i deras ändrade lydelse enligt ändringsserie 03.

9.4 Trots ovanstående övergångsbestämmelser är de parter i överenskommelsen som börjar tillämpa dessa föreskrifter efter dagen för ikraftträdandet av den senaste ändringsserien inte skyldiga att godta typgodkännanden som beviljats i enlighet med någon tidigare ändringsserie till dessa föreskrifter.

10. PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

10.1 Ett godkännande som beviljats för en fordonstyp i enlighet med dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 8.1 inte uppfylls eller om ett fordon av denna typ utan framgång genomgått kontrollerna enligt punkt 8.3.

10.2 Om någon av de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat ska den genast rapportera detta till de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett som i slutet ska vara försedd med en underskriven och daterad notering med lydelsen ”SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV TILLVERKNINGEN” i versaler.

11. SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV PRODUKTIONEN

En innehavare av ett typgodkännande som slutgiltigt upphör med sin produktion av ett fordon som typgodkänts i enlighet med dessa föreskrifter ska underrätta typgodkännandemyndigheten om detta. Myndigheten ska då rapportera detta till de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av en meddelandeblankett som i slutet ska vara försedd med en underskriven och daterad notering med lydelsen ”SLUTGILTIGT UPPHÖRANDE AV TILLVERKNINGEN” i versaler.

12. NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER FÖR DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA OCH FÖR TYPGODKÄNNANDEMYNDIGHETERNA

De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter för de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovning, och för de typgodkännandemyndigheter till vilka sådana intyg om beviljat, utökat, ej beviljat eller återkallat typgodkännande som utfärdats i andra länder ska sändas.

(1) Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2.

(2) De särskiljande numren för parterna i 1958 års överenskommelse återges i bilaga 3 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

Det fordon som försetts med ovanstående typgodkännandemärke har typgodkänts med avseende på bromsning i Förenade kungariket (E11) enligt föreskrifter nr 78 and 40 (1) . De två första siffrorna i typgodkännandenumren visar att ändringsserie 03 redan har införlivats med föreskrifter nr 78 när respektive typgodkännande beviljades men att föreskrifter nr 40 fortfarande gällde i sin ursprungliga lydelse.

BILAGA 3

PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN, PROVNINGSFÖRFARANDEN OCH PRESTANDAKRAV

1. ALLMÄNT

1.1 Provningsytor

1.1.1 Yta med hög friktion:

a) Detta gäller för alla dynamiska bromsprovningar utom provningar av system med låsningsfria bromsar, för vilka en yta med låg friktion specificeras.

b) Provningsområdet ska vara en ren och jämn yta med en lutning ≤ 1 %.

c) Ytan ska ha en nominell toppbromskoefficient (PBC) på 0,9 om inte annat anges.

1.1.2 Yta med låg friktion:

a) Detta gäller för alla provningar av dynamiska bromssystem, för vilka en yta med låg friktion specificeras.

b) Provningsområdet ska vara en ren, torr och jämn yta med en lutning ≤ 1 %.

c) Ytan ska ha en toppbromskoefficient ≤ 0,45.

1.1.3 Mätning av toppbromskoefficienten:

Toppbromskoefficienten mäts såsom fastställts av typgodkännandemyndigheten med användning av antingen

a) standardreferensdäck från American Society for Testing and Materials (ASTM) E1136-93 (förnyat typgodkännande 2003), i enlighet med ASTM-metoden E1337-90 (förnyat typgodkännande 2002), vid en hastighet av 40 mph eller

b) den metod som anges i tillägget till denna bilaga.

1.1.4 Provningar av parkeringsbromssystem:

Den angivna provningsrampen ska ha en ren och torr yta som inte deformeras av fordonets vikt.

1.1.5 Provningskörfältets bredd:

För tvåhjuliga fordon (i fordonskategorierna L1 och L3) ska provningskörfältets bredd vara 2,5 m.

För trehjuliga fordon (i fordonskategorierna L2, L5 och L4) ska provningskörfältets bredd vara 2,5 m plus fordonets bredd.

1.2 Omgivande temperatur

Den omgivande temperaturen ska vara 4–45 °C.

1.3 Vindhastighet

Vindhastigheten ska vara högst 5 m/s.

1.4 Toleransen för provningshastigheten

Toleransen för provningshastigheten ska vara ± 5 km/tim.

Om den faktiska provningshastigheten avviker från den angivna provningshastigheten, ska den faktiska bromssträckan korrigeras med hjälp av formeln i punkt 5.3.2 i dessa föreskrifter.

1.5 Automatisk växellåda

Automatväxlade fordon ska genomgå alla provningar – oavsett om de gäller för ”inkopplad motor” eller ”frikopplad motor”.

Om en automatisk växellåda har ett neutralt läge väljs detta neutrala läge för provningar där det anges att motorn ska vara frikopplad.

1.6 Fordonets läge och hjullåsning:

a) Fordonet ska placeras i mitten av provningskörfältet inför varje bromsning.

b) Fordonets hjul får inte passera det aktuella provningskörfältet och hjulen får inte låsas under bromsningarna.

1.7 Provningssekvens

För provning Punkt 1. Torra bromsar – ett enkelt bromsmanöverorgan aktiveras 3 2. Torra bromsar – färdbromsens alla manöverorgan aktiveras 4 3. Hög hastighet 5 4. Våta bromsar 6 5. Värmeavmattning (1) 7 6. Eventuella system: 6.1 Parkeringsbromssystem 8 6.2 System med låsningsfria bromsar 9 6.3 Partiellt fel i ett delat färdbromssystem 10 6.4 Fel i servobromssystem 11

2. FÖRBEREDELSER

2.1 Motorns tomgångsvarvtal

Motorns tomgångsvarvtal ska vara inställt enligt tillverkarens anvisningar.

2.2 Däcktryck

Däcken ska vara pumpade enligt tillverkarens anvisningar för fordonets lasttillstånd inför provningen.

2.3 Kontrollpunkter och kontrollriktning

För handbromsmanöverorganet ska aktiveringskraften (F) anbringas på manöverorganets främre yta vinkelrätt mot manöverorganets axel och dess yttersta punkt på det plan längs med vilket manöverorganet roterar (se figuren nedan).

Aktiveringskraften ska anbringas på en punkt som är belägen 50 mm från manöverorganets yttersta punkt, mätt längs axeln mellan den centrala axeln i mitten av manöverorganet och dess yttersta punkt.

För ett fotbromsmanöverorgan ska aktiveringskraften anbringas i mitten av och vinkelrätt mot manöverorganet.

2.4 Mätning av bromsarnas temperatur

Såsom fastställts av typgodkännandemyndigheten mäts bromsarnas temperatur ungefär mitt på skivans eller trummans bromsyta med användning av

a) en värmegivare som står i kontakt med ytan på skivan eller trumman, eller

b) en värmegivare som är inbyggd i friktionsmaterialet.

2.5 Inslipningsförfarande

Fordonets bromsar ska slipas in före utvärderingen av resultaten. Detta förfarande kan genomföras av tillverkaren enligt följande förhållanden:

a) Lätt lastat fordon.

b) Frikopplad motor.

c) Provningshastighet: i) Utgångshastighet: 50 km/tim eller 0,8 Vmax, beroende på vilken som är lägst. ii) Sluthastighet = 5–10 km/tim.

d) Bromsanvändning: Varje färdbromssystems manöverorgan ska aktiveras separat.

e) Fordonets retardation: i) Endast enkelt frambromssystem: 3,0–3,5 m/s2 för fordonskategorierna L3 och L4. 1,5–2,0 m/s2 för fordonskategorierna L1 och L2. ii) Endast enkelt bakbromssystem: 1,5–2,0 m/s2. iii) Kombinerat bromssystem (CBS) eller ett delat färdbromssystem: 3,5–4,0 m/s2.

f) Antal retardationer: 100 per bromssystem.

g) Bromsarnas ursprungliga temperatur före varje bromsanvändning ≤ 100 °C.

h) Inför den första bromsningen accelereras fordonet till utgångshastigheten och därefter aktiveras bromssystemets manöverorgan under angivna förhållanden tills sluthastigheten har uppnåtts. Därefter accelereras fordonet igen till utgångshastigheten och denna hastighet behålls tills bromstemperaturen sjunker till det angivna ursprungliga värdet. När dessa villkor är uppfyllda, aktiveras återigen bromsen såsom anges. Detta förfarande upprepas för det angivna antalet retardationer. Efter inslipningen justeras bromsarna i enlighet med tillverkarens rekommendationer.

3. PROVNING MED TORRA BROMSAR – ENKELT BROMSMANÖVERORGAN AKTIVERAS

3.1 Fordonsförhållanden:

a) Testet kan tillämpas på alla fordonstyper.

b) Lastat fordon: För fordon som är försedda med ett kombinerat färdbromssystem och ett delat färdbromssystem ska fordonet provas både lätt lastat och lastat.

c) Frikopplad motor.

3.2 Provningsförhållanden och provningsförfaranden:

a) Bromsarnas ursprungliga temperatur: ≥ 55 °C och ≤ 100 °C.

b) Provningshastighet: i) För fordonskategorierna L1 och L2: 40 km/tim eller 0,9 Vmax, beroende på vilken som är lägst. ii) För fordonskategorierna L3, L5 och L4: 60 km/tim eller 0,9 Vmax, beroende på vilken som är lägst.

c) Bromsanvändning: Varje färdbromssystems manöverorgan aktiveras separat.

d) Bromsaktiveringskraft: i) : Handbromsmanöverorgan : ≤ 200 N. ii) : Fotbromsmanöverorgan : ≤ 350 N för fordonskategorierna L1, L2, L3, L4. ≤ 500 N för fordonskategori L5.

e) Antal bromsningar: tills fordonet uppfyller prestandakraven under högst 6 bromsningar.

f) Inför varje bromsning accelereras fordonet till provningshastigheten och därefter aktiveras bromssystemets manöverorgan under de förhållanden som anges i denna punkt.

3.3 Prestandakrav

När bromsarna provas i enlighet med det provningsförfarande som anges i punkt 3.2, ska bromssträckan vara den som anges kolumn 2 eller så ska medelvärdet för fullt utvecklad retardation (MFDD) vara det som anges i kolumn 3 i följande tabell:

Kolumn 1 Kolumn 2 Kolumn 3 Fordonskategori BROMSSTRÄCKA (BROMSSTRÄCKOR) (där V är den angivna provningshastigheten i km/tim och S är den föreskrivna bromssträckan i meter) MFDD Enkelt bromssystem, endast bromsning på framhjulet (framhjulen): L1 S ≤ 0,1 V + 0,0111 V2 ≥ 3,4 m/s2 L2 S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2 ≥ 2,7 m/s2 L3 S ≤ 0,1 V + 0,0087 V2 ≥ 4,4 m/s2 L5 Ej tillämpligt Ej tillämpligt L4 S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2 ≥ 3,6 m/s2 Enkelt bromssystem, endast bromsning på bakhjulet (bakhjulen): L1 S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2 ≥ 2,7 m/s2 L2 S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2 ≥ 2,7 m/s2 L3 S ≤ 0,1 V + 0,0133 V2 ≥ 2,9 m/s2 L5 Ej tillämpligt Ej tillämpligt L4 S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2 ≥ 3,6 m/s2 Fordon med CBS eller delat bromssystem – för lastade och lätt lastade fordon: L1 och L2 S ≤ 0,1 V + 0,0087 V2 ≥ 4,4 m/s2 L3 S ≤ 0,1 V + 0,0076 V2 ≥ 5,1 m/s2 L5 S ≤ 0,1 V + 0,0077 V2 ≥ 5,0 m/s2 L4 S ≤ 0,1 V + 0,0071 V2 ≥ 5,4 m/s2 Fordon med CBS – sekundärt bromssystem: ALLA S ≤ 0,1 V + 0,0154 V2 ≥ 2,5 m/s2

4. PROVNING MED TORRA BROMSAR – FÄRDBROMSENS ALLA MANÖVERORGAN AKTIVERAS

4.1 Fordonsförhållanden:

a) Provningen används för fordonskategorierna L3, L5 och L4.

b) Lätt lastat fordon.

c) Frikopplad motor.

4.2 Provningsförhållanden och provningsförfaranden:

a) Bromsarnas ursprungliga temperatur: ≥ 55 °C och ≤ 100 °C.

b) Provningshastighet: 100 km/tim eller 0,9 Vmax, beroende på vilken som är lägst.

c) Bromsanvändning: Samtidig aktivering av färdbromssystemets båda manöverorgan, om sådan utrustning finns, eller det enkla färdbromssystemets manöverorgan om färdbromssystemet verkar på alla hjul.

d) Bromsaktiveringskraft: Handbromsmanöverorgan : ≤ 250 N. Fotbromsmanöverorgan : ≤ 400 N för fordonskategorierna L3 och L4. ≤ 500 N för fordonskategori L5.

e) Antal bromsningar: tills fordonet uppfyller prestandakraven under högst 6 bromsningar.

f) Inför varje bromsning accelereras fordonet tills det når provningshastigheten och därefter aktiveras bromssystemets manöverorgan under de förhållanden som anges i denna punkt.

4.3 Prestandakrav

När bromsarna provas i enlighet med det provningsförfarande som anges i punkt 4.2, ska bromssträckan (S) vara S ≤ 0,0060 V2 (där V är den angivna provningshastigheten i km/tim och S är den bromssträcka som krävs, räknat i meter).

5. PROVNING VID HÖG HASTIGHET

5.1 Fordonsförhållanden:

a) Provningen används för fordonskategorierna L3, L5 och L4.

b) Provning krävs inte för fordon med Vmax ≤ 125 km/tim.

c) Lätt lastat fordon.

d) Motorn inkopplad med kraftöverföring i högsta växeln.

5.2 Provningsförhållanden och provningsförfaranden:

a) Bromsarnas ursprungliga temperatur: ≥ 55 °C och ≤ 100 °C.

b) Provningshastighet : 0,8 Vmax för fordon med Vmax > 125 km/tim och < 200 km/tim. 160 km/tim för fordon med Vmax ≥ 200 km/tim.

c) Bromsanvändning: Samtidig aktivering av färdbromssystemets båda manöverorgan, om sådan utrustning finns, eller det enkla färdbromssystemets manöverorgan om färdbromssystemet verkar på alla hjulen.

d) Bromsaktiveringskraft: Handbromsmanöverorgan : ≤ 200 N. Fotbromsmanöverorgan : ≤ 350 N för fordonskategorierna L3 och L4. ≤ 500 N för fordonskategori L5.

e) Antal bromsningar: tills fordonet uppfyller prestandakraven under högst 6 bromsningar.

f) Inför varje bromsning accelereras fordonet till provningshastigheten och därefter aktiveras bromssystemets manöverorgan under de förhållanden som anges i denna punkt.

5.3 Prestandakrav:

När bromsarna ska provas i enlighet med det provningsförfarande som anges i punkt 5.2 ska något av följande villkor uppfyllas:

a) Bromssträckan (S) ska vara ≤ 0,1 V + 0,0067 V2 (där V är den angivna provningshastigheten i km/tim och S är den föreskrivna bromssträckan i meter).

b) Medelvärdet för fullt utvecklad retardation (MFDD) ska vara ≥ 5,8 m/s2.

6. PROVNING MED VÅTA BROMSAR

6.1 Allmänt

a) Provningen består av följande två delar som utförs i en följd för varje bromssystem: i) En grundprovningskörning som grundas på provningen med torra bromsar – det enkla bromsmanöverorganet aktiveras (avsnitt 3 i denna bilaga). ii) En enkel bromsning med våta bromsar med användning av samma provningsparametrar som i i, medan bromsen (bromsarna) kontinuerligt sprejas med vatten under provningen i syfte att mäta bromsarnas väggrepp på vått underlag.

b) Provningen kan inte användas för ett parkeringsbromssystem, om det inte utgör det sekundära bromssystemet.

c) Trumbromsar eller helt inkapslade skivbromsar är undantagna från denna provning, om de inte har ventilationsluckor eller öppna inspektionsluckor.

d) Vid denna provning ska fordonet utrustas med instrument som kontinuerligt registrerar kraften hos bromsens manöverorgan och fordonets retardation. Mätning av MFDD och bromssträckan är inte lämpliga i detta fall.

6.2 Fordonsförhållanden:

a) Provningen kan användas för alla fordonskategorier.

b) Lastat fordon: För fordon som är försedda med ett kombinerat färdbromssystem (CBS) och ett delat färdbromssystem: fordonet provas i både lätt lastat och lastat tillstånd.

c) Frikopplad motor.

d) Varje broms ska utrustas med sprinklerutrustning: i) Skivbromsar: Skiss över sprinklerutrustning: Mått i mm. Skivbromsens sprinklerutrustning ska monteras enligt följande: a) Vatten ska sprejas på varje broms med en flödeshastighet på 15 l/tim. Vattnet fördelas jämnt på varje sida av rotorn. b) Om rotorns yta har en avskärmning appliceras sprejen 45° före avskärmningen. c) Om det inte är möjligt att placera sprejen i det läge som visas på ritningen eller om sprejen sammanfaller med ett ventilationshål för bromsar eller liknande, kan sprinklermunstycket flyttas fram med ytterligare högst 90° från kanten av bottenplattan med samma radie. ii) Trumbromsar med ventilationsluckor och öppna inspektionsluckor: Vattensprinklerutrustningen ska monteras enligt följande: a) Vatten ska sprejas jämnt fördelat på båda sidor av trumbromsen (på den stationära bottenplattan och den roterande trumman) med en flödeshastighet på 15 l/tim. b) Sprinklermunstyckena är placerade på två tredjedelar av avståndet från den roterande trummans ytteromkrets till hjulnavets centrum. c) Munstyckets läge är > 15° från kanten av en eventuell öppning i trummans bottenplatta.

6.3 Grundprovningskörning

6.3.1 Provningsförhållanden och provningsförfaranden:

a) Provningen i avsnitt 3 i denna bilaga (Provning med torra bromsar – aktivering av enkelt bromsmanöverorgan) utförs för varje bromssystem men med en kraft från bromsmanöverorganet som resulterar i en fordonsretardation av 2,5–3,0 m/s2, och följande fastställs: i) bromsmanöverorganets genomsnittliga kraft uppmätt när fordonet färdas i mellan 80 % och 10 % av den angivna provningshastigheten, ii) fordonets genomsnittliga retardation under perioden 0,5–1,0 sekunder efter aktivering av bromsmanöverorganet, iii) fordonets maximala retardation under fullständig bromsning utom de sista 0,5 sekunderna.

b) Grundprovningsbromsningar utförs och medelvärdet beräknas av de värden som erhållits i leden i, ii och iii.

6.4 Bromsning med våta bromsar

6.4.1 Provningsförhållanden och provningsförfaranden:

a) Fordonet körs vid den provningshastighet som används i grundprovningskörningen i punkt 6.3 med sprinklerutrustningen i drift på de(n) broms (bromsar) som ska provas och utan att bromssystemet används.

b) Efter en sträcka ≥ 500 m anbringas det genomsnittliga värde för bromsmanöverorgankraften som fastställts i grundprovningskörningen för det bromssystem som provas.

c) Fordonets genomsnittliga retardation mäts under perioden 0,5–1,0 sekunder efter aktivering av bromsmanöverorganet.

d) Fordonets maximala retardation mäts under den fullständiga bromsningen utom de sista 0,5 sekunderna.

6.5 Prestandakrav

När bromsarna ska provas i enlighet med provningsförfarandet i punkt 6.4.1 ska prestandan för retardationen med våta bromsar vara följande:

a) Det värde som mäts i punkt 6.4.1 c ≥ 60 % av värdena för den genomsnittliga retardation som registrerats i grundprovningskörningen i led ii i punkt 6.3.1. a, det vill säga under perioden 0,5–1,0 sekunder efter det ögonblick då bromsmanöverorganet ansätts.

b) Mätvärdet i punkt 6.4.1 d ≤ 120 % av de genomsnittliga värdena för retardationen som registrerats i grundprovningskörningen i led iii i punkt 6.3.1 a, det vill säga under fullständig bromsning, men med undantag av de sista 0,5 sekunderna.

7. PROVNING AV VÄRMEAVMATTNING

7.1 Allmänt

a) Provningen består av följande tre delar som utförs i en följd för varje bromssystem: i) En grundprovningskörning med användning av provningen med torra bromsar – det enkla bromsmanöverorganet aktiveras (avsnitt 3 i denna bilaga). ii) Ett uppvärmningsförfarande som består av en rad upprepade bromsningar för att bromsen (bromsarna) ska värmas upp. iii) En bromsning med varma bromsar med användning av provningen med torra bromsar – det enkla bromsmanöverorganet aktiverat (avsnitt 3 i denna bilaga) för att mäta bromsens prestanda efter uppvärmningen.

b) Provningen kan användas för fordonskategorierna L3, L5 och L4.

c) Provningen gäller inte för parkeringsbromssystem och sekundära färdbromssystem.

d) Alla bromsningar utförs med ett lastat fordon.

e) Vid uppvärmningsförfarandet ska fordonet vara försett med instrument som kontinuerligt registrerar kraften hos bromsens manöverorgan och fordonets retardation. Mätning av MFDD och bromssträckan är inte lämpligt för uppvärmningsförfarandet. Vid grundprovningskörningen för bromsning med varma bromsar krävs mätning av antingen MFDD eller bromssträckan.

7.2 Grundprovningskörning

7.2.1 Fordonsförhållanden:

Frikopplad motor.

7.2.2 Provningsförhållanden och provningsförfaranden:

a) Bromsarnas ursprungliga temperatur: ≥ 55 °C och ≤ 100 °C.

b) Provningshastighet: 60 km/tim eller 0,9 Vmax, beroende på vilken som är lägst.

c) Bromsanvändning: Varje manöverorgan hos färdbromssystemen aktiveras oberoende av varandra.

d) Bromsaktiveringskraft: Handbromsmanöverorgan : ≤ 200 N. Fotbromsmanöverorgan : ≤ 350 N för fordonskategorierna L3 och L4. ≤ 500 N för fordonskategori L5.

e) Fordonet accelereras till provningshastigheten, bromsarnas manöverorgan aktiveras under de angivna förhållandena och den kraft på manöverorganet som krävs för att uppnå den bromsningsprestanda för fordonet som anges i tabellen i punkt 3.3 i denna bilaga registreras.

7.3 Uppvärmningsförfarande

7.3.1 Fordonsförhållanden:

Motorns kraftöverföring:

i) Från den föreskrivna provningshastigheten till 50 % av den föreskrivna provningshastigheten: inkopplad motor, med den högsta växeln vald, så att motorns hastighet fortsätter att ligga över tillverkarens angivna tomgångshastighet.

ii) Från 50 % av den angivna provningshastigheten till stillastående: frikopplad motor.

7.3.2 Provningsförhållanden och provningsförfaranden:

a) Bromsarnas ursprungliga temperatur endast före första bromsningen: ≥ 55 °C och ≤ 100 °C.

b) Provningshastighet: Enkelt bromssystem, bromsning endast på framhjulen: 100 km/tim eller 0,7 Vmax, beroende på vilken som är lägst. Enkelt bromssystem, bromsning endast på bakhjulen: 80 km/tim eller 0,7 Vmax, beroende på vilken som är lägst. Ett kombinerat bromssystem eller ett delat färdbromssystem: 100 km/tim eller 0,7 Vmax, beroende på vilken som är lägst.

c) Bromsanvändning: Varje manöverorgan hos färdbromssystemen aktiveras oberoende av varandra.

d) Bromsaktiveringskraft: i) För den första bromsningen: Den konstanta kontrollkraften som uppnår en retardationshastighet för fordonet på 3,0–3,5 m/s2 medan fordonet retarderar mellan 80 % och 10 % av den angivna hastigheten. Om fordonet inte kan uppnå den angivna retardationshastigheten, genomförs denna bromsning för att uppfylla de retardationskrav som anges i tabellen i punkt 3.3 i denna bilaga. ii) För de återstående bromsningarna: a) Samma konstanta bromsmanöverorgankraft som används för den första bromsningen. b) Antal bromsningar: 10. c) Intervall mellan bromsningarna: 1 000 m.

e) En bromsning utförs under de förhållanden som anges i denna punkt och omedelbart därefter accelereras fordonet maximalt för att uppnå den angivna hastigheten och behålla denna hastighet tills nästa bromsning.

7.4 Bromsning med varma bromsar

7.4.1 Provningsförhållanden och provningsförfaranden:

En enkel bromsning utförs under de förhållanden som används i grundprovningskörningen (punkt 7.2) för det bromssystem som har upphettats under förfarandet i enlighet med punkt 7.3. Denna bromsning utförs inom en minut efter det att det förfarande som anges i punkt 7.3 har genomförts med en kraft på bromsmanöverorganet som är mindre än eller lika med den kraft som används under provningen som anges i punkt 7.2.

7.5 Prestandakrav

När bromsarna ska provas i enlighet med det provningsförfarande som anges i punkt 7.4.1 gäller något av följande:

a) Bromssträckan S2 ≤ 1,67 S1 – 0,67 × 0,1 V, där S1 = korrigerad bromssträcka i meter som uppnåtts i grundprovningskörningen enligt punkt 7.2, S2 = korrigerad bromssträcka i meter som uppnåtts vid bromsning med varma bromsar enligt punkt 7.4.1, V = angiven provningshastighet i km/tim.

b) Medelvärdet för fullt utvecklad retardation (MFDD) ≥ 60 % av MFDD som registrerats i den provning som anges i punkt 7.2.

8. PROVNING AV PARKERINGSBROMSSYSTEM – FÖR FORDON SOM ÄR UTRUSTADE MED PARKERINGSBROMSAR

8.1 Fordonsförhållanden:

a) Provningen används för fordonskategorierna L2, L5 och L4.

b) Lastat fordon.

c) Frikopplad motor.

8.2 Provningsförhållanden och provningsförfaranden:

a) Bromsarnas utgångstemperatur: ≤ 100 °C.

b) Provningsytans lutning = 18 %.

c) Bromsaktiveringskraft: Handbromsmanöverorgan : ≤ 400 N. Fotbromsmanöverorgan : ≤ 500 N.

d) För den första delen av provningen parkeras fordonet på provningsytan som lutar uppåt med användning av parkeringsbromssystemet under de förhållanden som anges i denna punkt. Om fordonet förblir stillastående, påbörjas mätningen av provningsperioden.

e) När provningen av fordonet i uppåtlutande riktning avslutats upprepas samma provningsförfarande med fordonet i nedåtlutande riktning.

8.3 Prestandakrav

När parkeringsbromssystemet provas i enlighet med det provningsförfarande som anges i punkt 8.2, ska det hålla fordonet stillastående i 5 minuter både då fordonet lutar uppåt och nedåt.

9. PROVNING AV LÅSNINGSFRIA BROMSAR

9.1 Allmänt

a) Provningarna kan endast tillämpas på system med låsningsfria bromsar som är monterade på fordonskategorierna L1 och L3.

b) Provningarna ska bekräfta prestandan hos bromssystem som är utrustade med låsningsfria bromsar och deras prestanda om det skulle uppstå ett elektriskt fel på de låsningsfria bromsarna.

c) Med genomförande av cykel menas en upprepad anpassning av bromskraften, vilket systemet med låsningsfria bromsar gör för att förhindra låsning av de direktstyrda hjulen.

d) Hjullåsning är tillåten så länge som fordonets stabilitet inte påverkas i så hög grad att föraren måste släppa manöverorganet eller att ett fordonshjul passerar utanför provningskörfältet.

Provningsserien omfattar följande enskilda provningar, som kan genomföras i valfri ordning:

Provningar av system med låsningsfria bromsar Punkt a) Bromsningar på en yta med hög friktion – enligt punkt 1.1.1 9.3 b) Bromsningar på en yta med låg friktion – enligt punkt 1.1.2 9.4 c) Hjullåsningskontroller på ytor med hög och låg friktion 9.5 d) Hjullåsningskontroller – övergång från hög till låg friktion 9.6 e) Hjullåsningskontroller – övergång från låg till hög friktion 9.7 f) Bromsningar med ett elektriskt fel på de låsningsfria bromsarna 9.8

9.2 Fordonsförhållanden:

a) Lätt lastat fordon.

b) Frikopplad motor.

9.3 Bromsningar på en yta med hög friktion:

9.3.1 Provningsförhållanden och provningsförfaranden:

a) Bromsarnas utgångstemperatur: ≥ 55 °C och ≤ 100 °C.

b) Provningshastighet: 60 km/tim eller 0,9 Vmax, beroende på vilken som är lägst.

c) Bromsanvändning: Samtidig aktivering av färdbromssystemets båda manöverorgan, om sådan utrustning finns, eller av det enkla färdbromssystemets manöverorgan, om det finns ett färdbromssystem som verkar på alla hjulen.

d) Bromsaktiveringskraft: Den kraft som anbringas är den kraft som är nödvändig för att säkerställa att systemet med låsningsfria bromsar genomför en fullständig cykel vid varje bromsning ned till 10 km/tim.

e) Om ett hjul inte är utrustat med ett system med låsningsfria bromsar, ska färdbromsens manöverorgan aktiveras på detta hjul med en kraft som är mindre än den kraft som orsakar låsning av hjulet.

f) Antal bromsningar: tills fordonet uppfyller prestandakraven under högst 6 bromsningar.

g) Inför varje bromsning accelereras fordonet tills det når provningshastigheten och därefter aktiveras bromssystemets manöverorgan under de förhållanden som anges i denna punkt.

9.3.2 Prestandakrav

När bromsarna ska provas i enlighet med det provningsförfarande som anges i punkt 9.3.1 gäller följande:

a) Bromssträckan (S) ska vara ≤ 0,0063 V2 (där V är den angivna provningshastigheten i km/tim och S är den bromssträcka som krävs, räknat i meter) eller MFDD ska vara ≥ 6,17 m/s2.

b) Det får inte förekomma någon hjullåsning och fordonets hjul ska hålla sig inom provningskörfältet.

9.4 Bromsningar på en yta med hög friktion:

9.4.1 Provningsförhållanden och provningsförfaranden:

Såsom anges i punkt 9.3.1, men med användning av en yta med låg friktion i stället för hög friktion.

9.4.2 Prestandakrav

När bromsarna ska provas i enlighet med det provningsförfarande som anges i punkt 9.4.1 gäller följande:

a) Bromssträckan (S) ska vara ≤ 0,0056 V2/P (där V är den angivna provningshastigheten i km/tim, P är toppbromskoefficienten och S är den bromssträcka som krävs, räknat i meter) eller MFDD ska vara ≥ 6,87 × P, i m/s2.

b) Det får inte förekomma någon hjullåsning och fordonets hjul ska hålla sig inom provningskörfältet.

9.5 Hjullåsningskontroller på ytor med hög och låg friktion:

9.5.1 Provningsförhållanden och provningsförfaranden:

a) Provningsytor: i) Yta med hög friktion. ii) Yta med låg friktion.

b) Bromsarnas utgångstemperatur: ≥ 55 °C och ≤ 100 °C.

c) Provningshastighet: i) På en yta med hög friktion: 80 km/tim eller 0,8 Vmax, beroende på vilken som är lägst. ii) På en yta med låg friktion: 60 km/tim eller 0,8 Vmax, beroende på vilken som är lägst.

d) Bromsanvändning: i) Varje manöverorgan hos färdbromssystemen aktiveras oberoende av de andra. ii) Om system med låsningsfria bromsar är monterade på båda bromssystemen, aktiveras båda bromsmanöverorganen samtidigt utöver led i.

e) Bromsaktiveringskraft: Den kraft som anbringas är den kraft som är nödvändig för att säkerställa att systemet med låsningsfria bromsar genomför en fullständig cykel vid varje bromsning ned till 10 km/tim.

f) Bromsaktiveringshastighet: Den kraft som aktiverar bromsmanöverorganet anbringas under 0,2–0,5 sekunder.

g) Antal bromsningar: tills fordonet uppfyller prestandakraven under högst 3 bromsningar.

h) Inför varje bromsning accelereras fordonet tills det når provningshastigheten och därefter aktiveras bromsmanöverorganet under de förhållanden som anges i denna punkt.

9.5.2 Prestandakrav

När bromsarna ska provas i enlighet med provningsförfarandena i punkt 9.5.1 får ingen hjullåsning förekomma och fordonets hjul ska hålla sig inom provningskörfältet.

9.6 Hjullåsningskontroll – övergång från yta med hög friktion till yta med låg friktion.

9.6.1 Provningsförhållanden och provningsförfaranden:

a) Provningsytor: En yta med hög friktion omedelbart följd av en yta med låg friktion.

b) Bromsarnas utgångstemperatur: ≥ 55 °C och ≤ 100 °C.

c) Provningshastighet: Den hastighet som ger 50 km/tim eller 0,5 Vmax, beroende på vilken som är lägst, i det ögonblick då fordonet passerar från en yta med hög friktion till en yta med låg friktion.

d) Bromsanvändning: i) Varje manöverorgan hos färdbromssystemen aktiveras oberoende av varandra. ii) Om system med låsningsfria bromsar är monterade på båda bromssystemen, aktiveras båda bromsmanöverorganen samtidigt utöver led i.

e) Bromsaktiveringskraft: Den kraft som anbringas är den kraft som är nödvändig för att säkerställa att systemet med låsningsfria bromsar genomför en fullständig cykel vid varje bromsning ned till 10 km/tim.

f) Antal bromsningar: tills fordonet uppfyller prestandakraven under högst 3 bromsningar.

g) Inför varje bromsning accelereras fordonet till provningshastigheten och därefter aktiveras bromsmanöverorganet innan fordonet når övergången från den ena till den andra friktionsytan.

9.6.2 Prestandakrav

När bromsarna ska provas i enlighet med provningsförfarandena i punkt 9.6.1, får ingen hjullåsning förekomma och fordonets hjul ska hålla sig inom provningskörfältet.

9.7 Hjullåsningskontroll – övergång från yta med hög friktion till yta med låg friktion.

9.7.1 Provningsförhållanden och provningsförfaranden:

a) Provningsytor: En yta med låg friktion omedelbart följd av en yta med hög friktion med toppbromskoefficienten ≥ 0,8

b) Bromsarnas utgångstemperatur: ≥ 55 °C och ≤ 100 °C

c) Provningshastighet: Den hastighet som ger 50 km/tim eller 0,5 Vmax, beroende på vilken som är lägst, vid den punkt där fordonet passerar från en yta med hög friktion till en yta med låg friktion.

d) Bromsanvändning: i) Varje manöverorgan hos färdbromssystemen aktiveras oberoende av varandra. ii) Om system med låsningsfria bromsar är monterade på båda bromssystemen, aktiveras de båda bromsmanöverorganen samtidigt utöver led i.

e) Bromsaktiveringskraft: Den kraft som anbringas är den kraft som är nödvändig för att säkerställa att systemet med låsningsfria bromsar genomför en fullständig cykel vid varje bromsning ned till 10 km/tim.

f) Antal bromsningar: tills fordonet uppfyller prestandakraven under högst 3 bromsningar.

g) Inför varje bromsning accelereras fordonet till provningshastigheten och därefter aktiveras bromsmanöverorganet innan fordonet når övergången från den ena till den andra friktionsytan.

h) Fordonets kontinuerliga retardation registreras.

9.7.2 Prestandakrav

a) När bromsarna ska provas i enlighet med provningsförfarandena i punkt 9.7.1 får ingen hjullåsning förekomma och fordonets hjul ska hålla sig inom provningskörfältet.

b) Inom en sekund efter det att bakhjulet passerat övergången mellan ytan med låg friktion och ytan med hög friktion, ska fordonets retardation öka.

9.8 Bromsningar med ett elektriskt fel på systemet med de låsningsfria bromsarna.

9.8.1 Provningsförhållanden och provningsförfaranden:

Provningen i avsnitt 3 i denna bilaga (provning med torra bromsar – aktivering av enkelt bromsmanöverorgan) utförs med det elektriska systemet för de låsningsfria bromsarna ur funktion och med tillämpning av de förhållanden som är relevanta för det provade bromssystemet och fordonet.

9.8.2 Prestandakrav

När bromsarna ska provas i enlighet med det provningsförfarande som anges i punkt 9.8.1 gäller följande:

a) Systemet ska uppfylla kraven för felvarning i punkt 5.1.13 i dessa föreskrifter.

b) Minimikraven för bromssträckan och MFDD ska vara de som anges i kolumn 2 respektive 3 under rubriken ”Enkelt bromssystem, endast bromsning på bakhjulet (bakhjulen)” i tabellen i punkt 3.3 i denna bilaga.

10. PROVNING AV PARTIELLT FEL – FÖR ETT DELAT FÄRDBROMSSYSTEM

10.1 Allmän information:

a) Provningen gäller endast fordon som är utrustade med delade färdbromssystem.

b) Provningen går ut på att fastställa prestandan hos resten av delsystemet om en läcka skulle uppstå i det hydrauliska systemet.

10.2 Fordonsförhållanden:

a) Provningen används för fordonskategorierna L3, L5 och L4.

b) Lätt lastat fordon.

c) Frikopplad motor.

10.3 Provningsförhållanden och provningsförfaranden:

a) Bromsarnas utgångstemperatur: ≥ 55 °C och ≤ 100 °C.

b) Provningshastigheter: 50 km/tim och 100 km/tim eller 0,8 Vmax, beroende på vilken som är lägst.

c) Bromsaktiveringskraft: Handbromsmanöverorgan : ≤ 250 N. Fotbromsmanöverorgan : ≤ 400 N.

d) Antal bromsningar: tills fordonet uppfyller prestandakraven under högst 6 bromsningar för varje provningshastighet.

e) Färdbromssystemet anpassas så att en fullständig förlust av bromskraften i ett delsystem induceras. Inför varje bromsning accelereras fordonet tills det når provningshastigheten och därefter aktiveras bromsmanöverorganet under de förhållanden som anges i denna punkt.

f) Upprepa provningen för varje delsystem.

10.4 Prestandakrav:

När bromsarna ska provas i enlighet med det provningsförfarande som anges i punkt 10.3 gäller följande:

a) Systemet ska uppfylla kraven för felvarning i punkt 5.1.11 i dessa föreskrifter.

b) Bromssträckan (S) ska vara ≤ 0,1 V + 0,0117 V2 (där V är den angivna provningshastigheten i km/tim och S är den bromssträcka som krävs, räknat i meter) eller MFDD ska vara ≥ 3,3 m/s2.

11. PROVNING AV SERVOBROMSSYSTEMFEL

11.1 Allmän information:

a) Provningen utförs inte när fordonet är utrustat med ett annat separat färdbromssystem.

b) Provningen går ut på att fastställa prestandan hos resten av delsystemet om ett fel skulle uppstå på servon.

11.2 Provningsförhållanden och provningsförfaranden:

Den provning som anges i avsnitt 3 i denna bilaga (provning med torra bromsar – aktivering av enkelt bromsmanöverorgan) utförs för varje färdbromssystem med servon ur drift.

11.3 Prestandakrav

När bromsarna provas i enlighet med det provningsförfarande som anges i punkt 11.2 ska bromssträckan vara den som anges i kolumn 2 eller MFDD det som anges i kolumn 3 i följande tabell:

Kolumn 1 Kolumn 2 Kolumn 3 Fordonskategori BROMSSTRÄCKA (BROMSSTRÄCKOR) (där V är den angivna provningshastigheten i km/tim och S är den föreskrivna bromssträckan i meter). MFDD Enkelt bromssystem L1 S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2 ≥ 2,7 m/s2 L2 S ≤ 0,1 V + 0,0143 V2 ≥ 2,7 m/s2 L3 S ≤ 0,1 V + 0,0133 V2 ≥ 2,9 m/s2 L4 S ≤ 0,1 V + 0,0105 V2 ≥ 3,6 m/s2 Fordon med kombinerat bromssystem eller delat färdbromssystem ALLA S ≤ 0,1 V + 0,0154 V2 ≥ 2,5 m/s2

Observera att om servon kan aktiveras av mer än ett manöverorgan ska ovanstående prestanda uppnås när varje manöverorgan aktiveras oberoende av de andra.

(1) Provning av värmeavmattning är alltid den sista provningen som ska utföras.