SV Europeiska unionens officiella tidning L 164/181

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343 som finns på

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Föreskrifter nr 116 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) — Enhetliga tekniska bestämmelser om skydd av motorfordon mot obehörigt utnyttjande

Inbegripet all giltig text till och med:

Tillägg 2 till föreskrifterna i deras ursprungliga lydelse – Dag för ikraftträdande: 15 oktober 2008.

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

FÖRESKRIFTER

1. Räckvidd

2. Definitioner: Allmänt

3. Ansökan om godkännande

4. Godkännande

5. DEL I: TYPGODKÄNNANDE AV FORDON I KATEGORI M1 ELLER N1 MED AVSEENDE PÅ ANORDNINGAR FÖR ATT FÖRHINDRA OBEHÖRIGT UTNYTTJANDE

5.1 Definitioner

5.2 Allmänna bestämmelser

5.3 Särskilda anvisningar

5.4 Elektromekaniska och elektroniska anordningar för förhindrande av obehörigt utnyttjande

6. DEL II: GODKÄNNANDE AV FORDONSLARMSYSTEM

6.1 Definitioner

6.2 Allmänna bestämmelser

6.3 Särskilda anvisningar

6.4 Driftsparametrar och provningsförhållanden

6.5 Anvisningar

7. DEL III: GODKÄNNANDE AV ETT FORDON MED AVSEENDE PÅ LARMSYSTEM

7.1 Definitioner

7.2 Allmänna bestämmelser

7.3 Särskilda anvisningar

7.4 Provningsförhållanden

7.5 Anvisningar

8. DEL IV: GODKÄNNANDE AV IMMOBILIZER OCH GODKÄNNANDE AV ETT FORDON MED AVSEENDE PÅ IMMOBILIZER

8.1 Definitioner

8.2 Allmänna bestämmelser

8.3 Särskilda anvisningar

8.4 Driftsparametrar och provningsförhållanden

8.5 Anvisningar

9. Ändring av typen och utökning av typgodkännande

10. Förfaranden vid kontroll av produktionsöverensstämmelse

11. Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse

12. Slutgiltigt nedlagd produktion

13. Övergångsbestämmelser

14. Namn- och adress för de tekniska tjänster som ansvarar för godkännandeprovningarna samt de administrativa myndigheterna

BILAGOR

Bilaga 1 Informationsdokument

Del 1 enligt de av punkterna 5, 7 och 8 i föreskrifter nr 116 som är tillämpliga på ECE-typgodkännande av ett system för en fordonstyp med avseende på anordningar för att förhindra obehörigt utnyttjande

Del 2 enligt punkt 6 i föreskrifter nr 116 för ECE-typgodkännande av en komponent för ett larmsystem

Del 3 enligt punkt 8 i föreskrifter nr 116 för ECE-typgodkännande av en komponent för ett immobilizersystem

Bilaga 2 Meddelande om beviljat, utökat, ej beviljat, återkallat godkännande eller produktionens definitiva upphörande

Del 1 för en fordonstyp med avseende på dess anordningar för att förhindra obehörigt utnyttjande enligt föreskrifter nr 116

Del 2 för en komponenttyp för ett larmsystem enligt föreskrifter nr 116

Del 3 för en komponenttyp för en immobilizer enligt föreskrifter nr 116

Bilaga 3 Typgodkännandemärkenas utformning

Bilaga 4 Del 1 : Förfarande vid slitageprovning av skyddsanordningar som verkar på styrinrättningen Del 2 : Provningsförfarande för anordningar mot obehörigt utnyttjande som verkar på styrinrättningen med en momentbegränsare

Bilaga 5 (Reserverad)

Bilaga 6 Mall för överensstämmelseintyg

Bilaga 7 Mall för installationsintyg

Bilaga 8 Provning av system för skydd av passagerarutrymme

Bilaga 9 Elektromagnetisk kompatibilitet

Bilaga 10 Anvisningar för mekaniska nyckelomkopplare

1. RÄCKVIDD

Dessa föreskrifter ska tillämpas på

1.1 DEL I – Typgodkännande av ett fordon i kategori M1 eller N1 (1) med avseende på anordningar för att förhindra obehörigt utnyttjande.

1.2 DEL II – Typgodkännande av larmsystem för fordon (fordonslarm) vilka är avsedda för fast montering på fordon i kategori M1 samt fordon i kategori N1 med en totalvikt av högst 2 ton (1).

1.3 DEL III – Typgodkännande av fordon i kategori M1 och fordon i kategori N1 med en totalvikt av högst 2 ton med avseende på larmsystem (2).

1.4 DEL IV – Typgodkännande av immobilizer, fordon i kategori M1 och fordon i kategori N1 med en totalvikt av högst 2 ton med avseende på immobilizer (1) (2).

1.5 Montering av anordningar som anges i del I på fordon av andra kategorier är frivillig, men alla sådana anordningar ska överensstämma med alla relevanta bestämmelser i dessa föreskrifter.

1.6 Montering av anordningar som anges i delarna III och IV på fordon av andra kategorier eller på fordon av kategori N1 med en totalvikt större än 2 ton är frivillig, men alla sådana anordningar ska överensstämma med alla relevanta bestämmelser i dessa föreskrifter.

1.7 På begäran av tillverkaren kan avtalsparter bevilja typgodkännande enligt delarna I–IV för fordon av andra kategorier, samt anordningar för montering i sådana fordon.

1.8 Vid tiden för tillämpning av dessa föreskrifter ska avtalsparterna ange vilka delar av föreskrifterna de avser att införa på sitt territorium för varje fordonskategori (3).

2. DEFINITIONER: ALLMÄNT

2.1 tillverkare: den person eller organisation som är ansvarig inför typgodkännandemyndigheten för allt som gäller typgodkännandeförfarandet och produktionsöverensstämmelsen. Det är inte nödvändigt att den personen eller organisationen är direkt engagerad i alla stegen av konstruktionen av det fordon eller system eller den komponent eller separata tekniska enhet som förfarandet för typgodkännande avser.

3. ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE

3.1 Ansökan om typgodkännande för en typ av fordon eller komponent med avseende på dessa föreskrifter ska inlämnas av tillverkaren.

3.2 Den ska åtföljas av ett informationsdokument enligt den mall som visas i bilaga 1, del 1, 2 eller 3 beroende på vad som är tillämpligt.

3.3 Fordon eller komponenter som är representativa för den eller de typer som ska godkännas ska inlämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovens utförande.

4. GODKÄNNANDE

4.1 Om den typ som lämnats in för typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i relevanta delar av föreskrifterna ska typgodkännande utfärdas för den typen.

4.2 Ett godkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 00, motsvarande föreskrifterna i dess ursprungliga lydelse) ska ange löpnumret på den senaste [större] tekniska ändringen av föreskrifterna vid utfärdandet av typgodkännandet. Samma avtalspart får inte tilldela samma nummer till en annan typ av fordon eller komponent enligt definitionerna i dessa föreskrifter.

4.3 Meddelande om typgodkännande eller utökning av ett typgodkännande enligt dessa föreskrifter ska lämnas till de avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med ett formulär som överensstämmer med mallen i tillägg 2, del 1, 2 eller 3, till dessa föreskrifter, beroende på vad som är tillämpligt.

4.4 På varje fordon eller komponent som överensstämmer med en typ som godkänts enligt dessa föreskrifter, ska det på ett iögonenfallande och lättläsligt ställe, som anges på typgodkännandeintyget, anbringas ett internationellt typgodkännandemärke bestående av: 4.4.1 En cirkel som omger bokstaven ”E” följd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (4) och 4.4.2 numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett tankstreck och typgodkännandenumret, till höger om cirkeln som föreskrivs i punkt 4.4.1, och 4.4.3 en tilläggssymbol: 4.4.3.1 ”A” för larmsystem (del II), 4.4.3.2 ”I” för immobilizer (del IV), 4.4.3.3 ”AI” för en kombination av ett larmsystem och en immobilizer, 4.4.3.4 ”L” för ett fordonsgodkännande avseende dess anordningar för att förhindra obehörigt utnyttjande (del I), 4.4.3.5 ”LA” för ett fordonsgodkännande avseende dess anordningar för att förhindra obehörigt utnyttjande (del I) i kombination med ett larmsystem, 4.4.3.6 ”LI” för ett fordonsgodkännande avseende dess anordningar för att förhindra obehörigt utnyttjande (del I) i kombination med en immobilizer, 4.4.3.7 ”LAI” för ett fordonsgodkännande avseende dess anordningar för att förhindra obehörigt utnyttjande (del I) i kombination med ett larmsystem och en immobilizer.

4.5 Om en typ som överensstämmer med en godkänd typ, enligt en eller flera andra föreskrifter som är bilagda överenskommelsen, i det land som utfärdat godkännande enligt dessa föreskrifter, behöver inte den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 upprepas. I detta fall ska föreskrifterna enligt vilka typgodkännande har utfärdats, i det land som utfärdat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, anges lodrätt i kolumner till höger om symbolen som föreskrivs i punkt 4.4.1.

4.6 Typgodkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.

4.7 När det gäller ett fordon ska typgodkännandemärket placeras nära eller på fordonets typskylt som monterats av tillverkaren.

4.8 För en komponent som monteras separat som ett larmsystem eller immobilizer eller både och, ska typgodkännandemärket anbringas av tillverkaren av anordningens huvuddel (huvuddelar).

4.9 I bilaga 3 till dessa föreskrifter ges exempel på hur typgodkännandemärket kan byggas upp.

4.10 Som ett alternativ till det typgodkännandemärke som beskrivs i punkt 4.4 ska ett överensstämmelseintyg utfärdas för varje fordonslarm och immobilizer som erbjuds till försäljning. Då en tillverkare av fordonslarm och/eller immobilizer tillhandahåller en fordonstillverkare ett typgodkänt omärkt fordonslarm och/eller immobilizer, för att denne ska montera detta som originalutrustning för en fordonsmodell eller flera fordonsmodeller, ska tillverkaren av fordonslarmet och/eller immobilizern också tillhandahålla fordonstillverkaren ett tillräckligt antal kopior av överensstämmelseintyget för att denne ska kunna erhålla fordonsgodkännande enligt del II, III eller IV i dessa föreskrifter beroende på vad som är tillämpligt. Om fordonslarmet eller immobilizern består av separata komponenter ska dess huvudkomponent(er) bära referensmärket, och i överensstämmelseintyget ska det finnas en förteckning över sådana referensmärken. En mall för överensstämmelseintyget finns i bilaga 6 till dessa föreskrifter.

5. DEL I: TYPGODKÄNNANDE AV FORDON I KATEGORI M1 ELLER N1 MED AVSEENDE PÅ ANORDNINGAR FÖR ATT FÖRHINDRA OBEHÖRIGT UTNYTTJANDE

5.1 DEFINITIONER

I del I i dessa föreskrifter ska följande definitioner gälla:

5.1.1 fordonstyp: en kategori av motorfordon som är lika i sådana väsentliga avseenden såsom

5.1.2 anordning för att förhindra obehörigt utnyttjande: ett system som är konstruerat för att förhindra obehörig normal aktivering av motorn eller annan källa till huvudmotoreffekt i fordonet i kombination med minst ett system som

För system som låser bromsarna får avaktivering av anordningen inte automatiskt leda till att bromsarna låses upp i strid mot förarens avsikt.

5.1.3 styrning: ratten, rattpelaren och dess tillhörande inklädning, styraxeln, styrväxeln och alla komponenter som direkt påverkar effektiviteten hos anordningen för att förhindra obehörigt utnyttjande.

5.1.4 kombination: en av de speciellt utvecklade och konstruerade variationerna hos ett låssystem som, när det aktiveras på rätt sätt, möjliggör låsning och upplåsning av låssystemet.

5.1.5 nyckel: anordning som är utformad och konstruerad för att möjliggöra låsning och upplåsning av ett låssystem som är utformat och konstruerat för att låsas och låsas upp av endast den anordningen.

5.1.6 rullande kod: elektronisk kod som består av flera delar vars kombination slumpmässigt ändras efter varje användning av den sändande enheten.

5.2 ALLMÄNNA ANVISNINGAR

5.2.1 Skyddsanordningen ska vara så konstruerad att den måste tas ur funktion för att 5.2.1.1 motorn ska kunna startas på det normala sättet, och 5.2.1.2 fordonet ska kunna styras, köras eller förflyttas framåt av egen kraft. 5.2.1.3 Kravet i punkt 5.2.1 kan uppfyllas samtidigt som eller före åtgärderna i punkterna 5.2.1.1 och 5.2.1.2.

5.2.2 Kraven i punkt 5.2.1 ska uppfyllas genom användning av en enda nyckel.

5.2.3 Bortsett från det fall som avses i punkt 5.3.1.5, får ett system som kontrolleras av en nyckel som insätts i ett lås inte möjliggöra borttagning av nyckeln innan anordningen som nämns i punkt 5.2.1 aktiveras eller ställs in för att aktiveras.

5.2.4. Anordningen för att förhindra obehörigt utnyttjande, som nämns i punkt 5.2.1, och fordonskomponenter som den påverkar, ska vara så konstruerade att de inte snabbt och utan att väcka uppmärksamhet kan öppnas, göras ineffektiva eller förstöras genom exempelvis användande av billiga, lättdolda verktyg, utrustning eller konstruktioner som är lättillgängliga för allmänheten.

5.2.5 Skyddsanordningen ska vara fast monterad i fordonet som originalutrustning (dvs. installeras av fordonstillverkaren före försäljning till grossistledet). Den ska vara monterad så att den inte ens sedan dess hölje har avlägsnats kan tas isär på annat sätt än med specialverktyg när den befinner sig i låst läge. Om det är möjligt att göra anordningen för att förhindra obehörigt utnyttjande ineffektiv genom borttagning av skruvar, ska dessa skruvar, om de är av borttagbar typ, vara täckta av delar av den låsta skyddsanordningen.

5.2.6 Mekaniska lås ska ha minst 1 000 olika nyckelkombinationer eller ett antal motsvarande det antal fordon som tillverkas årligen om detta understiger 1 000. I fordon av samma typ ska förekomsten av varje kombination vara ungefär en per 1 000.

5.2.7 Elektriska eller elektroniska låssystem, t.ex. fjärrkontroller, ska ha minst 50 000 varianter och ska omfatta en rullande kod och/eller ha en minsta omsättningstid på tio dagar, dvs. högst 5 000 varianter per 24 timmar för minst 50 000 varianter.

5.2.8 Punkt 5.2.6 eller 5.2.7 ska tillämpas på utformningen av anordningen för förhindrande av obehörigt utnyttjande.

5.2.9 Nyckeln och låset får inte vara synligt kodade.

5.2.10 Låset ska vara så utformat, konstruerat och monterat att vridning av låscylindern, när den är i låst läge, med ett vridmoment mindre än 2,45 Nm inte är möjligt med en annan nyckel än den matchande nyckeln, och 5.2.10.1 för låscylindrar med tillhållarstift får inte fler än två likadana tillhållare, som arbetar i samma riktning, vara placerade intill varandra och i låset får det inte finnas mer än 60 % tillhållare som är likadana, 5.2.10.2 för låscylindrar med tillhållarskivor får inte fler än två likadana tillhållare, som arbetar i samma riktning, vara placerade intill varandra och i låset får det inte finnas mer än 50 % tillhållare som är likadana.

5.2.11 Skyddsanordningar ska vara så konstruerade att det inte finns någon som helst risk för driftsavbrott när motorn är igång, särskilt i de fall där låsning av skyddsanordningen kan vara en säkerhetsrisk. 5.2.11.1 Det får inte vara möjligt att aktivera anordningen för att förhindra obehörigt utnyttjande utan att först ställa motorns reglage i stoppläge och sedan utföra en handling som inte är en oavbruten fortsättning av motorns avstängande eller utan att först ställa motorns reglage i stoppläge och när fordonet är stillastående med anbringad handbroms eller fordonets hastighet inte överstiger 4 km/tim. 5.2.11.2 För anordningar för förhindrande av obehörigt utnyttjande gäller att om anordningen aktiveras när nyckeln tas ur ska det krävas en rörelse på minst 2 mm innan anordningen aktiveras eller att det finns en säkerhetsfunktion som förhindrar att nyckeln oavsiktligt dras ut helt eller delvis. 5.2.11.3 Punkterna 5.2.10, 5.2.10.1 eller 5.2.10.2 samt 5.2.11.2 är bara tillämpliga på system som innehåller mekaniska nycklar.

5.2.12 En energikälla får användas endast för att låsa eller låsa upp skyddsanordningens låssystem. Skyddsanordningen ska bibehållas i sitt läge med rent mekaniska medel.

5.2.13 Det får inte vara möjligt att på normalt sätt aktivera fordonets framdrivning förrän skyddsanordningen har deaktiverats.

5.2.14 Anordningar som förhindrar obehörigt utnyttjande genom låsning av fordonets bromsar får bara tillåtas när arbetande delar av bromsarna hålls i låst läge med rent mekaniska medel. I detta fall är bestämmelserna i punkt 5.2.13 inte tillämpliga.

5.2.15 Om skyddsanordningen har en varningsfunktion för föraren ska den aktiveras när dörren på förarsidan öppnas om anordningen inte har aktiverats och nyckeln har tagits ur.

5.3 SÄRSKILDA ANVISNINGAR

Förutom de allmänna specifikationerna som föreskrivs i punkt 5.2 ska anordningen för att förhindra obehörigt utnyttjande uppfylla de särskilda villkor som föreskrivs nedan.

5.3.1 Anordningar mot obehörigt utnyttjande som verkar på styrinrättningen

5.3.1.1 En anordning som verkar på styrinrättningen ska göra denna obrukbar. Innan motorn kan startas måste den normala styrfunktionen återställas.

5.3.1.2 När anordningen är satt i funktion får det inte vara möjligt att förhindra att den fungerar.

5.3.1.3 Anordningen för att förhindra obehörigt utnyttjande måste fortfarande uppfylla kraven i punkterna 5.2.11, 5.3.1.1, 5.3.1.2 och 5.3.1.4 sedan den genomgått 2 500 låsningscykler i vardera riktningen efter den slitageprovning som anges i del 1 i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

5.3.1.4 Anordningen ska när den satts i funktion uppfylla något av följande villkor: 5.3.1.4.1 Anordningen ska vara stark nog för att den, utan att styrinrättningen skadas så att säkerheten äventyras, kan motstå anbringandet av ett vridmoment på 300 Nm i båda riktningarna parallellt med styraxeln och under statiska förhållanden. 5.3.1.4.2 Den ska innehålla en mekanism, konstruerad för att vika eller glida, så att systemet tål ett kontinuerligt eller intermittent anbringande av ett vridmoment på minst 100 Nm. Låssystemet måste fortfarande motstå anbringandet av detta vridmoment efter provning enligt del 2 i bilaga 4 till dessa föreskrifter. 5.3.1.4.3 Anordningen ska inbegripa en mekanism som är utformad för att tillåta ratten att rotera fritt på den låsta styrspindeln. Låsningsmekanismen ska vara stark nog att klara anbringandet av ett vridmoment på 200 Nm i båda riktningarna parallellt med styraxeln och under statiska förhållanden.

5.3.1.5 Om anordningen är utformad så att nyckeln kan tas ur i något annat läge än det läge där styrinrättningen är låst, ska den vara så konstruerad att det handgrepp som krävs för att låsa styrinrättningen och ta ur nyckeln inte kan åstadkommas oavsiktligt.

5.3.1.6 Om en komponent går sönder så att vridmomentskraven som anges i punkterna 5.3.1.4.1, 5.3.1.4.2 och 5.3.1.4.3 inte med lätthet kan tillämpas, men styrsystemet fortfarande är låst, ska systemet uppfylla kraven.

5.3.2 Anordningar för att förhindra obehörigt utnyttjande som påverkar kraftöverföring eller bromsar

5.3.2.1 En anordning som verkar på transmissionen ska förhindra rotationen hos fordonets drivhjul.

5.3.2.2 En anordning för förhindrande av obehörigt utnyttjande som verkar på bromsarna ska bromsa minst ett hjul på vardera sidan av minst en axel.

5.3.2.3 När anordningen är satt i funktion får det inte vara möjligt att förhindra att den fungerar.

5.3.2.4 Det får inte vara möjligt att oavsiktligt låsa kraftöverföringen eller bromsarna när nyckeln sitter i låset för anordningen för att förhindra obehörigt utnyttjande, även om anordningen för att förhindra start av motorn aktiveras eller ställs in för att aktiveras. Detta är dock inte tillämpligt när kraven i punkt 5.3.2 i dessa föreskrifter är uppfyllda av anordningar som dessutom används för ett annat ändamål och låsningen under ovannämnda förutsättningar är nödvändig för detta andra ändamål (t.ex. elektrisk handbroms).

5.3.2.5 Anordningen ska vara konstruerad så att den fortfarande är lika verkningsfull efter det slitage som 2 500 låsningscykler i vardera riktningen innebär. Om anordningen verkar på bromsarna berörs varje mekaniskt eller elektriskt delsystem i anordningen.

5.3.2.6 Om anordningen är utformad så att nyckeln kan tas ur i något annat läge än det läge där transmissionen eller bromsarna är låsta, ska den vara så konstruerad att det handgrepp som krävs för att nå det läget och ta ur nyckeln inte kan åstadkommas oavsiktligt.

5.3.2.7 När anordningar som verkar på kraftöverföringen används, ska de vara tillräckligt kraftiga för att, utan att orsaka skador som kan påverka säkerheten, motstå anbringandet av ett vridmoment i båda riktningar under statiska förhållanden som är 50 procent större än det maximala vridmoment som normalt kan anbringas på kraftöverföringen. Vid fastställandet vridmomentet vid detta prov ska ingen hänsyn tas till motorns maximala vridmoment, utan det maximala vridmoment som kan överföras av kopplingen eller den automatiska transmissionen.

5.3.2.8 Om fordonet är utrustat med en anordning som verkar på bromsarna ska anordningen kunna hålla det lastade fordonet stilla i en backe med en lutning på 20 grader uppåt eller nedåt.

5.3.2.9 Om fordonet är utrustat med en anordning som verkar på bromsarna ska kraven i dessa föreskrifter inte tolkas som en avvikelse från kraven i föreskrifter nr 13 eller 13-H ens vid underkänt resultat.

5.3.3 Anordningar mot obehörigt utnyttjande som verkar på växelspaken

5.3.3.1 En anordning som verkar på växelspaken ska kunna förhindra all växling.

5.3.3.2 För manuella växellådor får växelspaken kunna låsas endast i backläget, och dessutom ska det vara tillåtet med låsning i friläge.

5.3.3.3 För automatiska växellådor med parkeringsläge får låsning endast vara möjlig i parkeringsläget. Kompletterande låsning i neutral- och/eller backläge är tillåten.

5.3.3.4 För automatiska växellådor som inte har parkeringsläge får låsning endast vara möjlig i följande lägen: neutralläge och/eller backläge.

5.3.3.5 Anordningen ska vara konstruerad så att den fortfarande är lika verkningsfull efter det slitage som 2 500 låsningscykler i vardera riktningen innebär.

5.4 ELEKTROMEKANISKA OCH ELEKTRONISKA ANORDNINGAR FÖR ATT FÖRHINDRA OBEHÖRIGT UTNYTTJANDE

Elektromekaniska och elektroniska anordningar för att förhindra obehörigt utnyttjande ska då de är monterade uppfylla kraven i punkterna 5.2 och 5.3 och punkt 8.4 i tillämpliga delar.

Om anordningens utformning är sådan att punkterna 5, 6 och 8.4 inte är tillämpliga, ska det undersökas om åtgärder har vidtagits för att bevara fordonets säkerhet. Funktionen hos dessa anordningar ska vara sådan att det inte kan finnas risk för blockeringar eller tillfälliga avbrott som kan äventyra fordonets säkerhet.

6. DEL II: GODKÄNNANDE AV FORDONSLARMSYSTEM

6.1 DEFINITIONER

I del II i dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

6.1.2 fordonslarm: system avsett för montering i en eller flera fordonstyper, avsedda att indikera intrång i eller påverkan på fordonet. Dessa system kan ge ytterligare skydd mot obehörigt utnyttjande av fordonet.

6.1.3 sensor: anordning som känner av en förändring som kan orsakas av intrång i eller påverkan på ett fordon.

6.1.4 varningsanordning: anordning som anger att intrång eller påverkan inträffat.

6.1.5 styrutrustning: utrustning som är nödvändig för att koppla in, koppla ur och prova ett fordonslarm och för att sända larm till varningsanordningar.

6.1.6 inkopplat: tillstånd i ett fordonslarm i vilket ett larm kan överföras till varningsanordningarna.

6.1.7 urkopplat: tillstånd i ett fordonslarm i vilket ett larm inte kan överföras till varningsanordningarna.

6.1.8 nyckel: anordning som är utformad och konstruerad för att möjliggöra låsning och upplåsning av ett låssystem som är utformat och konstruerat för att låsas och låsas upp av endast den anordningen.

6.1.9 fordonslarmtyp: system som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som:

6.1.10 godkännande av ett fordonslarm: godkännande av en typ av fordonslarm med avseende på de krav som anges i punkterna 6.2, 6.3 och 6.4.

6.1.11 immobilizer: anordning avsedd att hindra fordonet från att köras bort med egen motor.

6.1.12 nödlarm: en anordning som gör det möjligt för en person att använda ett larm, som är installerat i ett fordon, för att kalla på hjälp i ett nödläge.

6.2 ALLMÄNNA ANVISNINGAR

6.2.1 Fordonslarm ska i händelse av intrång i eller påverkan på ett fordon avge en varningssignal. Varningssignalen ska vara en ljudsignal och kan dessutom omfatta optiska varningsanordningar eller vara ett trådlöst larm eller en kombination av ovanstående.

6.2.2 Fordonslarm ska vara så utformade, konstruerade och installerade att fordonet, när det är utrustat, fortfarande uppfyller relevanta tekniska krav, i synnerhet för elektromagnetisk kompatibilitet.

6.2.3 Om fordonslarmet omfattar möjligheten till trådlös kommunikation. t.ex. för inkoppling och urkoppling av larmet eller sändning av larm, ska det överensstämma med gällande Etsi-standarder (5), t.ex. EN 300 220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-2 V1.1.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) och EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (inklusive eventuella krav i rekommendationer). Frekvensen och maximal sändningseffekt för den trådlösa kommunikationen för inkoppling och urkoppling av larmsystemet ska överensstämma med rekommendationen från Cept/ERC 70-03 (6) (17 februari 2000) vad gäller användning av anordningar med kort räckvidd (7).

6.2.4 Installering av ett fordonslarm i ett fordon får inte kunna påverka fordonets prestanda (i urkopplat läge) eller dess säkra drift.

6.2.5 Fordonslarmet och dess komponenter får inte aktiveras oavsiktligt, i synnerhet inte när motorn är igång.

6.2.6 Fel i fordonslarmet eller fel i dess elförsörjning får inte påverka säker drift av fordonet.

6.2.7 Fordonslarmet, dess komponenter och de delar som styrs av dem ska vara så konstruerade, tillverkade och installerade att risken minimeras för att någon snabbt kan göra dem obrukbara eller förstöra dem utan att väcka uppmärksamhet, t.ex. med hjälp av billiga, lättdolda verktyg, utrustning eller konstruktioner som är lättillgängliga för allmänheten.

6.2.8 Sätten att koppla in och koppla ur fordonslarmet ska vara så utformade att de inte gör kraven i del I ogiltiga. Elektriska anslutningar till komponenter som omfattas av del I i dessa föreskrifter är tillåtna.

6.2.9. Systemet ska utformas så att kortslutning av en varningssignalströmkrets inte medför att några delar av larmsystemet, utom den strömkrets som kortsluts, blir obrukbara.

6.2.10 Fordonslarmet kan omfatta en immobilizer som ska uppfylla kraven i del IV i dessa föreskrifter.

6.3 SÄRSKILDA ANVISNINGAR

6.3.1 Skyddsområde

6.3.1.1 Särskilda krav

Fordonslarmet ska minst detektera och avge signal om någon fordonsdörr, motorhuv eller bagagelucka öppnas. Fel på eller urkoppling av ljuskällor, t.ex. passagerarutrymmesbelysningen, får inte försämra kontrollfunktionen.

Ytterligare effektiva sensorer för information/visning av t.ex.

i) intrång i fordonet, t.ex. övervakning av passagerarutrymme, kontroll av fönsterglas, krossning av en glasruta, eller

ii) försök till stöld av fordonet, t.ex. lutningssensor

är tillåtna förutsatt att åtgärder vidtas för att förhindra all onödig avgivning av larm (dvs. falsklarm, se punkt 6.3.1.2).

I den mån dessa ytterligare sensorer alstrar en larmsignal även efter det att ett intrång ägt rum (t.ex. krossad glasruta) eller vid yttre påverkan (t.ex. vind), får den larmsignal som aktiverats av en av ovannämnda sensorer inte aktiveras mer än tio gånger under samma aktiveringsperiod som fordonslarmet.

I detta fall ska aktiveringsperioden begränsas av den behöriga urkoppling av systemet som är en följd av fordonsanvändarens åtgärd.

Vissa slags tilläggssensorer, t.ex. för övervakning av passagerarutrymme (ultraljud, infrarött) eller lutningssensorer får avaktiveras avsiktligt. I så fall måste särskilda åtgärder vidtas avsiktligt varje gång innan fordonslarmet inkopplas. Det får inte vara möjligt att avaktivera sensorerna medan larmsystemet är inkopplat.

6.3.1.2 Skydd mot falsklarm

6.3.1.2.1 Genom lämpliga åtgärder, t.ex. följande: i) mekanisk utformning och elströmkretsens utformning enligt de villkor som gäller för motorfordon, ii) val och tillämpning av drifts- och kontrollprinciper för larmsystemet och dess komponenter, ska det säkerställas att fordonslarmsystemet både i in- och urkopplat tillstånd inte kan få larmsignalen att ljuda i onödan i händelse av: a) ett slag mot fordonet: provning anges i punkt 6.4.2.13, b) elektromagnetisk kompatibilitet: provning anges i punkt 6.4.2.12, c) minskning av batterispänning genom kontinuerlig urladdning: provning anges i punkt 6.4.2.14, d) falsklarm från övervakningen av passagerarutrymmet: provning anges i punkt 6.4.2.15.

6.3.1.2.2 Om den som ansöker om typgodkännande kan visa, t.ex. med tekniska data, att säkerheten mot falsklarm är tillfredsställande, får den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av godkännandeproven avstå från några av ovanstående prov.

6.3.2 Ljudlarm

6.3.2.1 Allmänt

Varningssignalen ska vara tydligt hörbar och igenkännbar och ska tydligt skilja sig från de övriga ljudsignaler som används i vägtrafik.

Utöver ljudvarningsanordningens originalutrustning får en separat ljudvarningsanordning monteras i den del av fordonet som övervakas av fordonslarmet där den kan skyddas mot att personer enkelt och snabbt kommer åt den.

Om en separat anordning för ljudsignalering enligt punkt 6.3.2.3.1 används, får dessutom den originalmonterade normala ljudsignaleringsanordningen aktiveras av fordonslarmet, under förutsättning att all påverkan på den normala ljudsignaleringsanordningen (som normalt är mer lättåtkomlig) inte påverkar funktionen av den extra anordningen för ljudsignalering.

6.3.2.2 Ljudsignalens varaktighet

Minst : 25 s Högst : 30 s

Ljudsignalen får endast ljuda på nytt efter nästkommande påverkan på fordonet, dvs. efter ovannämnda tidrymd (begränsningar: se punkterna 6.3.1.1 och 6.3.1.2).

Urkoppling av larmsystemet ska omedelbart avbryta signalen.

6.3.2.3 Specifikationer för ljudsignalen

6.3.2.3.1 Signalanordning med konstant ton (konstant frekvensspektrum), t.ex. signalhorn: akustiska och andra uppgifter enligt FN/ECE:s föreskrifter nr 28, del I. Intermittent signal (på/av): Utlösningsfrekvens …(2 ± 1) Hz Påtid = avtid ± 10 %.

6.3.2.3.2 Ljudsignalanordning med frekvensmodulering: akustiska och andra uppgifter enligt FN/ECE:s föreskrifter nr 28, del I, men med lika passage av ett signifikant frekvensområde inom ovannämnda område (1 800–3 550 Hz) i båda riktningarna. Passagefrekvens … (2 ± 1) Hz

6.3.2.3.3 Ljudnivå Ljudkällan ska vara: i) antingen en ljudsignaleringsanordning godkänd enligt FN/ECE:s föreskrifter nr 28, del I, ii) eller en anordning som uppfyller kraven i FN/ECE:s föreskrifter nr 28, del I, punkterna 6.1 och 6.2. För annan ljudkälla än den originalmonterade ljudsignaleringsanordningen får emellertid den minsta ljudnivån minskas till 100 dB(A), uppmätt enligt FN/ECE:s föreskrifter nr 28, del I.

6.3.3 Optisk larmanordning – om sådan finns monterad

6.3.3.1 Allmänt

I händelse av intrång i eller påverkan på fordonet ska anordningen aktivera en optisk signal såsom anges i punkterna 6.3.3.2 och 6.3.3.3.

6.3.3.2 Den optiska signalens varaktighet

Den optiska signalen ska ha en varaktighet mellan 25 sekunder och 5 minuter efter det att larmet aktiverats. Urkopplingen av larmsystemet ska omedelbart avbryta signalen.

6.3.3.3 Typ av optisk signal

Blinkning med fordonets alla körriktningsvisare och/eller passagerarutrymmesbelysning, inbegripet alla lyktor i samma elektriska strömkrets.

Utlösningsfrekvens … (2 ± 1) Hz

I förhållande till ljudsignalen är också asynkrona signaler tillåtna.

Påtid = avtid ± 10 %

6.3.4 Radiolarm (personsökare) – om sådant finns monterat

Fordonslarmet kan omfatta en anordning som alstrar en larmsignal med trådlös överföring.

6.3.5 Larmsystemets inkopplingslås

6.3.5.1 När motorn är igång ska avsiktlig eller oavsiktlig inkoppling av larmsystemet vara omöjlig.

6.3.6 In- och urkoppling av fordonslarmet

6.3.6.1 Inkoppling

Alla lämpliga sätt för inkoppling av fordonslarmet är tillåtna, förutsatt att de inte oavsiktligt orsakar falsklarm.

6.3.6.2 Urkoppling

Urkoppling av fordonslarmsystemet ska uppnås med en av följande anordningar eller en kombination av dem. Andra anordningar med likvärdiga prestanda är tillåtna.

6.3.6.2.1 En mekanisk nyckel (överensstämmande med kraven i bilaga 10 till dessa föreskrifter) som kan vara kopplad till ett centrallåssystem för fordon och som omfattar minst 1 000 varianter och som används från utsidan.

6.3.6.2.2 En elektrisk/elektronisk anordning, t.ex. en fjärrkontroll, med minst 50 000 permutationer som ska innehålla rullande koder och/eller ha en minsta omsättningstid av tio dagar, t.ex. högst 5 000 permutationer per 24 timmar för minst 50 000 permutationer.

6.3.6.2.3 En mekanisk nyckel eller en elektrisk/elektronisk anordning inne i det skyddade passagerarutrymmet med tidsfördröjning för av-/påstigning.

6.3.7 Avstigningsfördröjning

Om kopplingsanordningen för inkoppling av fordonslarmsystemet är monterad inom det skyddade området ska en fördröjning för avstigning erbjudas. Det ska vara möjligt att inställa avstigningsfördröjningen mellan 15 och 45 sekunder efter det att kopplingen inställts. Fördröjningstiden får vara justerbar för att passa enskilda användares förhållanden.

6.3.8 Påstigningsfördröjning

Om anordningen för att urkoppla fordonslarmsystem monterats inne i det skyddade området ska en fördröjning av minst 5 och högst 15 sekunder tillåtas före aktivering av ljudsignaler och optiska signaler. Fördröjningstiden får vara justerbar för att passa enskilda användares förhållanden.

6.3.9 Statusvisare

6.3.9.1 För uppgifter om fordonslarmets tillstånd (in- eller urkopplat, larminställningstid, aktiverat larm) är optiska visare i och utanför passagerarutrymmet tillåtna. Ljusstyrkan i de optiska signaler som installeras utanför passagerarutrymmet får inte överstiga 0,5 cd.

6.3.9.2 Om en indikation av snabba ”dynamiska” processer såsom ändringar från ”inkopplat” till ”urkopplat” (eller vice versa) tillhandahålls, ska den vara optisk enligt punkt 6.3.9.1. Sådan optisk indikering får också ske genom samtidig aktivering av körriktningsvisarna och/eller passagerarutrymmesbelysningen(arna), förutsatt att varaktigheten hos körriktningsvisarnas optiska indikering inte överskrider 3 sekunder.

6.3.10 Strömförsörjning

Fordonslarmsystemets energikälla ska antingen vara fordonsbatteriet eller ett uppladdningsbart batteri. I förekommande fall får ytterligare ett uppladdningsbart eller icke-uppladdningsbart batteri användas. Dessa batterier får under inga omständigheter leverera energi till andra delar av fordonets elsystem.

6.3.11. Anvisningar för tillvalsfunktioner

6.3.11.1 Självkontroll, automatisk felindikering

Vid inkoppling av fordonslarmsystemet kan onormala förhållanden, t.ex. öppna dörrar, detekteras med en egenkontrollsfunktion (rimlighetskontroll) varvid detta förhållande indikeras.

6.3.11.2 Nödlarm

Ett optiskt larm och/eller ett ljudlarm och/eller ett trådlöst larm är tillåtna oberoende av fordonslarmets tillstånd (in- eller urkopplat) och/eller funktion. Ett sådant larm ska utlösas inifrån fordonet och får inte påverka fordonslarmets tillstånd (in- eller urkopplat). Det ska också vara möjligt för fordonsanvändaren att stänga av nödlarmet. För ljudlarm ska ljudets varaktighet per aktivering inte vara begränsad. Ett nödlarm får inte göra motorn obrukbar eller stänga av den om den är igång.

6.4 DRIFTSPARAMETRAR OCH PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN (8)

6.4.1 Driftsparametrar

Alla komponenter i fordonslarmet ska fungera utan driftstörning under följande villkor:

6.4.1.1 Klimatförhållanden

Två klasser av omgivande temperatur definieras enligt följande:

a) Mellan – 40 °C och + 85 °C för de delar som ska monteras i passagerar- eller bagageutrymme, och

b) mellan – 40 °C och + 125 °C för de delar som ska monteras i motorutrymmet om inte annat anges.

6.4.1.2 Installationens skyddsklass

Följande skyddsklasser enligt IEC-publikation 529–1989 ska tillhandahållas:

i) IP 40 för delar som monteras i passagerarutrymmet.

ii) IP 42 för delar som monteras i passagerarutrymmet på kabrioletter och bilar med löstagbara takpartier om installationsplatsen kräver högre skyddsklass än IP 40.

iii) IP 54 för alla andra delar.

Tillverkaren av fordonslarmet ska i installationsanvisningarna ange om vissa delar inte kan placeras på vissa ställen på fordonet beroende på känslighet för damm, vatten och temperatur.

6.4.1.3 Miljötålighet

7 dygn enligt IEC 68–2–30–1980.

6.4.1.4 Elektriska förhållanden

Märkspänning: 12 V

Driftspänningsområde: 9 V–15 V i temperaturområdet enligt punkt 6.4.1.1.

Tidsgräns för överspänning vid 23 °C:

U = 18 V, högst 1 tim,

U = 24 V, högst 1 min.

6.4.2 Provningsförhållanden

6.4.2.1 Driftprovningar

6.4.2.1.1 Fordonslarmets överensstämmelse med följande anvisningar ska kontrolleras: Larmets varaktighet enligt punkterna 6.3.2.2 och 6.3.3.2. Frekvens och på/av-förhållande enligt punkterna 6.3.3.3 och 6.3.2.3.1 respektive 6.3.2.3.2. Antal larmcykler enligt punkt 6.3.1.1 om tillämpligt. Kontroll av larmsystemets inkopplingslås enligt punkt 6.3.5.

6.4.2.1.2 Normala provningsförhållanden Spänning U = (12 ± 0.2) V Temperatur … T = (23 ± 5) °C

6.4.2.2 Motståndskraft mot temperatur- och spänningsförändringar

Överensstämmelse med de specifikationer som anges i punkt 6.4.2.1.1 ska även kontrolleras under följande förhållanden:

6.4.2.2.1 Provningstemperatur … T (– 40 ± 2) °C Provningsspänning … U = (9 ± 0,2) V Lagringstid … 4 timmar

6.4.2.2.2 För de delar som ska monteras i passagerar- eller bagageutrymme: Provningstemperatur … T = (+ 85 ± 2) °C Provningsspänning … U = (15 ± 0,2) V Lagringstid … 4 timmar

6.4.2.2.3 För de delar som ska monteras i motorutrymmet om inget annat anges: Provningstemperatur … T = (+ 125 ± 2) °C Provningsspänning … U = (15 ± 0,2) V Lagringstid … 4 timmar

6.4.2.2.4 Fordonslarmet ska i både in- och urkopplat tillstånd utsättas för en överspänning som är lika med (18 ± 0,2) V under 1 timme.

6.4.2.2.5 Fordonslarmet ska, i både inkopplat och urkopplat tillstånd, utsättas för en överspänning som är (24 ± 0,2) V under 1 minut.

6.4.2.3 Säker drift efter provning för täthet mot främmande föremål och vatten.

Efter proven för täthet mot främmande kroppar och vatten enligt IEC 529-1989, för skyddsklass enligt punkt 6.4.1.2, ska driftsproven enligt punkt 6.4.2.1 upprepas.

6.4.2.4 Säker drift efter provning av motståndskraft mot fukt

Sedan provning av motståndskraft mot fukt utförts enligt IEC 68-2-30 (1980) ska driftsproven enligt punkt 6.4.2.1 upprepas.

6.4.2.5 Provning av säkerhet mot polvändning

Fordonslarmet och dess komponenter får inte förstöras av polvändning på upp till 13 V under 2 minuter. Efter detta prov ska driftsproven enligt punkt 6.4.2.1 upprepas med utbytta säkringar om så krävs.

6.4.2.6 Provning av säkerhet mot kortslutningar

Alla elektriska anslutningar till fordonslarmet ska vara kortslutningssäkra mot jord, högst 13 V och/eller avsäkrade. Efter detta prov ska driftsproven enligt punkt 6.4.2.1 upprepas med utbytta säkringar om så krävs.

6.4.2.7 Strömförbrukning i inkopplat tillstånd

Medelvärdet för strömförbrukningen i inkopplat tillstånd, under de förhållanden som anges i punkt 6.4.2.1.2, får inte överskrida 20 mA för hela larmsystemet inklusive statusvisare.

6.4.2.8 Säker drift efter vibrationsprovning

6.4.2.8.1 För denna provning indelas komponenterna i två typer: Typ 1 : komponenter som normalt monteras på fordonet. Typ 2 : komponenter som är avsedda att monteras på motorn

6.4.2.8.2 Komponenterna/fordonslarmsystemen ska utsättas för sinusformade vibrationer med följande egenskaper: 6.4.2.8.2.1 För typ 1 Frekvensen ska variera mellan 10 och 500 Hz med en högsta amplitud av ± 5 mm och en högsta acceleration av 3 g (toppvärde 0). 6.4.2.8.2.2 För typ 2 Frekvensen ska variera mellan 20 och 300 Hz med en högsta amplitud av ± 2 mm och en högsta acceleration av 15 g (toppvärde 0). 6.4.2.8.2.3 För både typ 1 och typ 2 Frekvensvariationerna är 1 oktav/minut. Antalet cykler är 10; provet ska utföras längs alla de tre axlarna. Vibrationerna anbringas vid låga frekvenser med en högsta konstant amplitud och med en högsta konstant acceleration vid höga frekvenser.

6.4.2.8.3 Under provningen ska fordonslarmet vara elanslutet och ett stöd för kabeln ska finnas efter 200 mm.

6.4.2.8.4 Efter vibrationsprovet ska driftsproven enligt punkt 6.4.2.1 upprepas.

6.4.2.9 Hållbarhetsprovning

Under de provningsförhållanden som anges i punkt 6.4.2.1.2 ska 300 hela larmcykler (hörbara och/eller optiska) med en vilotid för ljudanordningen på 5 minuter utlösas.

6.4.2.10 Provningar för yttre nyckelomkopplare (installerad på fordonets utsida)

Följande provningar ska endast utföras om låscylindern i det originalutrustade dörrlåset inte används.

6.4.2.10.1 Nyckelomkopplaren ska vara så utformad och konstruerad att den fortfarande är helt funktionsduglig efter 2 500 cykler av inkoppling/urkoppling i vardera riktningen, följt av minst 96 timmars prov för exponering av saltstänk enligt IEC 68-2-11-1981, prov för motståndskraft mot korrosion.

6.4.2.11 Provning av system för skydd av passagerarutrymmet

Larmet ska aktiveras när en lodrät panel (0,2 × 0,15 m) införs 0,3 m (mätt från det vertikala planets centrum) genom ett öppet framdörrsfönster in i passagerarutrymmet mot den främre delen och parallell med vägen med en hastighet av 0,4 m/s och med en vinkel av 45° mot fordonets längsgående mittplan. (Se ritningar i bilaga 8 till dessa föreskrifter.)

6.4.2.12 Elektromagnetisk kompatibilitet

Fordonslarmet ska genomgå de prov som beskrivs i bilaga 9.

6.4.2.13 Säkerhet mot falsklarm i händelse av ett slag mot fordonet

Det ska styrkas att ett slag med en halvklotformad kropp med diametern 165 mm och 70 ± 10 Shore A med den rundade ytan i upp till 4,5 joule var som helst på fordonets karosseri eller glasytor inte orsakar falsklarm.

6.4.2.14 Säkerhet mot falsklarm i händelse av ett spänningsfall

Det ska styrkas att en långsam minskning av huvudbatteriets spänning genom en kontinuerlig urladdning av 0,5 V per timme ned till 3 V inte orsakar falsklarm.

Provningsförhållanden: se punkt 6.4.2.1.2.

6.4.2.15 Provning av säkerhet mot falsklarm från övervakningen av passagerarutrymmet

System avsedda för skydd av passagerarutrymmet enligt punkt 6.3.1.1 ska provas tillsammans med ett fordon under normala förhållanden (punkt 6.4.2.1.2).

Larmet, som installeras enligt tillverkarens anvisningar, ska inte utlösas när det 5 gånger utsätts för det prov som beskrivs i punkt 6.4.2.13 med intervaller på 0,5 s.

Närvaron av en person som rör vid eller rör sig runt fordonets utsida (stängda fönster) får inte orsaka något falsklarm.

6.5 ANVISNINGAR

Varje fordonslarm ska åtföljas av följande:

6.5.1 Installeringsanvisningar: 6.5.1.1 Förteckningen över de fordon och fordonsmodeller för vilka anordningen är avsedd. Denna förteckning kan vara specifik eller allmän, t.ex. ”alla bilar med bensinmotorer och batterier på 12 V med negativ jord”. 6.5.1.2 Installeringsmetoden, åskådliggjord med fotografier och/eller mycket tydliga ritningar. 6.5.1.3 För fordonslarmsystem som innehåller en immobilizer ytterligare anvisningar för överensstämmelse med kraven i del IV i dessa föreskrifter.

6.5.2 Ett ej ifyllt installationsintyg. Ett exempel på detta visas i bilaga 7.

6.5.3 En allmän förklaring till fordonslarmets köpare som fäster dennes uppmärksamhet vid följande punkter: Fordonslarmet bör installeras i enlighet med tillverkarens anvisningar. Valet av en bra montör rekommenderas (tillverkaren av fordonslarmet kan kontaktas för att anvisa lämpliga montörer). Installationsintyget som medföljer fordonslarmet ska fyllas i av installatören.

6.5.4 Bruksanvisning

6.5.5 Underhållsanvisning

6.5.6 En allmän varning rörande riskerna med att göra ändringar av eller tillägg till fordonslarmet. Sådana ändringar eller tillägg gör automatiskt det installationsintyg som nämns i punkt 6.5.2 ogiltigt.

6.5.7 Anvisning av placeringen av det internationella typgodkännandemärket som nämns i punkt 4.4 i dessa föreskrifter och/eller det internationella överensstämmelseintyg som nämns i punkt 4.10 i dessa föreskrifter.

7. DEL III: GODKÄNNANDE AV ETT FORDON MED AVSEENDE PÅ LARMSYSTEM

När ett fordonslarm som är typgodkänt enligt del III i dessa föreskrifter används i ett fordon som inlämnas för typgodkännande enligt del IV i dessa föreskrifter, ska de prov som ett fordonslarm genomgått för att godkännas enligt del III av dessa föreskrifter inte upprepas.

7.1 DEFINITIONER

I del III i dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

7.1.1 larmsystem: en uppsättnings komponenter monterade som originalutrustning i en fordonstyp, avsedda att indikera intrång i eller påverkan på fordonet. Dessa system kan ge ytterligare skydd mot obehörigt utnyttjande av fordonet.

7.1.2 fordonstyp med avseende på larmsystem: fordon som inte avsevärt skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som: a) tillverkarens handelsbeteckning eller varumärke, b) fordonsegenskaper som inverkar väsentligt på larmsystemets prestanda, c) larmsystemets eller fordonslarmets typ och konstruktion.

7.1.3 typgodkännande av ett fordon: godkännande av en fordonstyp med avseende på de krav som anges i punkterna 7.2, 7.3 och 7.4.

7.1.4 Andra definitioner som är tillämpliga för del III finns i punkt 6.1 i dessa föreskrifter.

7.2. ALLMÄNNA ANVISNINGAR

7.2.1 Larmsystemen ska vara utformade och konstruerade så att de i händelse av intrång i eller påverkan på ett fordon avger en varningssignal, och de får innehålla en immobilizer. Varningssignalen ska vara en ljudsignal och kan dessutom omfatta ljusvarningsanordningar eller vara ett trådlöst larm eller en kombination av ovanstående.

7.2.2. Fordon med larmsystem ska uppfylla relevanta tekniska krav, särskilt med avseende på elektromagnetisk kompatibilitet.

7.2.3 omfattar möjligheten till trådlös kommunikation. t.ex. för inkoppling och urkoppling av larmet eller sändning av larm, ska det överensstämma med gällande Etsi-standard (se fotnot 5 till punkt 6.2.3), t.ex. EN 300 220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-2 V1.1.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) och EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (inklusive eventuella krav i rekommendationer). Frekvensen och maximal sändningseffekt för den trådlösa kommunikationen för inkoppling och urkoppling av larmsystemet ska överensstämma med rekommendationen från Cept/ERC (se fotnot 6 till punkt 6.2.3) 70-03 (17 februari 2000) om användning av anordningar med kort räckvidd (se fotnot 7 till punkt 6.2.3).

7.2.4 Larmet och dess komponenter får inte aktiveras oavsiktligt, i synnerhet inte när motorn går.

7.2.5 Fel på larmet eller på dess elförsörjning får inte påverka fordonets säkra drift.

7.2.6 Larmet, dess komponenter och de delar som styrs av dem ska vara installerade så att risken att någon snabbt gör dem obrukbara eller förstör dem utan att ådra sig uppmärksamhet, t.ex. genom att använda billiga, lättdolda verktyg, utrustning eller konstruktioner som är tillgängliga för den stora allmänheten, är så liten som möjligt.

7.2.7 Systemet ska utformas så att kortslutning av en varningssignalströmkrets inte medför att några delar av larmet, utom den strömkrets som kortsluts, blir obrukbara.

7.3 SÄRSKILDA ANVISNINGAR

7.3.1 Skyddsområde

7.3.1.1 Särskilda krav

Larmsystemet ska åtminstone detektera och avge signal när fordonsdörrar, motorhuvar och bagageutrymmen öppnas. Fel på eller urkoppling av ljuskällor, t.ex. passagerarutrymmesbelysningen, får inte försämra kontrollfunktionen.

Installering av effektiva tilläggssensorer för information/visning av t.ex.:

i) intrång i fordonet, t.ex. sensorer för övervakning av passagerarutrymme, fönstersensorer, sensorer för krossning av en ruta, eller

ii) försök till stöld av fordonet, t.ex. lutningssensor

är tillåtna, förutsatt att åtgärder vidtas för att förhindra all onödig avgivning av larm (= falsklarm, se punkt 7.3.1.2).

I den mån dessa tilläggssensorer alstrar en larmsignal även efter det att ett intrång ägt rum (t.ex. krossning av en glasruta) eller vid yttre påverkan (t.ex. vind), får den larmsignal som aktiverats av någon av ovannämnda sensorer inte aktiveras mer än tio gånger under samma aktiveringsperiod som larmsystemet.

I detta fall ska aktiveringsperioden begränsas av den behöriga urkoppling av systemet som är en följd av fordonsanvändarens åtgärd.

Vissa slag av tilläggssensorer, t.ex. för övervakning av passagerarutrymme (ultraljud, infrarött) eller lutningssensorer får avaktiveras avsiktligt. I detta fall ska separata avsiktliga åtgärder vidtas varje gång innan larmsystemet inkopplas. Det får inte vara möjligt att avaktivera sensorerna medan larmsystemet är inkopplat.

7.3.1.2 Skydd mot falsklarm

7.3.1.2.1 Det ska säkerställas att larmsystemet, i såväl in- som urkopplat tillstånd, inte kan orsaka att larmsignalen i onödan ljuder i händelse av a) ett slag mot fordonet: provning anges i punkt 6.4.2.13, b) elektromagnetisk kompatibilitet: provning anges i punkt 6.4.2.12, c) minskning av batterispänning genom kontinuerlig urladdning: provning anges i punkt 6.4.2.14, d) falsklarm från övervakningen av passagerarutrymmet: provning anges i punkt 6.4.2.15,

7.3.1.2.2 Om den som ansöker om typgodkännande kan visa, t.ex. med tekniska data, att skyddet mot falsklarm är tillfredsställande, får den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av godkännandeproven avstå från några av ovanstående prov.

7.3.2 Ljudlarm

7.3.2.1 Allmänt

Varningssignalen ska vara tydligt hörbar och igenkännbar och ska tydligt skilja sig från de övriga ljudsignaler som används i vägtrafik.

Utöver originalutrustningens ljudvarningsanordning får en separat ljudvarningsanordning monteras inom det område på fordonet som övervakas av larmsystemet så att den skyddas mot lätt, snabb åtkomst från personer.

Om en separat anordning för ljudsignalering enligt punkt 7.3.2.2 används, kan dessutom den originalmonterade standardutrustningen för ljudsignalering aktiveras av larmsystemet, under förutsättning att all påverkan på den normala ljudsignaleringsanordningen (som normalt är mer lättåtkomlig) inte påverkar funktionen hos den extra anordningen för ljudsignalering.

7.3.2.2 Ljudsignalens varaktighet

Minst : 25 s Högst : 30 s

Ljudsignalen får endast ljuda på nytt efter nästkommande påverkan på fordonet, dvs. efter ovannämnda tidrymd. (Begränsningar: se punkterna 7.3.1.1 och 7.3.1.2.)

Urkoppling av larmsystemet ska omedelbart avbryta signalen.

7.3.2.3 Specifikationer för ljudsignalen

7.3.2.3.1 Signalanordning med konstant ton (konstant frekvensspektrum), t.ex. signalhorn: akustiska och andra uppgifter enligt FN/ECE:s föreskrifter nr 28, del I. Intermittent signal (på/av): Utlösningsfrekvens … (2 ± 1) Hz Påtid = avtid ± 10 %

7.3.2.3.2 Ljudsignalanordning med frekvensmodulering: akustiska och andra uppgifter enligt FN/ECE:s föreskrifter nr 28, del I, men med lika passage av ett signifikant frekvensområde inom ovannämnda område (1 800–3 550 Hz) i båda riktningarna. Passagefrekvens … (2 ± 1) Hz

7.3.2.3.3 Ljudnivå Ljudkällan ska vara i) antingen en ljudsignaleringsanordning godkänd enligt FN/ECE:s föreskrifter nr 28, del I, ii) eller en anordning som uppfyller kraven i FN/ECE:s föreskrifter nr 28, del I, punkterna 6.1 och 6.2. För annan ljudkälla än den originalmonterade ljudsignaleringsanordningen får emellertid den minsta ljudnivån minskas till 100 dB(A), uppmätt enligt FN/ECE:s föreskrifter nr 28, del I.

7.3.3 Optisk larmanordning – om sådan finns monterad

7.3.3.1 Allmänt

I händelse av intrång i eller påverkan på fordonet ska anordningen aktivera en optisk signal såsom anges i punkterna 7.3.3.2 och 7.3.3.3.

7.3.3.2 Den optiska signalens varaktighet

Den optiska signalen ska ha en varaktighet mellan 25 sekunder och 5 minuter efter det att larmet aktiverats. Urkopplingen av larmsystemet ska omedelbart avbryta signalen.

7.3.3.3 Typ av optisk signal

Blinkning med fordonets alla körriktningsvisare och/eller passagerarutrymmesbelysning, inbegripet alla lyktor i samma elektriska strömkrets.

Utlösningsfrekvens … (2 ± 1) Hz

I förhållande till ljudsignalen är också asynkrona signaler tillåtna.

Påtid = avtid ± 10 %

7.3.4 Radiolarm (personsökare) – om sådant finns monterat

Larmsystemet kan omfatta en anordning som alstrar en larmsignal genom trådlös överföring.

7.3.5 Larmsystemets inkopplingslås

7.3.5.1 När motorn är igång ska avsiktlig eller oavsiktlig inkoppling av larmsystemet vara omöjlig.

7.3.6 In- och urkoppling av larmsystemet

7.3.6.1 Inkoppling

Alla lämpliga sätt för inkoppling av larmsystemet är tillåtna, förutsatt att sådana sätt inte oavsiktligt orsakar falsklarm.

7.3.6.2 Urkoppling

Urkoppling av larmsystemet ska uppnås med en av följande anordningar eller med en kombination av dem. Andra anordningar med samma prestanda är tillåtna.

7.3.6.2.1 En mekanisk nyckel (som motsvarar kraven i bilaga 10 till dessa föreskrifter) som kan kopplas till ett centrallåssystem som omfattar minst 1 000 varianter, och som manövreras från utsidan.

7.3.6.2.2 En elektrisk/elektronisk anordning, t.ex. en fjärrkontroll, med minst 50 000 permutationer som ska innehålla rullande koder och/eller ha en minsta omsättningstid av tio dagar, t.ex. högst 5 000 permutationer per 24 timmar för minst 50 000 permutationer.

7.3.6.2.3 En mekanisk nyckel eller en elektrisk/elektronisk anordning inne i det skyddade passagerarutrymmet med tidsfördröjning för av-/påstigning.

7.3.7 Avstigningsfördröjning

Om inställningsanordningen för inkoppling av alarmsystemet är monterad inne i det skyddade området ska en avstigningsfördröjning tillhandahållas. Det ska vara möjligt att inställa avstigningsfördröjningen mellan 15 och 45 sekunder efter det att kopplingen inställts. Fördröjningstiden får vara justerbar för att passa enskilda användares förhållanden.

7.3.8 Påstigningsfördröjning

Om anordningen för att urkoppla fordonslarmet monterats inne i det skyddade området ska en fördröjning av minst 5 sekunder och högst 15 sekunder tillåtas före aktivering av ljudsignaler och optiska signaler. Fördröjningstiden får vara justerbar för att passa enskilda användares förhållanden.

7.3.9 Statusvisare

7.3.9.1 För upplysningar om larmsystemets tillstånd (in- eller urkopplat, larminkopplingsperiod, aktiverat larm) är installering av optiska bildskärmar i och utanför passagerarutrymmet tillåten. Ljusstyrkan i de optiska signaler som installeras utanför passagerarutrymmet får inte överstiga 0,5 cd.

7.3.9.2 Om en indikation av snabba ”dynamiska” processer såsom växling från in- till urkopplat läge och vice versa ges ska den vara optisk enligt punkt 7.3.10.1. Sådan optisk indikering får också ske genom samtidig aktivering av körriktningsvisarna och/eller passagerarutrymmesbelysningen, förutsatt att varaktigheten hos körriktningsvisarnas optiska indikering inte överskrider 3 sekunder.

7.3.10 Strömförsörjning

Larmsystemets strömkälla ska antingen vara fordonsbatteriet eller ett uppladdningsbart batteri. I förekommande fall får ytterligare ett uppladdningsbart eller icke-uppladdningsbart batteri användas. Dessa batterier får under inga omständigheter leverera energi till andra delar av fordonets elsystem.

7.3.11 Anvisningar för tillvalsfunktioner

7.3.11.1 Självkontroll, automatisk felindikering

Vid inkoppling av larmsystemet kan onormala förhållanden, t.ex. öppna dörrar osv., detekteras med en självkontrollfunktion (rimlighetskontroll) varvid detta förhållande indikeras.

7.3.11.2 Nödlarm

En optisk signal och/eller en ljudsignal och/eller ett trådlöst larm tillåts oberoende av larmsystemets tillstånd (in- eller urkopplat) och/eller funktion. Ett sådant larm ska utlösas inifrån fordonet och får inte påverka larmsystemets tillstånd (in- eller urkopplat). Det ska också vara möjligt för fordonsanvändaren att stänga av nödlarmet. För ljudlarm ska ljudets varaktighet per aktivering inte vara begränsad. Ett nödlarm får inte göra motorn obrukbar eller stänga av den om den är igång.

7.4 PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN

Alla komponenter i fordonslarmet eller larmsystemet ska provas i enlighet med de förfaranden som beskrivs i punkt 6.4.

Detta krav gäller inte:

7.4.1 komponenter som är monterade och provade som del av fordonet, oavsett om ett fordonslarm/larmsystem är monterat eller inte (t.ex. lampor), eller

7.4.2 komponenter som tidigare provats som del av fordonet och för vilka skriftlig dokumentation tillhandahålls.

7.5 ANVISNINGAR

Varje fordon ska åtföljas av:

7.5.1 bruksanvisningar,

7.5.2 underhållsanvisningar,

7.5.3 en allmän varning för faran av att göra några ändringar i eller tillägg till systemet.

8. DEL IV: GODKÄNNANDE AV IMMOBILIZER OCH GODKÄNNANDE AV ETT FORDON MED AVSEENDE PÅ IMMOBILIZER

8.1 DEFINITIONER

del IV i dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

8.1.1 immobilizer: en anordning som är avsedd att förhindra att fordonet körs iväg med hjälp av dess egen kraft (förhindrande av otillåten användning).

8.1.2 styrutrustning: utrustning som krävs för in- och/eller urkoppling av en immobilizer.

8.1.3 statusvisare: anordning som är avsedd att indikera immobilizerns tillstånd (in-/urkopplad, ändring från in- till urkopplad och vice versa).

8.1.4 inkopplat tillstånd: det tillstånd i vilket fordonet inte kan framföras normalt med sin egen kraft.

8.1.5 urkopplat tillstånd: det tillstånd i vilket fordonet kan framföras normalt.

8.1.6 nyckel: anordning som är utformad och konstruerad för att möjliggöra låsning och upplåsning av ett låssystem som är utformat och konstruerat för att låsas och upplåsas med endast denna anordning.

8.1.7 överkoppling: konstruktionsegenskap som låser immobilizern i urkopplat tillstånd.

8.1.8 rullande kod: elektronisk kod som består av flera delar vars kombination slumpmässigt ändras efter varje användning av den sändande enheten.

8.1.9 typ av immobilizer: system som inte skiljer sig avsevärt åt i sådana väsentliga avseenden som:

8.1.10 fordonstyp med avseende på immobilizer: fordon som inte skiljer sig avsevärt åt i sådana väsentliga avseenden som:

8.2 ALLMÄNNA ANVISNINGAR

8.2.1 Det ska vara möjligt att in- och urkoppla immobilizern i enlighet med dessa krav.

8.2.2 Om immobilizern omfattar möjligheten till trådlös kommunikation. t.ex. för inkoppling och urkoppling av larmet ska den överensstämma med gällande Etsi-standard (se fotnot 5 till punkt 6.2.3), t.ex. EN 300 220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) och EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (inklusive eventuella krav i rekommendationer). Frekvensen och maximal sändningseffekt för den trådlösa kommunikationen för inkoppling och urkoppling av immobilizern ska överensstämma med rekommendationen från Cept/ERC (se fotnot 6 till punkt 6.2.3) 70-03 (17 februari 2000) om användning av anordningar med kort räckvidd (se fotnot 7 till punkt 6.2.3).

8.2.3 En immobilizer och dess installation ska vara så utformade att varje utrustat fordon fortsätter att uppfylla de tekniska kraven.

8.2.4 En immobilizer ska inte kunna övergå till inkopplat tillstånd när tändningsnyckeln är i ett läge där motorn är igång, utom när: a) fordonet är utrustat eller avsett att utrustas för ambulans-, brandkårs- eller polisändamål, eller b) motorn behövs för att: i) driva en mekanism som utgör en del av, eller är monterad på, fordonet för andra ändamål än att driva fordonet, eller eller ii) hålla fordonsbatteriernas effekt på en nivå som krävs för att driva denna mekanism eller apparat, och fordonet är stillastående med handbromsen åtdragen. När detta undantag är tillämpligt ska det anges under punkt 2 i addendumet till meddelandet (bilaga 2 till dessa föreskrifter).

8.2.5 En immobilizer ska inte kunna överkopplas permanent.

8.2.6 Immobilizern ska vara utformad och byggd så att den när den installerats inte ska försämra fordonets avsedda funktion och säkra drift ens i händelse av felfunktion.

8.2.7 En immobilizer ska vara utformad och byggd så att den när den installerats på ett fordon enligt tillverkarens anvisningar inte snabbt och utan att väcka uppmärksamhet kan göras obrukbar eller förstöras, t.ex. med billiga och lättdolda verktyg, utrustningar eller anordningar som är lättåtkomliga för allmänheten. Det ska vara svårt och tidsödande att ersätta en större komponent eller ett montage för att förbikoppla immobilizern.

8.2.8 Immobilizern ska vara så utformad och byggd att den, när den är installerad enligt tillverkarens specifikationer, klarar omgivningen i ett fordon under en rimlig livstid (för provning se punkt 8.4). I synnerhet får inte de elektriska egenskaperna hos fordonets kretsar påverkas negativt av införandet av immobilizern (ledarnas tvärsnitt, kontaktsäkerhet etc.).

8.2.9 En immobilizer kan kombineras med andra fordonssystem eller vara integrerade i dem (t.ex. motorstyrning, larmsystem).

8.2.10 En immobilizer ska inte kunna hindra fordonets bromsar från att lossas, utom då det gäller en immobilizer som förhindrar att fjäderbromsar lossas pneumatiskt (9), och förutsatt att immobilizern fungerar så att, under normala förhållanden eller vid feltillstånd, de tekniska bestämmelser i föreskrifter nr 13 är uppfyllda som gäller vid tidpunkten för ansökan om typgodkännande enligt dessa föreskrifter. Efterlevnad av denna punkt medger inte undantag för en immobilizer som hindrar att pneumatiska fjäderbromsar lossas från de tekniska krav som fastställs i dessa föreskrifter.

8.2.11 En immobilizer ska inte kunna användas på ett sådant sätt att fordonets bromsar anbringas.

8.3. SÄRSKILDA ANVISNINGAR

8.3.1 Grad av urståndsättande

8.3.1.1 En immobilizer ska vara utformad så att den hindrar fordonets drift med egen motor på minst ett av följande sätt: 8.3.1.1.1 Vid montering som tilläggsutrustning eller i fordon med dieselmotor ska immobilizern urståndsätta minst två separata fordonströmkretsar som behövs för att driva fordonet med egen motor (t.ex. startmotor, tändning, bränsleförsörjning, pneumatiskt lossade fjäderbromsar). 8.3.1.1.2 Genom kodning av minst en styrenhet som behövs för fordonets användning.

8.3.1.2 En immobilizer som är avsedd för montering i ett fordon som utrustats med en katalysator får inte orsaka att oförbränt bränsle kommer in i avgassystemet.

8.3.2 Drifttillförlitlighet

Drifttillförlitligheten ska uppnås genom en lämplig konstruktion av immobilizern, med hänsyn tagen till de specifika omgivande förhållandena i fordonet (se punkterna 8.2.8 och 8.4).

8.3.3 Driftsäkerhet

Det ska säkerställas att immobilizern inte ändrar sitt tillstånd (in-/urkopplat) som en följd av någon av provningarna i punkt 8.4.

8.3.4 Inkoppling av immobilizern

8.3.4.1 Immobilizern ska på minst ett av följande sätt inkopplas utan ytterligare åtgärder från föraren: a) Vid vridning av startnyckeln till läge ”0” i tändningslåset och aktivering av en dörr. Dessutom får stöldskydd som deaktiveras omedelbart före eller under normal startning av fordonet aktiveras genom att tändningen stängs av. b) Högst 1 minut efter det att nyckeln tagits ur tändningslåset.

8.3.4.2 Om immobilizern kan övergå till inkopplat tillstånd när tändningsnyckeln är i det motordriftläge som föreskrivs i punkt 8.2.4 kan immobilizern också inkopplas genom att dörren vid förarsätet öppnas och/eller att den behörige användaren utför en avsiktlig åtgärd.

8.3.5 Urkoppling

8.3.5.1 Urkoppling ska uppnås genom användning av en eller en kombination av följande anordningar. Andra anordningar med motsvarande säkerhetsnivå som ger likvärdiga prestanda är tillåtna.

8.3.5.1.1 En knappsats för inmatning av en individuellt valbar kod med minst 10 000 permutationer.

8.3.5.1.2 En elektrisk/elektronisk anordning, t.ex. en fjärrkontroll, med minst 50 000 permutationer som ska innehålla rullande koder och/eller ha en minsta omsättningstid av tio dagar, t.ex. högst 5 000 permutationer per 24 timmar för minst 50 000 permutationer.

8.3.5.1.3 Om urkoppling kan uppnås via en fjärrkontroll ska immobilizern återgå till inkopplat tillstånd inom 5 minuter efter urkoppling om ingen ytterligare åtgärd med startströmkretsarna utförts.

8.3.6 Statusvisare

8.3.6.1 För upplysningar om immobilizerns tillstånd (in-/urkopplad, ändring från in- till urkopplad och vice versa) är optiska visare i och utanför passagerarutrymmet tillåtna. Ljusstyrkan i de optiska signaler som installeras utanför passagerarutrymmet får inte överstiga 0,5 cd.

8.3.6.2 Om en indikation av snabba ”dynamiska” processer såsom ändringar från inkopplat till urkopplat (eller vice versa) tillhandahålls, ska den vara optisk enligt punkt 8.3.6.1. Sådan optisk indikering får också ske genom samtidig aktivering av körriktningsvisarna och/eller passagerarutrymmesbelysningen, förutsatt att varaktigheten hos körriktningsvisarnas optiska indikering inte överskrider 3 sekunder.

8.4 DRIFTSPARAMETRAR OCH PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN

8.4.1 Operation parameters

Immobilizerns alla komponenter ska överensstämma med bestämmelserna i punkt 6.4 i dessa föreskrifter.

Detta krav gäller inte:

i) komponenter som monteras och provas som en del av fordonet, oavsett om en immobilizer finns eller inte finns monterad (t.ex. lampor), eller

ii) komponenter som tidigare provats som en del av fordonet för vilka dokumenterade belägg företetts.

8.4.2 Provningsförhållanden

Alla provningar ska utföras i följd på en och samma immobilizer. Efter provningsmyndighetens gottfinnande kan emellertid andra provexemplar användas om detta inte anses påverka resultaten av de övriga provningarna.

8.4.3 Driftsprovning

Sedan alla prov som specificeras nedan utförts ska immobilizern provas under de normala provningsförhållanden som anges i punkt 6.4.2.1.2 i dessa föreskrifter, för att kontrollera att den fortfarande fungerar normalt. Om så krävs kan säkringar ersättas före provningen.

Immobilizerns alla komponenter ska överensstämma med bestämmelserna i punkterna 6.4.2.2–6.4.2.8 och punkt 6.4.2.12 i dessa föreskrifter.

8.5 ANVISNINGAR

(Punkterna 8.5.1–8.5.3 gäller endast för ej originalmonterade anordningar.)

Varje immobilizer ska åtföljas av:

8.5.1 Installationsanvisningar. 8.5.1.1 Förteckningen över de fordon och fordonsmodeller för vilka anordningen är avsedd. Denna förteckning kan vara specifik eller allmän, t.ex. ”alla bilar med bensinmotorer och batterier på 12 V med negativ jord”. 8.5.1.2 Installeringsmetoden, åskådliggjord med fotografier och/eller mycket tydliga ritningar. 8.5.1.3 De detaljerade installationsanvisningar som ges av leverantören ska vara sådana att fordonets säkerhet och tillförlitlighet inte påverkas om de följs korrekt av en behörig installatör. 8.5.1.4 De installeringsanvisningar som tillhandahålls ska innehålla kraven på immobilizerns elförbrukning, i förekommande fall med råd om ökning av batteriets kapacitet. 8.5.1.5 Leverantören ska tillhandahålla förfaranden för kontroll av fordonet efter installeringen. Särskild uppmärksamhet ska fästas vid säkerhetsrelaterade frågor.

8.5.2 Ett ej ifyllt installationsintyg. Ett exempel på detta visas i bilaga 7.

8.5.3 En allmän upplysning till immobilizerköparen som fäster dennes uppmärksamhet vid följande punkter: 8.5.3.1 immobilizern bör installeras i enlighet med tillverkarens anvisningar, 8.5.3.2 val av en kompetent installatör rekommenderas (kontakt kan tas med immobilizertillverkaren för anvisningar om lämpliga installatörer), och 8.5.3.3 det installeringsintyg som lämnas tillsammans med immobilizern bör ifyllas av installatören.

8.5.4 Bruksanvisningar.

8.5.5 Underhållsanvisningar.

8.5.6 En allmän varning för riskerna med att göra ändringar av eller tillägg till stöldskyddet. Sådana ändringar eller tillägg gör automatiskt det installationsintyg som nämns i punkt 8.5.2 ogiltigt.

9. ÄNDRING AV TYPEN OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDE

9.1 Varje ändring av fordons- eller komponenttypen med avseende på dessa föreskrifter ska rapporteras till myndigheten som godkände fordons- eller komponenttypen. Myndigheten kan därefter antingen 9.1.1 anse att ändringarna troligen inte har någon märkbar negativ inverkan och att komponenten eller fordonet ändå uppfyller bestämmelserna, eller 9.1.2 kräva ytterligare en rapport från den tekniska tjänst som ansvarar för proven.

9.2 Bekräftelse eller avslag på ansökan, med angivande av ändringarna, ska rapporteras på det sätt som anges i punkt 4.3 till de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter.

9.3 Den behöriga myndighet som utfärdar en utökning av godkännandet ska tilldela varje meddelandeformulär som upprättas för en sådan utökning ett serienummer.

10. FÖRFARANDEN FÖR PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Produktionsöverensstämmelsen ska kontrolleras enligt det förfarande som fastställts i avtalet, tillägg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/version 2), med följande krav:

10.1 Fordon eller komponenter som är typgodkända enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den typ som godkänts genom att uppfylla de tillämpliga delarna av dessa föreskrifter.

10.2 För varje fordons- eller komponenttyp ska de prov som föreskrivs i de tillämpliga delarna av dessa föreskrifter utföras på ett statistiskt kontrollerat sätt med slumpmässigt urval enligt ett av de normala förfarandena för kvalitetssäkring.

10.3 Den myndighet som beviljat godkännandet kan när som helst kontrollera de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas vid varje tillverkningsenhet. Det normala intervallet för dessa kontroller ska vara en gång vartannat år.

11. PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

11.1 Typgodkännandet som utfärdas för en typ av fordon eller komponent enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven enligt punkt 10 inte uppfylls.

11.2 Om en avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som tidigare utfärdats, ska den avtalsslutande parten genast rapportera detta till övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett formulär som överensstämmer med mallen i del 1, 2 eller 3 i bilaga 2.

12. SLUTGILTIGT NEDLAGD PRODUKTION

Om innehavaren av ett typgodkännande helt upphör med tillverkningen av en fordons- eller komponenttyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter, ska han meddela detta till den myndighet som utfärdat typgodkännandet. Då myndigheten fått ett sådant meddelande ska myndigheten informera övriga avtalsparter som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i del 1, 2 eller 3 i bilaga 2.

13. ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

Avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter får inte avvisa befintliga godkännanden eller utökningar av sådana godkännanden som utfärdats enligt föreskrifter nr 18 och 97, annat än enligt de övergångsbestämmelser som anges i de föreskrifterna.

13.1 Typgodkännande av en immobilizer

13.1.1 Från och med 36 månader efter dagen för ikraftträdandet av supplement 1 till föreskrifternas ursprungliga lydelse ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja godkännanden endast om den typ av komponent eller separat teknisk enhet som ska godkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter, i ändrad lydelse genom supplement 1 till föreskrifternas ursprungliga lydelse.

13.1.2 De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter ska fortsätta att bevilja godkännanden för de typer av komponenter eller separata tekniska enheter som uppfyller kraven i den ursprungliga versionen av dessa föreskrifter, förutsatt att komponenten eller den separata tekniska enheten är avsedd att monteras som en ersättningsdel på fordon i bruk och att det inte vore tekniskt genomförbart att montera en komponent eller separat teknisk enhet som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, i ändrad lydelse genom supplement 1 till föreskrifternas ursprungliga lydelse.

13.2 Godkännande av en fordonstyp

Från och med 36 månader efter dagen för ikraftträdandet av supplement 1 till föreskrifternas ursprungliga lydelse ska de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter bevilja godkännanden endast om den typ av fordon som ska godkännas uppfyller kraven i dessa föreskrifter, i ändrad lydelse genom supplement 1 till föreskrifternas ursprungliga lydelse.

14. NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR UTFÖRANDE AV GODKÄNNANDEPROVNINGARNA SAMT MYNDIGHETERNA

De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter ska till FN:s sekretariat rapportera namn och adresser till de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprov, liksom till de administrativa myndigheter som beviljar typgodkännande, till vilka intyg om typgodkännande, utökning, avslag eller återkallande av typgodkännande, som utfärdas i annat land, ska skickas.

(1) Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3), bilaga 7 (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1, i ändrad lydelse).

(2) Gäller endast fordon med 12-volts elsystem.

(3) Avtalsparterna rekommenderas att tillämpa delarna I och IV på godkännande av fordon i kategori M1 och enbart del I på godkännande av fordon i kategori N1, medan övriga krav förblir valfria. Delarna II, III och IV bör vara tillämpliga om sådan utrustning är monterad på de fordonskategorier som avses i punkterna 1.3–1.5.

(4) 1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Serbien och Montenegro, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryska federationen, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35 (vakant), 36 för Litauen, 37 för Turkiet, 38 (vakant), 39 för Azerbajdzjan, 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (typgodkännanden beviljas av dess medlemsstater med användande av deras respektive ECE-symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina, 47 för Sydafrika, 48 för Nya Zeeland, 49 för Cypern, 50 för Malta och 51 för Sydkorea. Efterföljande nummer ska tilldelas andra länder i den kronologiska ordning de ratificerar eller tillträder överenskommelsen om antagande av enhetliga regler för godkännande av utrustning och delar till hjulförsedda fordon samt för ömsesidigt erkännande av sådant godkännande, och Förenta nationernas generalsekretariat ska meddela överenskommelsens parter de sålunda tilldelade numren.

(5) Etsi: (European Telecommunications Standards Institute), Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder. Om dessa standarder inte är tillgängliga när dessa föreskrifter träder i kraft, ska tillämpliga regler i hemlandet gälla.

(6) Cept: Europeiska post- och telekonferensen (Conference of European Posts and Telecommunications).

ERC: European Radiocommunications Committee (europeiska radiokommunikationskommittén).

(7) Avtalsslutande parter kan förbjuda frekvensen och/eller effekten och kan tillåta användning av annan frekvens och/eller effekt.

(8) Lampor som används som en del av de optiska varningsanordningarna och som ingår i bilens standardbelysningssystem behöver inte uppfylla driftsparametrarna i punkt 6.4.1 och ska inte genomgå de provningar som förtecknas under punkt 6.4.2.

(9) Enligt definitionen i bilaga 8 till FN/ECE:s föreskrifter nr 13 i ändrad lydelse.

BILAGA 1 Del 1 (Största format: A4 [210 mm × 297 mm]) INFORMATIONSDOKUMENT enligt punkterna 5, 7 eller 8, beroende på vad som är tillämpligt, i föreskrifter nr 116 avseende FN/ECE-typgodkännande av en fordonstyp med avseende på anordningarna för att förhindra obehörigt utnyttjande utan/med ett larmsystem (1) utan/med en immobilizer (1) 1. ALLMÄNT 1.1 Fabrikat (tillverkarens varumärke): 1.2 Typ: 1.3 Beteckning som identifierar typen, om anordningen är märkt (2): 1.3.1 Märkningens placering: 1.4 Fordonskategori (3): 1.5 Namn och adress för tillverkaren: 1.6 ECE-typgodkännandemärkets placering: 1.7 Namn och adress för monteringsanläggning(ar): 2. ALLMÄNNA UPPGIFTER OM FORDONETS KONSTRUKTION 2.1 Foton och/eller ritningar av ett representativt fordon: 2.2 Avsett för vänstertrafik/högertrafik (1) 3. DIVERSE 3.1 Anordningar för att förhindra obehörigt utnyttjande av fordonet 3.1.1 Skyddsanordning: 3.1.1.1 Detaljerad beskrivning av fordonstypen med avseende på placeringen och konstruktionen av anordningens kontroll eller av enheten som skyddsanordningen verkar på: 3.1.1.2 Ritningar av skyddsanordningen och av dess montering i fordonet: 3.1.1.3 En teknisk beskrivning av anordningen: 3.1.1.4 Närmare uppgifter om använda låskombinationer: 3.1.2 Immobilizer: 3.1.2.1 Typgodkännandenummer, om tillgängligt: 3.1.2.2 För immobilizer som ännu ej godkänts 3.1.2.2.1 En detaljerad teknisk beskrivning av fordonets immobilizer och av de åtgärder som vidtagits mot oavsiktlig aktivering: 3.1.2.2.2 System på vilka immobilizern verkar: 3.1.2.2.3 Antal effektiva sinsemellan utbytbara koder, om tillämpligt: 3.1.3 Larmsystem om sådant finns: 3.1.3.1 Typgodkännandenummer, om tillgängligt: 3.1.3.2 För larmsystem som ännu ej godkänts 3.1.3.2.1 Detaljerad beskrivning av larmsystemet och av de fordonskomponenter som berörs vid installation av larmsystemet: 3.1.3.2.2 Förteckning över larmsystemets huvudkomponenter: Del 2 (Största format: A4 [210 mm × 297 mm]) INFORMATIONSDOKUMENT enligt punkt 6 i föreskrifter nr 116 avseende ECE-typgodkännande av en komponenttyp för ett larmsystem 1. ALLMÄNT 1.1 Fabrikat (tillverkarens varumärke): 1.2 Typ: 1.3 Beteckning som identifierar typen, om anordningen är märkt (4): 1.3.1 Märkningens placering: 1.4 Tillverkarens namn och adress: 1.5 ECE-typgodkännandemärkets placering: 1.6 Namn och adress för monteringsanläggning(ar): 2. BESKRIVNING AV ANORDNINGEN 2.1 Detaljerad beskrivning av larmsystemet och av de fordonskomponenter som berörs vid installation av larmsystemet: 2.1.1 Förteckning över larmsystemets huvudkomponenter: 2.1.2 Åtgärder som vidtagits mot falsklarm: 2.2 Information om vilka fordonssystem anordningen verkar på: 2.3 Metod för att aktivera/deaktivera anordningen: 2.4 Antal effektiva sinsemellan utbytbara koder, om tillämpligt: 2.5 Förteckning över anordningens huvudkomponenter och, om tillämpligt, deras referensmärkning: 3. RITNINGAR 3.1 Ritningar av anordningens huvudkomponenter (ritningarna ska visa det avsedda utrymmet för ECE-typgodkännandemärke eller referensmärke, beroende på vad som är tillämpligt): 4. ANVISNINGAR 4.1 Förteckning över fordon på vilka anordningen är avsedd att monteras: 4.2 Beskrivning av installationsmetoden, åskådliggjord med fotografier och/eller ritningar: 4.3 Instruktioner för användning: 4.4 Instruktioner för underhåll, om sådana finns: Del 3 (Största format: A4 [210 mm × 297 mm]) INFORMATIONSDOKUMENT enligt punkt 8 i föreskrifter nr 116 avseende ECE-typgodkännande av komponenttyp för ett immobilizersystem 1. ALLMÄNT 1.1 Fabrikat (tillverkarens varumärke): 1.2 Typ: 1.3 Beteckning som identifierar typen, om anordningen är märkt (5) 1.3.1 Märkningens placering: 1.4 Tillverkarens namn och adress: 1.5 ECE-typgodkännandemärkets placering: 1.6 Namn och adress för monteringsanläggning(ar): 2. BESKRIVNING AV ANORDNINGEN 2.1 En detaljerad teknisk beskrivning av fordonets immobilizer och av de åtgärder som vidtagits mot oavsiktlig aktivering: 2.2 Fordonssystem på vilka fordonets immobilizer verkar: 2.3 Metod för att aktivera/deaktivera anordningen: 2.4 Antal effektiva sinsemellan utbytbara koder, om tillämpligt: 2.5 Förteckning över anordningens huvudkomponenter och, om tillämpligt, deras referensmärkning: 3. RITNINGAR 3.1 Ritningar av anordningens huvudkomponenter (ritningarna ska visa det avsedda utrymmet för ECE-typgodkännandemärke): 4. ANVISNINGAR 4.1 Förteckning över fordon på vilka anordningen är avsedd att monteras: 4.2 Beskrivning av installationsmetoden, åskådliggjord med fotografier och/eller ritningar: 4.3 Instruktioner för användning: 4.4 Instruktioner för underhåll, om sådana finns: (1) Stryk det som inte gäller (ibland behöver inget strykas, om mer än ett alternativ är tillämpligt). (2) Om den beteckning som identifierar typen innehåller tecken som inte är relevanta för att beskriva det fordon, den komponent eller den separata tekniska enhet som omfattas av detta informationsdokument, ska dessa tecken i dokumentationen representeras av symbolen ”?” (t.ex. ABC??123??). (3) Enligt definitionen i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonstillverkning (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1, i ändrad lydelse). (4) Om den beteckning som identifierar typen innehåller tecken som inte är relevanta för att beskriva det fordon, den komponent eller den separata tekniska enhet som omfattas av detta informationsdokument, ska dessa tecken i dokumentationen representeras av symbolen ”?” (t.ex. ABC??123??). (5) Om den beteckning som identifierar typen innehåller tecken som inte är relevanta för att beskriva det fordon, den komponent eller den separata tekniska enhet som omfattas av detta informationsdokument, ska dessa tecken i dokumentationen representeras av symbolen ”?” (t.ex. ABC??123??).

BILAGA 2 Del 1 MEDDELANDE (Största format: A4 [210 × 297 mm]) Addendum till ECE-typgodkännandeintyg nr … avseende typgodkännande av ett fordon med avseende på föreskrifter nr 116 1. Tilläggsinformation: 1.1 Kort beskrivning av anordningen/anordningarna för att förhindra obehörigt utnyttjande och de fordonskomponenter denna/dessa verkar på: 1.2 Kort beskrivning av immobilizern: 1.3 Kortfattad beskrivning av larmsystemet, med eventuell märkspänning (1) 2. Anmärkningar: Del 2 MEDDELANDE (Största format: A4 [210 × 297 mm]) Addendum till ECE-typgodkännandeintyg nr … avseende typgodkännande av ett larmsystem för fordon med avseende på föreskrifter nr 116 1. Tilläggsinformation: 1.1 Kortfattad beskrivning av larmsystemet, med eventuell märkspänning (2) 1.2 Förteckning över fordon på vilka larmsystemet är avsett att monteras: 1.3 Typer av fordon i vilka larmsystemet har provats: 1.4 Förteckning över larmsystemet huvudkomponenter, vederbörligen identifierade: 2. Anmärkningar: Del 3 MEDDELANDE (Största format: A4 [210 × 297 mm]) Addendum till ECE-typgodkännandeintyg nr … avseende typgodkännande av en immobilizer med avseende på föreskrifter nr 116 1. Tilläggsinformation: 1.1 Kort beskrivning av immobilizern: 1.2 Förteckning över fordon på vilka immobilizern är avsedd att monteras: 1.3 Typer av fordon i vilka immobilizern har provats: 1.4 Förteckning över stöldskyddets huvudkomponenter, vederbörligen identifierade: 2. Anmärkningar: (1) Ska anges endast för fordonslarm som avsedda för fordon vars nominella försörjningsspänning inte är 12 volt. (2) Ska anges endast för fordonslarm som avsedda för fordon vars nominella försörjningsspänning inte är 12 volt.

BILAGA 3 TYPGODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNING MALL A (Se punkt 4.4 i dessa föreskrifter) Figur 1 (Se punkt 4.4.3.4 i dessa föreskrifter) Figur 2 (Se punkt 4.4.3.1 i dessa föreskrifter) Figur 3 (Se punkt 4.4.3.2 i dessa föreskrifter) Figur 4 (Se punkt 4.4.3.5 i dessa föreskrifter) Figur 5 (Se punkt 4.4.3.6 i dessa föreskrifter) Figur 6 (Se punkt 4.4.3.7 i dessa föreskrifter) MALL B (Se punkt 4.5 i dessa föreskrifter) Figur 7 (exempel)

TILLÄGG 4 Del I FÖRFARANDE VID SLITAGEPROVNING AV SKYDDSANORDNINGAR SOM VERKAR PÅ STYRINRÄTTNINGEN 1. Provningsutrustning Provningsutrustningen ska bestå av följande: 1.1 En fixtur lämplig för montering av provexemplaret av styrningen, komplett med anordningen för att förhindra obehörigt utnyttjande fästad, såsom anges i punkt 5.1.2 i dessa föreskrifter. 1.2 En mekanism för att aktivera och avaktivera anordningen för att förhindra obehörigt utnyttjande, vilken ska inkludera användning av nyckeln. 1.3 En mekanism för att vrida styraxeln i förhållande till anordningen för att förhindra obehörigt utnyttjande. 2. Provningsmetod 2.1 Ett provexemplar av styrningen, komplett med anordningen för att förhindra obehörigt utnyttjande, monteras i den fixtur som nämns i punkt 1.1 ovan. 2.2 En cykel av provningsförfarandet ska bestå av följande steg: 2.2.1 Startläge. Skyddsanordningen ska vara deaktiverad och styraxeln ska vridas till ett läge där det inte går att aktivera skyddsanordningen, förutsatt att denna inte är av den typ som tillåter låsning oavsett styraxelns läge. 2.2.2 Funktionsläge: Skyddsanordningen ska ställas om från deaktiverat till aktiverat läge med hjälp av nyckeln. 2.2.3 (1) Aktiverad. Styrspindeln ska vridas så att det vridmoment som anbringas på den i det ögonblick då skyddsanordningen aktiveras är 40 Nm ± 2 Nm. 2.2.4 Deaktivering: Skyddsanordningen ska deaktiveras på normalt sätt, och vridmomentet ska minskas till noll för att underlätta att anordningen lossas. 2.2.5 (1) Återgång. Styrspindeln ska vridas till ett läge där det inte går att aktivera skyddsanordningen. 2.2.6 Vridning i motsatt riktning: Upprepa det förfarande som beskrivs i punkterna 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 och 2.2.5, men med motsatt vridningsriktning för styrspindeln. 2.2.7 Tidsintervallet mellan två aktiveringar av anordningen ska vara minst 10 sekunder. 2.3 Den slitagegivande cykeln ska upprepas det antal gånger som anges i punkt 5.3.1.3 i dessa föreskrifter. Del 2 PROVNINGSFÖRFARANDE FÖR ANORDNINGAR MOT OBEHÖRIGT UTNYTTJANDE SOM VERKAR PÅ STYRINRÄTTNINGEN MED EN MOMENTBEGRÄNSARE 1. Provningsutrustning Provningsutrustningen ska bestå av följande: 1.1 En fixtur lämplig för att hålla de relevanta delarna av ett styrsystem eller, om provet utförs på ett komplett fordon, ett domkraftssystem som klarar att lyfta upp alla de styrda hjulen från marken. 1.2 En anordning eller anordningar som kan avge och mäta ett vridmoment som anbringas på ratten såsom föreskrivs i punkt 2.3. Mätnoggrannheten ska vara lika med eller bättre än 2 procent. 2. Provningsförfarande 2.1 Om provet utförs på ett fordon ska inget av fordonets styrda hjul vara i kontakt med marken. 2.2 Rattlåset ska vara aktiverat så att styrningen är blockerad. 2.3 Ett vridmoment ska anbringas på ratten så att den roterar. 2.4 Provningscykeln omfattar en vridning av ratten på 90° följd av en vridning i motsatt riktning på 180° och en ny vridning på 90° i den ursprungliga riktningen (se figur). 1 cykel = + 90° / – 180° / + 90° med en tolerans på ± 10 %. 2.5 En cykel ska vara 20 s ± 2 s. 2.6 Fem provningscykler ska utföras. 2.7 Under alla provningscyklerna ska det minsta registrerade värdet för vridmomentet vara högre än det som anges i punkt 5.3.1.4.2 i dessa föreskrifter. (1) Om anordningen för att förhindra obehörigt utnyttjande tillåter låsning i styrningens alla lägen ska de förfaranden som beskrivs i punkterna 2.2.3 och 2.2.5 utelämnas.

BILAGA 5 (Reserverad)

BILAGA 6 MALL FÖR ÖVERENSSTÄMMELSEINTYG

BILAGA 7 MALL FÖR INSTALLATIONSINTYG

BILAGA 8 Punkterna 6.4.2.11 och 7.4 PROVNING AV SYSTEM FÖR SKYDD AV PASSAGERARUTRYMME

BILAGA 9 ELEKTROMAGNETISK KOMPATIBILITET Anmärkning: För att prova den elektromagnetiska kompatibiliteten ska antingen punkt 1 eller punkt 2 tillämpas, beroende på provningsanläggningen. 1. ISO-Metoden Tålighet mot störningar som leds längs tillförselledningarna Påför provpulserna, 1, 2, 3a, 3b, 4 och 5 enligt internationell standard ISO 7637-1:1990 längs matningsledningarna samt på andra anslutningar till fordonslarm/larmsystem som under drift kan vara anslutna till matningsledningar. Fordonslarmsystem/larmsystem i urkopplat tillstånd Provpulserna 1–5 ska påföras med provningsnivå III. Funktionsstatus för alla påförda provningspulser ska vara A. Fordonslarmsystem/larmsystem i inkopplat tillstånd Provningspulserna 1–5 ska påföras. Den funktionsstatus som krävs för alla provningspulser anges i tabell 1. Tabell 1 Provningsnivå/funktionsstatus (för matningsledningar) Provningspuls nummer Provningsnivå Funktionsstatus 1 III C 2 III A 3a III C 3b III A 4 III B 4 I A 5 III A Tålighet mot störningar som är kopplade till signalledningar Ledare som inte är anslutna till matningsledningar (t.ex. särskilda signalledningar) ska provas enligt internationell standard ISO 7637-3:1995 (och Corr. 1). Den funktionsstatus som krävs för alla provningspulser anges i tabell 2. Tabell 2 Provningsnivå/funktionsstatus (för signalledningar) Provningspuls nr Provningsnivå Funktionsstatus 3a III C 3b III A Tålighet mot utstrålade högfrekvensstörningar Provning av tåligheten hos fordonslarm/larmsystem i ett fordon kan utföras enligt föreskrifter nr 10, ändringsserie 2, och metoderna i bilaga 6 för fordon och bilaga 9 för separata tekniska enheter. Elektrisk störning från elektrostatiska urladdningar Tålighet mot elektriska störningar ska provas i enlighet med den tekniska rapporten ISO/TR 10605-1993. Utstrålade emissioner Provning ska utföras enligt föreskrifter nr 10, ändringsserie 2, och enligt provningsmetoderna i bilagorna 4 och 5 för fordon eller bilagorna 7 och 8 för separata tekniska enheter. 2. IEC-Metoden Elektromagnetiskt fält Fordonslarmet/larmsystemet ska genomgå grundprovningen. Det ska utsättas för den provning av tålighet mot elektromagnetiska fält som beskrivs i IEC-publikation 839-1-3-1988, prov A-13, med frekvensintervallet 20–1 000 MHz och fältstyrkenivån 30 V/m. Dessutom ska fordonslarmet/larmsystemet utsättas för de prov avseende ledningsbundna och kopplade elektriska transienter som beskrivs i den internationella standarden ISO 7637, delarna 1-1990, 2:1990 eller 3-1993, beroende på vad som är tillämpligt. Elektrisk störning från elektrostatiska urladdningar Fordonslarmet/larmsystemet ska genomgå grundprovningen. Det ska efter tillverkarens val utsättas för provning av tålighet mot elektrostatisk urladdning enligt antingen EN 61000-4-2 eller ISO/TR 10605-1993. Utstrålade emissioner Fordonslarmet/larmsystemet ska utsättas för provning av dämpning av radiofrekvent interferens enligt de prov som beskrivs i föreskrifter nr 10, ändringsserie 2, och enligt provningsmetoderna i bilagorna 4 och 5 för fordon samt bilagorna 7 och 8 för separata tekniska enheter.