SV Europeiska unionens officiella tidning L 158/34

Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Dessa föreskrifters status och dagen för deras ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343, som finns på: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Föreskrifter nr 101 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av personbilar som endast drivs med förbränningsmotor eller är hybrideldrivna med avseende på mätning av utsläpp av koldioxid och av bränsleförbrukning och/eller mätning av elenergiförbrukning samt deras räckvidd med eldrift samt av fordon i kategorierna M1 och N1 som endast drivs med el med avseende på mätning av elenergiförbrukning samt deras räckvidd med eldrift

Addendum 100: Föreskrifter nr 101

Ändring 2

Inbegripet all giltig text fram till och med:

Supplement 6 till föreskrifternas originalversion – dag för ikraftträdande: 4 april 2005.

1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Dessa föreskrifter gäller mätning av utsläpp av koldioxid (CO2) och av bränsleförbrukning och/eller mätning av elenergiförbrukning för de fordon i kategori M1 som endast drivs med förbränningsmotor eller med hybridel och mätning av elenergiförbrukning för de fordon i kategorierna M1 och N1 som endast drivs med el samt deras räckvidd med eldrift (1).

2. DEFINITIONER

I dessa föreskrifter gäller följande definitioner:

2.1 typgodkännande av ett fordon: typgodkännande av en fordonstyp med avseende på mätning av energiförbrukning (bränsle eller elenergi).

2.2 fordonstyp: en kategori motordrivna fordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som underrede, drift, transmission, batteri för fordonsdrift (i förekommande fall), däck och olastad vikt.

2.3 olastad vikt: fordonets vikt i körklart skick utan besättning, passagerare eller last men med full bränsletank (i förekommande fall), kylvätska, service- och drivbatterier, oljor, inbyggd laddare, bärbar laddare, verktyg och reservhjul, samt allt som behövs för det berörda fordonet och om det tillhandahålls av fordonstillverkaren.

2.4 referensvikt: fordonets olastade vikt, ökad med en enhetlig vikt av 100 kg.

2.5 högsta vikt: den högsta tekniskt tillåtna vikt som uppgetts av tillverkaren (denna vikt kan vara högre än den högsta vikt som tillåts av de nationella myndigheterna).

2.6 provningsvikt: för fordon med endast eldrift, för fordon i kategori M1 referensvikt och för fordon i kategori N1 olastad vikt jämte hälften av fullastad vikt.

2.7 kallstartanordning: en anordning som tillfälligt gör motorns luft-/bränsleblandning fetare för att underlätta start.

2.8 starthjälp: en anordning som underlättar motorns start utan att göra luft-/bränsleblandningen fetare, t.ex. glödstift, ändrad insprutningstid osv.

2.9 drivanordning: det system av anordning(ar) för lagring av energi, energiomvandlare och kraftöverföring(ar) som omvandlar lagrad energi till den mekaniska energi som för fordonets drift avges vid hjulen.

2.10 fordon med förbränningsmotor: fordon som endast drivs med förbränningsmotor,

2.11 eldrift: ett system som består av en eller flera anordningar för lagring av elenergi (t.ex. batteri, elektromekaniskt svänghjul eller kondensator), en eller flera anordningar för konditionering av eleffekt och en eller flera elapparater som omvandlar lagrad elenergi till den mekaniska energi som för fordonets drift avges vid hjulen.

2.12 rent elfordon: fordon med endast eldrift.

hybriddrift: drift med minst två olika energiomvandlare och två olika system för lagring av energi (på fordonet) för fordonets drift.

2.13.1 hybrideldrift: anordning som för mekanisk drift tillförs energi från följande båda källor för lagrad energi/effekt på fordonet:

— ett förbrukningsbart bränsle

— en anordning för lagring av elenergi/effekt (t.ex. batteri, kondensator, svänghjul/generator o.d.).

hybridfordon: ett fordon som drivs med hybriddrift.

2.14.1 hybridelfordon: ett fordon som drivs med hybrideldrift.

2.15 räckvidd med eldrift: för fordon som endast drivs med el eller hybridel och som laddas utanför fordonet, den sträcka som kan köras med el från ett fullt laddat batteri (eller annan elenergilagringsanordning) och som mäts enligt förfarandet i bilaga 9.

2.16 periodiskt regenererande system: en föroreningsbegränsande anordning (t.ex. katalysator, partikelfälla) som kräver en periodisk regenereringsprocess efter en normal fordonskörning om mindre än 4 000 km. Om en regenerering av en föroreningsbegränsande anordning utförs minst en gång per provning av typ I och den redan regenererats minst en gång under fordonets förberedelsecykel skall detta anses som ett kontinuerligt regenererande system som inte kräver ett särskilt provningsförfarande. Bilaga 10 gäller inte kontinuerligt regenererande system.

På tillverkarens begäran skall det särskilda provningsförfarandet för periodiskt regenererande system inte tillämpas på en regenererande anordning om tillverkaren efter överenskommelse med den tekniska tjänsten förser den typgodkännande myndigheten med uppgifter som visar att utsläppen av CO2 under de cykler då regenerering utförs inte överstiger det uppgivna värdet med mer än 4 %.

3. ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

3.1 Ansökan om typgodkännande av en fordonstyp med avseende på mätning av koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning och/eller mätning av elenergiförbrukning och räckvidd med eldrift skall lämnas av fordonstillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.

Den skall åtföljas av nedannämnda handlingar i tre exemplar med följande uppgifter:

3.2.1 En beskrivning av fordonets väsentliga egenskaper där alla uppgifter i bilaga 1, 2 eller 3, beroende på driftstyp, ingår. På begäran av den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna eller på tillverkarens begäran kan kompletterande tekniska upplysningar beaktas för vissa fordon som är särskilt bränslesnåla.

3.2.2 Beskrivning av fordonets grundläggande egenskaper, inkl. de som användes för att upprätta bilaga 4.

3.3 Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som skall godkännas skall lämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarnas utförande. Den tekniska tjänsten skall under provningen kontrollera att detta fordon, om det endast drivs med förbränningsmotor eller med hybrideldrift, uppfyller de gränsvärden som gäller för denna typ enligt beskrivning i föreskrifter nr 83.

3.4 Den behöriga myndigheten skall styrka att tillräckliga åtgärder vidtas för att säkerställa en effektiv kontroll av tillverkningens överensstämmelse innan godkännande av fordonstypen beviljas.

4. TYPGODKÄNNANDE

4.1 Om utsläpp av CO2, bränsle- och/eller elenergiförbrukning och räckvidd med eldrift hos den fordonstyp, som lämnas för typgodkännande enligt dessa föreskrifter, uppmäts enligt de villkoren i punkt 5 nedan skall godkännande för denna fordonstyp beviljas.

4.2 Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. Dess första båda siffror (för närvarande 00 för föreskrifterna i deras ursprungliga version) skall ange den ändringsserie som inbegriper de senaste större tekniska ändringar som gjorts i föreskrifterna vid tidpunkten för typgodkännandets utfärdande. En och samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan fordonstyp samma nummer.

4.3 Meddelande om beviljat eller utökat typgodkännande eller om avslag på ansökan om typgodkännande för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter skall sändas till de avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter med ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter skall på en väl synlig och lättläslig plats som anges i typgodkännandeintyget ett internationellt typgodkännandemärke anbringas som består av

4.4.1 en cirkel som omger bokstaven ”E”, åtföljd av det särskilda numret för det land som beviljat typgodkännandet (2), och

4.4.2 numret på dessa föreskrifter, åtföljt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1.

4.5 Om fordonet, i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, överensstämmer med en fordonstyp som godkänts enligt en eller flera andra föreskrifter som bifogats överenskommelsen, behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1 inte upprepas, utan i så fall skall föreskrifternas och typgodkännandets nummer samt tilläggssymbolerna i alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, placeras i lodräta kolumner till höger om den symbol som föreskrivs i punkt 4.4.1.

4.6 Typgodkännandemärket skall vara tydligt läsbart och outplånligt.

4.7 Typgodkännandemärket skall placeras nära eller på fordonets dataskylt.

4.8 I bilaga 5 till dessa föreskrifter ges exempel på typgodkännandemärkets utformning.

5. ANVISNINGAR OCH PROVNINGAR

5.1 Allmänt

De komponenter som eventuellt kan påverka utsläpp av CO2 och bränsle- eller elenergiförbrukning skall utformas, konstrueras och monteras så att det blir möjligt för fordonet att vid normal användning och trots de vibrationer för vilka det kan utsättas uppfylla bestämmelserna i dessa föreskrifter.

5.2 Beskrivning av provningar för de fordon som endast drivs av förbränningsmotor

5.2.1 Utsläpp av CO2 och bränsleförbrukning skall mätas enligt det provningsförfarande som beskrivs i bilaga 6.

5.2.2 För utsläpp av CO2 skall provningsresultaten anges i gram per kilometer (g/km) och avrundas till närmaste heltal.

5.2.3 Bränsleförbrukningsvärdena skall anges i liter per 100 km (för bensin, motorgas eller diesel) eller i m3 per 100 km (för naturgas) och beräknas enligt punkt 1.4.3 i bilaga 6 med kolbalansmetoden och med de uppmätta utsläppen av CO2 och övriga kolrelaterade utsläpp (CO och kolväten). Resultaten skall avrundas till en decimal.

5.2.4 För den beräkning som omnämns i punkt 5.2.3 skall bränsleförbrukningen anges i lämpliga enheter och följande bränsleegenskaper skall användas:

1) densitet: uppmätt i provningsbränslet enligt ISO 3675 eller med en likvärdig metod. För bensin och diesel skall den densitet som uppmäts vid 15 °C användas; för motor- och naturgas skall en referensdensitet användas enligt följande: 0,538 kg/liter för motorgas 0,654 kg/m3 för naturgas (3)

2) förhållandet väte/kol: fasta värden skall användas enligt följande: 1,85 för bensin 1,86 för dieselbränsle 2,525 för motorgas 4,00 för naturgas

5.3 Beskrivning av provningar för fordon med endast eldrift

5.3.1 Den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna skall utföra mätningen av elenergiförbrukning enligt metoden och provningscykeln i bilaga 7 till dessa föreskrifter.

5.3.2 Den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna skall utföra mätningen av fordonets räckvidd med eldrift enligt metoden i bilaga 9.

Den räckvidd med eldrift som uppmätts med denna metod är den enda som får användas i marknadsföringsmaterial.

5.3.3 Resultat av mätningen av elenergiförbrukning skall anges i wattimmar per kilometer (Wh/km) och räckvidden i km, där båda avrundas till närmaste heltal.

5.4 Beskrivning av provningar för fordon med hybrideldrift

5.4.1 Den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna skall mäta utsläpp av CO2 och elenergiförbrukning enligt provningsförfarandet i bilaga 8.

5.4.2 Resultaten av provningen för utsläpp av CO2 skall anges i gram per kilometer (g/km) och avrundas till närmaste heltal.

5.4.3 Bränsleförbrukningsvärdena skall anges i liter per 100 km (för bensin, motorgas eller diesel) eller i m3 per 100 km (för naturgas) och beräknas enligt punkt 1.4.3 i bilaga 6 med kolbalansmetod och med uppmätta utsläpp av CO2 och övriga kolrelaterade utsläpp (CO och kolväten). Resultaten skall avrundas till en decimal.

5.4.4 Vid beräkningen i punkt 5.4.3 skall bestämmelser och värden i punkt 5.2.4 tillämpas.

5.4.5 Resultatet av mätningen av elenergiförbrukningen skall, i förekommande fall, anges i wattimmar per kilometer (Wh/km) och avrundas till närmaste heltal.

5.4.6 Den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna skall utföra mätningen av fordonets räckvidd med eldrift enligt metoden i bilaga 9 till dessa föreskrifter. Resultatet skall anges i km, och avrundas till närmaste heltal.

Den räckvidd med eldrift som uppmätts med denna metod är den enda som får användas i marknadsföringsmaterial och vid beräkningarna i bilaga 8.

5.5 Tolkning av resultaten

5.5.1 Det värde för CO2 eller det elenergiförbrukningsvärde som antas som typgodkännandevärde skall vara det värde som uppgetts av tillverkaren om det värde som uppmätts av den tekniska tjänsten inte överskrider det uppgivna värdet med mer än 4 %. Det uppmätta värdet kan vara lägre utan några begränsningar.

För fordon som endast drivs med förbränningsmotor och är utrustade med periodiskt regenererande system enligt definition i punkt 2.16 skall resultaten före en jämförelse med det uppgivna värdet multipliceras med den faktor Ki som erhålls i bilaga 10.

5.5.2 Om de uppmätta värdena för CO2 eller elenergiförbrukningen med mer än 4 % överskrider de värden för CO2 eller den elenergiförbrukning som uppgetts av tillverkaren skall ytterligare en provning utföras med samma fordon.

Om medelvärdet för de två provningsresultaten inte överskrider det värde som uppgetts av tillverkaren med mer än 4 % antas det värde som uppgetts av tillverkaren som typgodkännandevärde.

5.5.3 Om medelvärdet fortfarande överstiger det uppgivna värdet med mer än 4 % skall en slutlig provning utföras på samma fordon. Medelvärdet av de tre provningsresultaten antas som typgodkännandevärde.

6. ÄNDRING OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDE FÖR DEN GODKÄNDA TYPEN

Varje ändring av den godkända typen skall anmälas till den myndighet som godkänt typen. Myndigheten kan därefter antingen:

6.1.1 finna att de ändringar som gjorts troligen inte får någon märkbar negativ verkan på värdena för CO2 och bränsle- eller elenergiförbrukningen och att det ursprungliga typgodkännandet i detta fall skall vara giltigt för den ändrade fordonstypen, eller

6.1.2 kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas utförande enligt villkoren i punkt 7 i dessa föreskrifter.

6.2 Bekräftelse på eller utökning av typgodkännande skall, med angivande av ändringarna, med förfarandet i punkt 4.3 meddelas de avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter.

6.3 Den behöriga myndighet som beviljar utökning av typgodkännandet skall tilldela en sådan utökning ett serienummer och underrätta de övriga avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter om detta med ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

7. VILLKOR FÖR UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDE FÖR EN FORDONSTYP

7.1 Fordon som endast drivs med förbränningsmotor utom fordon som är utrustade med ett periodiskt regenererande utsläppskontrollsystem

Om de utsläpp av CO2 som uppmäts av den tekniska tjänsten inte med mer än 4 % överskrider typgodkännandevärdet kan typgodkännandet utökas till fordon av samma typ eller av en annan typ som avviker i fråga om följande egenskaper i bilaga 4:

7.1.1 Vikt.

7.1.2 Högsta tillåtna vikt.

7.1.3 Karosserityp: sedan, herrgårdsvagn, kupé.

7.1.4 Totala utväxlingsförhållanden.

7.1.5 Motorns utrustning och tillbehör.

7.2 Fordon som endast drivs med förbränningsmotor och är utrustade med ett periodiskt regenererande utsläppskontrollsystem

Typgodkännandet kan utökas till fordon av samma typ eller av en annan typ som avviker i fråga om de egenskaper i bilaga 4, som anges i punkterna 7.1.1-7.1.5 ovan, men som inte överskrider familjeegenskaperna i bilaga 10, om de utsläpp av CO2 som uppmätts av den tekniska tjänsten inte med mer än 4 % överskrider typgodkännandevärdet och där samma faktor Ki är tillämplig.

Typgodkännande kan också utökas till fordon av samma typ men med en annan faktor Ki, om det justerade värde för CO2 som uppmätts av den tekniska tjänsten inte med mer än 4 % överskrider typgodkännandevärdet.

7.3 Fordon med endast eldrift

Utökningar kan beviljas efter överenskommelse med den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas utförande.

7.4 Fordon med hybrideldrift

Typgodkännandet kan utökas till fordon av samma typ eller av en annan typ som avviker i fråga om följande egenskaper i bilaga 4 om de utsläpp av CO2 och den elenergiförbrukning som uppmätts av den tekniska tjänsten inte med mer än 4 % överskrider typgodkännandevärdet:

7.4.1 Vikt.

7.4.2 Högsta tillåtna vikt.

7.4.3 Karosserityp: sedan, herrgårdsvagn, kupé.

7.4.4 I fråga om en ändring av någon annan egenskap kan utökningar beviljas efter överenskommelse med den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas utförande.

8. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER

I framtiden kan fordon med särskilt energisnål teknik utvecklas vilka kan underkastas kompletterande provningsprogram. Dessa kan på tillverkarens begäran specificeras i ett senare skede för att visa lösningens fördelar.

9. TILLVERKNINGENS ÖVERENSSTÄMMELSE

9.1 De fordon som typgodkänts enligt dessa föreskrifter skall tillverkas så att de överensstämmer med det typgodkända fordonet.

9.2 För att kontrollera att villkoren i punkt 9.1 uppfylls skall lämpliga tillverkningskontroller utföras.

9.3 Fordon som endast drivs med förbränningsmotor

Som allmän regel gäller att åtgärder för att säkerställa tillverkningens överensstämmelse med avseende på fordonsutsläpp av CO2 kontrolleras på grundval av beskrivningen i det typgodkännandeintyg som överensstämmer med förlagan i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

Kontrollen av tillverkningens överensstämmelse grundar sig på en bedömning, som görs av den behöriga myndigheten, av tillverkarens förfarande för att övervaka att fordonstypens överensstämmelse med avseende på utsläpp av CO2 säkerställs.

Om myndigheten inte är tillfredsställd med standarden på tillverkarens övervakningsförfarande kan den kräva att kontrollprovningar utförs på fordon under tillverkning.

Om en mätning av utsläppen av CO2 skall utföras på en fordonstyp som varit föremål för en eller flera utökningar skall provningarna utföras på det (de) fordon som är tillgängligt(a) vid tiden för provningen (det (de) fordon som beskrivs i den första dokumentationen eller i följande utökningar).

Fordonets överensstämmelse för provningen av CO2.

9.3.1.1.1.1 Tre fordon väljs slumpmässigt ur serien och provas enligt förfarandet i bilaga 6.

9.3.1.1.1.2 Om myndigheten är tillfredsställd med den tillverkningsstandardavvikelse som angetts av tillverkaren skall provningarna utföras enligt punkt 9.3.2.

Om myndigheten inte är tillfredsställd med den tillverkningsstandardavvikelse som angetts av tillverkaren skall provningarna utföras enligt punkt 9.3.3.

9.3.1.1.1.3 En serietillverkning anses som överensstämmande eller icke-överensstämmande på grundval av provningarna av de tre provningsfordonen när ett beslut om godkännande eller icke-godkännande fattats för CO2 enligt de provningskriterier som gäller i den tillämpliga tabellen.

Om inget beslut om godkännande eller icke-godkännande fattats för CO2 skall en provning utföras på ytterligare ett fordon (se figur 1).

Figur 1

9.3.1.1.1.4 I fråga om periodiskt regenererande system enligt definition i punkt 2.16 skall resultaten multipliceras med den faktor Ki som erhållits med förfarandet i bilaga 10 vid den tidpunkt då typgodkännandet beviljades.

På tillverkarens begäran kan provningen utföras omedelbart efter det att en regenerering slutförts.

Utan hinder av kraven i bilaga 6 skall provningarna utföras på fordon som inte körts alls.

9.3.1.1.2.1 På tillverkarens begäran skall emellertid provningarna utföras på fordon som körts högst 15 000 km.

I detta fall skall inkörningsförfarandet utföras av tillverkaren som skall åta sig att inte göra några justeringar av dessa fordon.

9.3.1.1.2.2 Om tillverkaren begär att få utföra ett inkörningsförfarande (”x” km, där x ≤ 15 000 km) kan det utföras enligt följande:

Utsläppen av CO2 skall mätas vid noll och vid ”x” km på det första provade fordonet (som kan vara typgodkännandefordonet).

Utsläppens utvecklingskoefficient (EC) mellan noll och ”x” km skall beräknas enligt följande:

Värdet för EC kan vara mindre än 1.

Följande fordon skall inte genomgå inkörningsförfarandet utan deras utsläpp vid noll km skall modifieras genom utvecklingskoefficienten, EC.

I detta fall skall de värden som skall antas vara:

Värdet vid ”x” km för det första fordonet

De värden vid noll km som multiplicerats med utvecklingskoefficienten för följande fordon.

9.3.1.1.2.3 Som alternativ till detta förfarande kan biltillverkaren använda en fast utvecklingskoefficient (EC) av 0,92 och multiplicera alla de värden för CO2 som uppmätts vid noll km med denna faktor.

9.3.1.1.2.4 De referensbränslen som beskrivs i bilaga 9 till föreskrifter nr 83 skall användas för denna provning.

Tillverkningens överensstämmelse när tillverkarens statistikuppgifter är tillgängliga.

9.3.2.1 I följande avsnitt beskrivs det förfarande som skall användas för att kontrollera kraven för tillverkningens överensstämmelse för CO2 när tillverkarens tillverkningsstandardavvikelse är tillfredsställande.

9.3.2.2 Med en minsta stickprovsstorlek av tre är provtagningsförfarandet bestämt så att sannolikheten att ett parti klarar en provning, med 40 % av tillverkningen defekt, är 0,95 (tillverkarens risk = 5 %), medan sannolikheten att ett parti godtas, med 65 % av tillverkningen defekt, är 0,1 (konsumentens risk = 10 %).

9.3.2.3 Följande förfarande används (se figur 1):

Låt L vara den naturliga logaritmen för typgodkännandevärdet för CO2:

xi = den naturliga logaritmen för mätning av det i:te fordonet i stickprovet, s = en uppskattning av tillverkningens standardavvikelse (efter bestämning av den naturliga logaritmen för mätningarna), n = det löpande provningsnumret.

9.3.2.4 Det provningsvärde för stickprovet som kvantifierar summan av standardavvikelserna i förhållande till gränsvärdet sammanställs och definieras enligt:

Därefter gäller:

9.3.2.5.1 om provningsvärdet är högre än värdet för godkänt för den stickprovsstorlek som ges i tabell 1, fattas ett beslut om godkänt,

9.3.2.5.2 om provningsvärdet är lägre än värdet för icke-godkänt för den stickprovsstorlek som ges i tabell 1, fattas ett beslut om icke-godkänt,

9.3.2.5.3 i annat fall provas ytterligare ett fordon enligt bilaga 6 och förfarandet tillämpas på stickprovet med ytterligare en enhet.

Tabell 1

Stickprovsstorlek (ackumulerat antal fordon som provats) Beslutsvärden för godkänt Beslutsvärden för icke-godkänt (a) (b) (c) 3 3,327 –4,724 4 3,261 –4,790 5 3,195 –4,856 6 3,129 –4,922 7 3,063 –4,988 8 2,997 –5,054 9 2,931 –5,120 10 2,865 –5,185 11 2,799 –5,251 12 2,733 –5,317 13 2,667 –5,383 14 2,601 –5,449 15 2,535 –5,515 16 2,469 –5,581 17 2,403 –5,647 18 2,337 –5,713 19 2,271 –5,779 20 2,205 –5,845 21 2,139 –5,911 22 2,073 –5,977 23 2,007 –6,043 24 1,941 –6,109 25 1,875 –6,175 26 1,809 –6,241 27 1,743 –6,307 28 1,677 –6,373 29 1,611 –6,439 30 1,545 –6,505 31 1,479 –6,571 32 –2,112 –2,112

Tillverkningens överensstämmelse när tillverkarens statistikuppgifter är otillfredsställande eller saknas.

9.3.3.1 I följande avsnitt beskrivs det förfarande som skall användas för att kontrollera kraven för tillverkningens överensstämmelse för CO2 när tillverkarens bevis för tillverkningens standardavvikelse antingen är otillfredsställande eller saknas.

9.3.3.2 Med en minsta stickprovsstorlek av tre är provtagningsförfarandet bestämt så att sannolikheten att ett parti klarar en provning, med 40 % av tillverkningen defekt, är 0,95 (tillverkarens risk = 5 %), medan sannolikheten att ett parti godtas, med 65 % av tillverkningen defekt, är 0,1 (konsumentens risk = 10 %).

9.3.3.3 Mätningen av CO2 anses följa en logaritmisk normalfördelning och skall först omvandlas genom beräkning av de naturliga logaritmerna. Låt mo och m beteckna de minsta respektive de största stickprovsstorlekarna (mo = 3 och m = 32) och låt n beteckna det löpande stickprovsantalet.

9.3.3.4 Om de naturliga logaritmerna för mätningarna i serien är x1, x2, …, xj och L är den naturliga logaritmen för typgodkännandet för CO2 definieras följande:

I tabell 2 visas beslutsvärden för godkänt (An) och icke-godkänt (Bn) mot löpande stickprovsantal. Provningsvärdet är det förhållande som enligt följande skall användas för att avgöra om serien godkänts eller inte:

för mo ≤ n ≤ m:

9.3.3.5.1 godkänns serien om ;

9.3.3.5.2 underkänns serien om ;

9.3.3.5.3 görs ytterligare en mätning om .

Tabell 2

Stickprovsstorlek (ackumulerat antal fordon som provats) n Beslutsvärden för godkänt An Beslutsvärden för icke-godkänt Bn (a) (b) (c) 3 –0,80380 16,64743 4 –0,76339 7,68627 5 –0,72982 4,67136 6 –0,69962 3,25573 7 –0,67129 2,45431 8 –0,64406 1,94369 9 –0,61750 1,59105 10 –0,59135 1,33295 11 –0,56542 1,13566 12 –0,53960 0,97970 13 –0,51379 0,85307 14 –0,48791 0,74801 15 –0,46191 0,65928 16 –0,43573 0,58321 17 –0,40933 0,51718 18 –0,38266 0,45922 19 –0,35570 0,40788 20 –0,32840 0,36203 21 –0,30072 0,32078 22 –0,27263 0,28343 23 –0,24410 0,24943 24 –0,21509 0,21831 25 –0,18557 0,18970 26 –0,15550 0,16328 27 –0,12483 0,13880 28 –0,09354 0,11603 29 –0,06159 0,09480 30 –0,02892 0,07493 31 0,00449 0,05629 32 0,03876 0,03876

9.3.3.6 Anmärkningar

Följande rekursiva formler är användbara för att beräkna successiva värden för provningsvärdet:

9.4 Fordon med endast eldrift

Som allmän regel gäller att åtgärder för att säkerställa tillverkningens överensstämmelse med avseende på elenergiförbrukningen kontrolleras på grundval av beskrivningen i det typgodkännandeintyg som fastställs i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

Typgodkännandeinnehavaren skall i synnerhet

9.4.1.1 säkerställa förekomst av förfaranden för effektiv kontroll av tillverkningens kvalitet,

9.4.1.2 ha tillgång till den utrustning som krävs för att kontrollera överensstämmelse med varje godkänd typ,

9.4.1.3 säkerställa att uppgifter om provningsresultat registreras och att bifogade handlingar är tillgängliga under en period som skall överenskommas med myndigheten,

9.4.1.4 analysera resultaten av varje typ av provning för att övervaka och säkerställa konsekvens inom produktens egenskaper, med beaktande av de variationer som är tillåtna inom industriell tillverkning,

9.4.1.5 säkerställa att för varje fordonstyp de provningar som föreskrivs i bilaga 7 till dessa föreskrifter utförs och utan hinder av kraven i punkt 2.3.1.6 i bilaga 7 skall provningarna på tillverkarens begäran utföras på fordon som inte körts alls,

9.4.1.6 säkerställa att varje stickprovssamling eller provningsexemplar som visar bristande överensstämmelse vid den aktuella typen av provning följs av en efterföljande provtagning och ytterligare en provning. Alla åtgärder som krävs skall vidtas för att återställa tillverkningens överensstämmelse.

De behöriga myndigheter som utfärdar typgodkännandet får när som helst kontrollera de metoder som tillämpas vid varje tillverkningsenhet.

9.4.2.1 Vid varje inspektion skall dokumentationen av provningar och övervakning av tillverkningen framläggas för den besökande inspektören.

9.4.2.2 Inspektören får slumpmässigt välja de provningsexemplar som skall provas i tillverkarens laboratorium. Det minsta antalet provningsexemplar får avgöras på grundval av resultaten från tillverkarens egna kontroller.

9.4.2.3 När kvalitetsstandarden inte förefaller tillfredsställande eller när det förefaller krävas att giltigheten av de provningar som utförts enligt punkt 9.4.2.2 verifieras skall inspektören välja provningsexemplar som skall sändas till den tekniska tjänst som utfört typgodkännandeprovningarna.

9.4.2.4 De behöriga myndigheterna får utföra alla de provningar som föreskrivs i dessa föreskrifter.

9.5 Fordon med hybrideldrift

Som allmän regel gäller att åtgärder för att säkerställa att tillverkningens överensstämmelse med avseende på utsläpp av CO2 och elenergiförbrukning från hybridelfordon kontrolleras på grundval av beskrivningen i det typgodkännandeintyg som överensstämmer med förlagan i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

Kontrollen av tillverkningens överensstämmelse grundar sig på en bedömning, som görs av den behöriga myndigheten, av tillverkarens förfarande för att övervaka att fordonstypens överensstämmelse med avseende på utsläpp av CO2 och elenergiförbrukning säkerställs.

Om myndigheten inte är tillfredsställd med standarden på tillverkarens övervakningsförfarande kan den kräva att kontrollprovningar utförs på fordon under tillverkning.

Överensstämmelsen för utsläpp av CO2 kontrollera med användande av de statistiska förfarandena i punkterna 9.3.1–9.3.3. Fordonen provas enligt förfarandet i bilaga 8 till dessa föreskrifter.

9.6 Åtgärder som skall vidtas vid tillverkningens bristande överensstämmelse

Om bristande överensstämmelse observeras vid inspektionerna skall den behöriga myndigheten säkerställa att alla de åtgärder som krävs för att så snart som möjligt återställa tillverkningens överensstämmelse vidtas.

10. PÅFÖLJDER VID TILLVERKNINGENS BRISTANDE ÖVERENSSTÄMMELSE

10.1 Det typgodkännande i fråga om en fordonstyp som beviljats enligt dessa föreskrifter kan återkallas om kraven i punkt 9.1 inte uppfylls.

10.2 Om en avtalsslutande part i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som den tidigare beviljat, skall den genast underrätta de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

11. TILLVERKNINGENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

Om typgodkännandeinnehavaren fullständigt upphör att tillverka en fordonstyp som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter skall denne underrätta den myndighet som beviljat typgodkännandet om detta. Efter att ha mottagit det berörda meddelandet skall denna myndighet underrätta de övriga avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter om detta med ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilaga 4 till dessa föreskrifter.

12. NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNAS UTFÖRANDE SAMT MYNDIGHETERNA

De avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter skall meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovningarnas utförande samt de myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka intyg om de beviljade, utökade eller återkallade typgodkännanden som utfärdats i andra länder samt om avslagna ansökningar skall sändas.

(1) Enligt definition i bilaga 7 till den konsoliderade resolutionen om fordonskonstruktion (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/rev.1/ändring 2).

(2) 1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Serbien och Montenegro, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35 (vakant), 36 för Litauen, 37 för Turkiet, 38 (vakant), 39 för Azerbajdzjan, 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (typgodkännanden beviljas av dess medlemsstater med användande av deras respektive ECE-symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina, 47 för Sydafrika, 48 för Nya Zeeland, 49 för Cypern, 50 för Malta och 51 för Sydkorea. Följande nummer skall tilldelas andra länder i den kronologiska ordning i vilken de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagande av enhetliga tekniska bestämmelser för hjulförsedda fordon och för den utrustning och de delar som monteras och/eller användas på hjulförsedda fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av de typgodkännanden som beviljats på grundval av dessa bestämmelser, varefter de nummer som sålunda tilldelats skall av Förenta nationernas generalsekreterare meddelas de avtalsslutande parterna i överenskommelsen.

(3) Medelvärde för referensbränslena G20 och G23 vid 15 °C.

BILAGA 1 VÄSENTLIGA EGENSKAPER HOS FORDON SOM ENDAST DRIVS MED FÖRBRÄNNINGSMOTOR SAMT UPPGIFTER OM PROVNINGARNAS UTFÖRANDE Följande uppgifter skall, i den mån de är tillämpliga, inges i tre exemplar och innehålla en sammanfattning. Om det finns ritningar skall dessa vara i lämplig skala och tillräckligt detaljerade. De skall framläggas i A4-format eller vikta till detta format. I fråga om de funktioner som styrs av mikroprocessorer skall lämpliga uppgifter om användningen lämnas. 1. ALLMÄNT 1.1. Fabrikat (tillverkarens namn): … 1.2. Typ och handelsbeteckning (alla varianter anges): … Typidentifieringsmärkning, om märkningen finns på fordonet: … 1.3.1. Placeringen av detta märke: … 1.4. Fordonskategori: … 1.5. Tillverkarens namn och adress: … 1.6. Namn- och adressuppgifter gällande tillverkarens befullmäktigade ombud, i förekommande fall: … 2. FORDONETS ALLMÄNNA KONSTRUKTIONSEGENSKAPER 2.1. Fotografier och/eller ritningar av ett representativt fordon: … 2.2. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar): … 3. VIKTER (I Kilogram) (hänvisning görs till ritning, när så är lämpligt) 3.1. Fordonets vikt i körklart skick med karosseri, eller chassits vikt med hytt om tillverkaren inte monterar karosseriet (inkl. kylvätska, oljor, bränsle, verktyg, reservhjul och förare): … 3.2. Den högsta tekniskt tillåtna lastade vikt som uppgetts av tillverkaren: … 4. BESKRIVNING AV DRIVANORDNINGEN OCH DESS BESTÅNDSDELAR 4.1. Förbränningsmotor 4.1.1. Motortillverkare: … Tillverkarens motorkod (märkt på motorn, eller andra identifieringar): … 4.1.2.1. Arbetssätt: gnist-/kompressionständning, fyrtakts-/tvåtakts- (1) Cylindrarnas antal, placering och tändningsföljd: 4.1.2.2.1. Cylinderdiameter (2): … mm 4.1.2.2.2. Slaglängd (2): … mm 4.1.2.3. Motorns slagvolym (3): … cm3 4.1.2.4. Volymetriskt kompressionsförhållande (4): … 4.1.2.5. Ritningar av förbränningskammare och kolvens överdel: … 4.1.2.6. Tomgångsvarvtal (4): … 4.1.2.7. Kolmonoxidhalt i volymprocent i avgaserna med motorn på tomgång: … (enligt tillverkarens specifikationer) (4) … 4.1.2.8. Högsta nettoeffekt: … kW vid min–1 Bränsle: bensin/blyfri bensin/dieselolja/motorgas/naturgas (1) 4.1.3.1. Research-oktantal (RON): … Bränslematning Med förgasare: ja/nej (1) 4.1.4.1.1. Fabrikat: … 4.1.4.1.2. Typ(er): … 4.1.4.1.3. Antal monterade: … Justeringar (4): 4.1.4.1.4.1. Munstycken: … 4.1.4.1.4.2. Venturirör: … 4.1.4.1.4.3. Flottörkammarnivå: … 4.1.4.1.4.4. Flottörvikt: … 4.1.4.1.4.5. Flottörnål: … Kallstartsystem: manuellt/automatiskt (1) 4.1.4.1.5.1. Funktionssätt: … 4.1.4.1.5.2. Funktionsbegränsningar/funktionsinställningar (1) (4): … Genom bränsleinsprutning (endast vid kompressionständning): ja/nej (1) 4.1.4.2.1. Systembeskrivning: … 4.1.4.2.2. Arbetssätt: direktinsprutning/förkammare/virvelkammare (1) Insprutningspump 4.1.4.2.3.1. Fabrikat: … 4.1.4.2.3.2. Typ(er): … 4.1.4.2.3.3. Största bränsletillförsel (1) (4): … mm3/slag eller cykel vid ett pumpvarvtal av (1) (4): … min–1 eller karakteristisk kurva: … 4.1.4.2.3.4. Munstyckesreglering (4): … 4.1.4.2.3.5. Insprutningskurva (4): … 4.1.4.2.3.6. Kalibreringsförfarande: provningsbänk/motor (1) Regulator 4.1.4.2.4.1. Typ: … Brytpunkt: 4.1.4.2.4.2.1. Brytpunkt vid belastning: … min–1 4.1.4.2.4.2.2. Brytpunkt utan belastning: … min–1 4.1.4.2.4.3. Tomgångsvarvtal: … min–1 Insprutare: 4.1.4.2.5.1. Fabrikat: … 4.1.4.2.5.2. Typ(er): … 4.1.4.2.5.3. Öppningstryck (4): …kPa eller karakteristisk kurva: … Kallstartsystem 4.1.4.2.6.1. Fabrikat: … 4.1.4.2.6.2. Typ(er): … 4.1.4.2.6.3. Beskrivning: … Hjälpstartanordning 4.1.4.2.7.1. Fabrikat: … 4.1.4.2.7.2. Typ(er): … 4.1.4.2.7.3. Beskrivning: … Genom bränsleinsprutning (endast vid kompressionständning): ja/nej (1) 4.1.4.3.1. Systembeskrivning: 4.1.4.3.2. Arbetssätt (1): insugningsrör (enkelt/flerpunkts-)/direkt insprutning/annat (specificeras) Styrenhet – typ (eller nr): … uppgifter som skall anges vid kontinuerlig insprutning, för andra system anges motsvarande uppgifter Bränsleregulator – typ: … Luftflödesgivare - typ Bränslefördelare: … Bränslefördelare - typ: … Tryckregulator - typ: … Mikrobrytare – typ: … Justerskruv för tomgång – typ: … Spjällanslutningshus - typ: … Vattentemperaturgivare – typ: … Lufttemperaturgivare – typ: … Lufttemperaturomkopplare – typ: … Elektromagnetiskt störningsskydd… Beskrivning och/eller ritning: … 4.1.4.3.3. Fabrikat: … 4.1.4.3.4. Typ(er): … 4.1.4.3.5. Insprutare: Öppningstryck (4): … kPa eller karakteristisk kurva (4): … 4.1.4.3.6. Munstyckesreglering: … Kallstartsystem: … 4.1.4.3.7.1. Funktionssätt: … 4.1.4.3.7.2. Funktionsbegränsningar/funktionsinställningar (1) (4): … Matningspump 4.1.4.4.1. Tryck (4): … kPa eller karakteristisk kurva: … System för bränsletillförsel av motorgas: ja/nej (1) 4.1.4.5.1. Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr 67 och dokumentation: … Elektronisk motorstyrenhet för motorgasdrift: 4.1.4.5.2.1. Fabrikat: … 4.1.4.5.2.2. Typ: … 4.1.4.5.2.3. Utsläppsrelaterade justeringsmöjligheter: … Ytterligare dokumentation: 4.1.4.5.3.1. Beskrivning av katalysatorskydd vid omkoppling från bensin till motorgas eller åter: … 4.1.4.5.3.2. Systemets uppbyggnad (elanslutningar, kompensationsslangar för vakuumanslutningar osv.): … 4.1.4.5.3.3. Ritning av symbolen: … System för naturgasdrift: ja/nej (1) 4.1.4.6.1. Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr 67: … Elektronisk motorstyrenhet för naturgasdrift: 4.1.4.6.2.1. Fabrikat: … 4.1.4.6.2.2. Typ: … 4.1.4.6.2.3. Utsläppsrelaterade justeringsmöjligheter: … Ytterligare dokumentation: 4.1.4.6.3.1. Beskrivning av katalysatorskydd vid omkoppling från bensin till naturgas eller åter: … 4.1.4.6.3.2. Systemets uppbyggnad (elanslutningar, kompensationsslangar för vakuumanslutningar osv.): … 4.1.4.6.3.3. Ritning av symbolen: … Tändning 4.1.5.1. Fabrikat: … 4.1.5.2. Typ(er): … 4.1.5.3. Arbetssätt: … 4.1.5.4. Förtändningskurva (4): … 4.1.5.5. Statisk tändningsinställning (4): … grader före dödpunkten (TDC) 4.1.5.6. Brytarspetsarnas spel (4): … 4.1.5.7. Kamvinkel (4): … Tändstift 4.1.5.8.1. Fabrikat: … 4.1.5.8.2. Typ: … 4.1.5.8.3. Tändstiftens elektrodavstånd: …mm Tändspole 4.1.5.9.1. Fabrikat: … 4.1.5.9.2. Typ: … Tändningskondensator 4.1.5.10.1. Fabrikat: … 4.1.5.10.2. Typ: … 4.1.6. Kylsystem: vätska/luft (1) Insugningssystem: Turboaggregat: ja/nej (1) 4.1.7.1.1. Fabrikat: … 4.1.7.1.2. Typ(er): … 4.1.7.1.3. Beskrivning av systemet (högsta laddningstryck: …kPa, avgasport) 4.1.7.2. Intercooler: ja/nej (1) Beskrivning och ritningar av insugningsrör med tillbehör (övertryckskammare, uppvärmningsanordning, extra luftintag osv.): … 4.1.7.3.1. Beskrivning av insugningsrör (ritningar och/eller fotografier): … Luftfilter, ritningar: …, eller 4.1.7.3.2.1. Fabrikat: … 4.1.7.3.2.2. Typ(er): … Insugningsljuddämpare, ritningar: …, eller 4.1.7.3.3.1. Fabrikat: … 4.1.7.3.3.2. Typ(er): … Avgassystem 4.1.8.1. Beskrivning och ritningar av avgassystemet: … Ventilernas öppnings- och stängningstider eller motsvarande uppgifter: 4.1.9.1. Ventilernas största lyftning, öppnings- och stängningsvinklar eller uppgifter om inställning för alternativa fördelningssystem i förhållande till dödpunkter: … 4.1.9.2. Referens- och/eller inställningsvärden (1): … Använt smörjmedel: 4.1.10.1. Fabrikat: … 4.1.10.2. Typ: … Åtgärder som vidtagits mot luftföroreningar: 4.1.11.1. Anordning för återföring av vevhusgaser (beskrivning och ritningar): … Ytterligare reningsanordningar (i förekommande fall, och om de inte under någon annan rubrik): Katalysator: ja/nej (1) 4.1.11.2.1.1. Antal katalysatorer och beståndsdelar: … 4.1.11.2.1.2. Katalysatorns(ernas) mått och form (volym, …): … 4.1.11.2.1.3. Typ av katalys: … 4.1.11.2.1.4. Total mängd ädelmetall: … 4.1.11.2.1.5. Relativ koncentration: … 4.1.11.2.1.6. Substrat (struktur och material): … 4.1.11.2.1.7. Celltäthet: … 4.1.11.2.1.8. Typ av hölje för katalysator(er): … 4.1.11.2.1.9. Katalysatorns(ernas) placering (plats och referensavstånd i avgassystemet): … Regenereringssystem/metod för efterbehandlingssystem för avgaser, beskrivning: 4.1.11.2.1.10.1. Antal körningscykler av typ I eller motsvarande provningsbänkscykler mellan två cykler då regenereringsfaser inträffar under de förhållanden som motsvarar provning av typ I (avståndet ”D” i figur 10/1 i bilaga 10): … 4.1.11.2.1.10.2. Beskrivning av den metod som används för att bestämma antalet cykler mellan två cykler då regenereringsfaser inträffar: … 4.1.11.2.1.10.3. Parametrar för att bestämma den laddningsnivå som krävs innan regenerering inträffar (t.ex. temperatur, tryck osv.): … 4.1.11.2.1.10.4. Beskrivning av den metod som används för att ladda systemet under det provningsförfarande som beskrivs i punkt 3.1 i bilaga 10: … Syrgasgivare: typ 4.1.11.2.1.11.1. Syrgasgivarens placering: … 4.1.11.2.1.11.2. Syrgasgivarens regleringsområde: … Luftinsprutning: ja/nej (1) 4.1.11.2.2.1. Typ (pulserad luft, luftpump, …): … Avgasåterföring: ja/nej (1) 4.1.11.2.3.1. Egenskaper (flöde, …): … 4.1.11.2.4. Evaporativt avgasreningssystem. Fullständig detaljerad beskrivning av anordningarna och deras inställning: … Ritning över det evaporativa reningssystemet: … Ritning av kolbehållaren: … Ritning av bränsletanken med angivande av volym och material: … Partikelfälla: ja/nej (1) 4.1.11.2.5.1. Partikelfällans mått och form (volym): … 4.1.11.2.5.2. Partikelfällans typ och utformning: … 4.1.11.2.5.3. Partikelfällans placering (referensavstånd i avgassystemet): … Regenereringssystem/metod. Beskrivning och ritning: … 4.1.11.2.5.4.1. Antal körningscykler av typ I eller motsvarande provningsbänkscykler mellan två cykler då regenereringsfaser inträffar under de förhållanden som motsvarar provning av typ I (avståndet ”D” i figur 10/1 i bilaga 10): … 4.1.11.2.5.4.2. Beskrivning av den metod som används för att bestämma antalet cykler mellan två cykler då regenereringsfaser inträffar: … 4.1.11.2.5.4.3. Parametrar för att bestämma den laddningsnivå som krävs innan regenerering inträffar (t.ex. temperatur, tryck osv.): … 4.1.11.2.5.4.4. Beskrivning av den metod som används för att ladda systemet under det provningsförfarande som beskrivs i punkt 3.1 i bilaga 10: … 4.1.11.2.6. Andra system (beskrivning och arbetssätt): … 4.2. Driftstyrenhet 4.2.1. Fabrikat: … 4.2.2. Typ: … 4.2.3. Identifieringsnummer: … 4.3. Transmission Koppling (typ): … 4.3.1.1. Största vridmomentsomvandling: … Växellåda: … 4.3.2.1. Typ: … 4.3.2.2. Placering i förhållande till motorn: … 4.3.2.3. Manövreringsmetod: … 4.3.3. Utväxlingsförhållanden: Utväxlingsförhållanden i växellådan Slutliga utväxlingsförhållanden Totala utväxlingsförhållanden Högsta värde för CVT (5) 1 2 3 4, 5, övriga Lägsta värde för CVT (5) Backväxel 5. HJULUPPHÄNGNING 5.1. Däck och hjul Däck-/hjulkombination(er) (för däck anges dimensionsbeteckning, lägsta belastningstal, symbolen för lägsta hastighetskategori; för hjul anges fälgdimension(er) och pressningsdjup): Axlar 5.1.1.1.1. Axel 1: … 5.1.1.1.2. Axel 2: … 5.1.1.1.3. Axel 3: … 5.1.1.1.4. Axel 4: osv… Övre och undre gräns för rullningsomkrets: Axlar 5.1.2.1.1. Axel 1: … 5.1.2.1.2. Axel 2: … 5.1.2.1.3. Axel 3: … 5.1.2.1.4. Axel 4: osv… 5.1.3. Ringtryck enligt tillverkarens rekommendation: … kPa 6. KAROSSERI Sittplatser: … 6.1.1. Antal sittplatser: … (1) Stryk det som inte är tillämpligt. (2) Detta värde skall avrundas till närmaste tiondedels millimeter. (3) Detta värde skall beräknas med π = 3,1416 och avrundas till närmaste cm3. (4) Ange tolerans. (5) CVT – Kontinuerligt varierbar transmission

BILAGA 2 VÄSENTLIGA EGENSKAPER HOS DET FORDON SOM DRIVS ENDAST MED ELDRIFT OCH UPPGIFTER OM PROVNINGARNAS UTFÖRANDE (1) Följande uppgifter skall, i den mån de är tillämpliga, inges i tre exemplar och innehålla en sammanfattning. Om det finns ritningar skall dessa vara i lämplig skala och tillräckligt detaljerade. De skall framläggas i A4-format eller vikta till detta format. I fråga om de funktioner som styrs av mikroprocessorer skall lämpliga uppgifter om användningen lämnas. 1. ALLMÄNT 1.1 Fabrikat (tillverkarens namn): … 1.2 Typ och handelsbeteckning (alla varianter anges): … Typidentifieringsmärkning, om märkningen finns på fordonet: … 1.3.1 Placeringen av detta märke: … 1.4 Fordonskategori: … 1.5 Tillverkarens namn och adress: … 1.6 Namn- och adressuppgifter gällande tillverkarens befullmäktigade ombud, i förekommande fall: … 2. FORDONETS ALLMÄNNA KONSTRUKTIONSEGENSKAPER 2.1 Fotografier och/eller ritningar av ett representativt fordon: … 2.2 Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar): … 3. VIKTER (i kilogram) (hänvisning görs till ritning, när så är lämpligt) 3.1 Fordonets vikt i körklart skick med karosseri, eller chassits vikt med hytt om tillverkaren inte monterar karosseriet (inkl. kylvätska, oljor, bränsle, verktyg, reservhjul och förare): … 3.2 Den högsta tekniskt tillåtna lastade vikt som uppgetts av tillverkaren: … 4. BESKRIVNING AV DRIVANORDNINGEN OCH DESS BESTÅNDSDELAR 4.1 Allmän beskrivning av eldrift 4.1.1 Fabrikat: … 4.1.2 Typ: … 4.1.3 Användning (2): Centralmotor/flera motorer (antal): … 4.1.4 Transmissionsanordning: parallell/transaxiell/andra, skall preciseras: … … 4.1.5 Provningsspänning: … V 4.1.6 Nominellt motorvarvtal: … min–1 4.1.7 Högsta motorvarvtal: … min–1 eller alternativt: reducering av utgående axel/växellådans varvtal (ilagd växel anges): … min–1 4.1.8 Varvtal vid högsta effekt (3): … min–1 4.1.9 Högsta effekt: … kW 4.1.10 Högsta effekt under 30 minuter: … kW 4.1.11 Flexibelt område (där P ≥ 90 % av högsta effekt): varvtal vid början av området: … min–1 varvtal vid slutet av området: … min–1 4.2 Drivbatteri 4.2.1 Batteriets varunamn och märke: … 4.2.2 Slag av elektrokemiskt par: … 4.2.3 Märkspänning: … V 4.2.4 Batteriets högsta effekt under 30 minuter (konstant energiurladdning): … kW Batteriprestanda vid 2 h urladdning (konstant energi eller konstant strömstyrka) (2): 4.2.5.1 Batteriets energiinnehåll: … kWh 4.2.5.2 Batteriets kapacitet: … Ah in 2 h 4.2.5.3 Spänning efter urladdning: … V 4.2.6 Angivande av det urladdningsslut som medför nödtvunget stopp för fordonet (4): … 4.2.7 Batteriets vikt: … kg 4.3 Elmotor Arbetssätt: 4.3.1.1 likström/växelström (2)/antal faser: … 4.3.1.2 separat uppmagnetisering/serie/sammansatt (2) 4.3.1.3 synkron/asynkron (2) 4.3.1.4 lindad rotor/med permanenta magneter/med hus (2) 4.3.1.5 antal poler i motorn: … 4.3.2 Svängmassa: … 4.4 Energireglering 4.4.1 Fabrikat: … 4.4.2 Typ: … 4.4.3 Reglerprincip: vektor/öppen slinga/sluten/annan (skall specificeras) (2): … 4.4.4 Största effektiva strömstyrka som överförts till motorn (3): … A under … sekunder 4.4.5 Använt spänningsområde: … V till … V 4.5 Kylsystem: motor : vätska/luft (2) styranordning : vätska/luft (2) Vätskekylningsutrustningens egenskaper: 4.5.1.1 Slag av vätska … cirkulationspumpar: ja/nej (2) 4.5.1.2 Pumpens egenskaper eller fabrikat och typ(er): … 4.5.1.3 Termostat: inställning: … 4.5.1.4 Kylare: ritning(ar) eller fabrikat och typ(er): … 4.5.1.5 Avlastningsventil: tryckinställning: … 4.5.1.6 Fläkt: egenskaper eller fabrikat och typ(er): … 4.5.1.7 Fläktkanal: … Luftkylningsutrustningens egenskaper 4.5.2.1 Kompressor: egenskaper eller fabrikat, typ(er): … 4.5.2.2 Normal luftledning: … 4.5.2.3 Temperaturregleringssystem: ja/nej (2) 4.5.2.4 Kort beskrivning: … 4.5.2.5 Luftfilter: … fabrikat: … typ(er): … Temperaturer som medges av tillverkaren högsta temperatur Motorns utlopp: … °C styranordningens inlopp: … °C vid motorns referenspunkt(er): … °C Vid styranordningens referenspunkt(er): … °C 4.6 Isoleringskategori: … 4.7 Internationell skyddskod (IP-kod): … Smörjsystemets arbetssätt (2): Lager: friktion/kulor Smörjmedel: fett/olja Tätning: ja/nej Cirkulation: med/utan 4.9 Beskrivning av transmissionen 4.9.1 Drivhjul: främre/bakre/4 × 4 (2) 4.9.2 Typ av växel: manuell/automatisk (2) Antal växlar: … Växel Hjulvarvtal Utväxlingsförhållande Motorvarvtal 1 2 3 4 5 Backväxel lägsta CVT (kontinuerligt varierbar transmission): … högsta CVT: … 4.9.4 Rekommendationer för växling 1 → 2: … 2 → 1: … 2 → 3: … 3 → 2: … 3 → 4: … 4 → 3: … 4 → 5: … 5 → 4: … överväxel i: … överväxel ur: … 5. LADDNING 5.1 Laddare: i fordonet/extern (2) I fråga om en extern enhet definieras laddaren (varumärke, modell): … … 5.2 Beskrivning av laddningens normalprofil: … Specifikation av nät: 5.3.1 Typ av nät: enfas/trefas (2) 5.3.2 Spänning: … 5.4 Viloperiod som rekommenderas mellan urladdningens avslutning och uppladdningens inledning: … 5.5 Teoretisk varaktighet för en fullständig uppladdning: … 6. HJULUPPHÄNGNING 6.1 Däck och hjul Däck-/hjulkombination(er) (för däck anges dimensionsbeteckning, lägsta belastningstal, symbolen för lägsta hastighetskategori; för hjul anges fälgdimension(er) och pressningsdjup): … Axlar 6.1.1.1.1 Axel 1: … 6.1.1.1.2 Axel 2: … 6.1.1.1.3 Axel 3: … 6.1.1.1.4 Axel 4: osv. … Övre och undre gräns för rullningsomkrets: … Axlar 6.1.2.1.1 Axel 1: … 6.1.2.1.2 Axel 2: … 6.1.2.1.3 Axel 3: … 6.1.2.1.4 Axel 4: osv. … 6.1.3 Ringtryck enligt tillverkarens rekommendation: … kPa 7. KAROSSERI Sittplatser: … 7.1.1 Antal sittplatser: … 8. SVÄNGMASSA 8.1 Motsvarande svängmassa för komplett framaxel: … 8.2 Motsvarande svängmassa för komplett bakaxel: … (1) För icke-konventionella motorer eller system skall tillverkaren lämna uppgifter som motsvarar dem som krävs nedan. (2) Stryk det som inte är tillämpligt. (3) Ange tolerans. (4) Om tillämpligt.

BILAGA 3 VÄSENTLIGA EGENSKAPER HOS DET FORDON SOM DRIVS MED HYBRIDELDRIFT OCH UPPGIFTER OM PROVNINGARNAS UTFÖRANDE Följande uppgifter skall, i den mån de är tillämpliga, inges i tre exemplar och innehålla en sammanfattning. Om det finns ritningar skall dessa vara i lämplig skala och tillräckligt detaljerade. De skall framläggas i A4-format eller vikta till detta format. I fråga om de funktioner som styrs av mikroprocessorer skall lämpliga uppgifter om användningen lämnas. 1. ALLMÄNT 1.1 Fabrikat (tillverkarens namn): … 1.2 Typ och handelsbeteckning (alla varianter anges): … Typidentifieringsmärkning, om märkningen finns på fordonet: … 1.3.1 Placeringen av detta märke: … 1.4 Fordonskategori: … 1.5 Tillverkarens namn och adress: … 1.6 Namn- och adressuppgifter gällande tillverkarens befullmäktigade ombud, i förekommande fall: … 2. FORDONETS ALLMÄNNA KONSTRUKTIONSEGENSKAPER 2.1 Fotografier och/eller ritningar av ett representativt fordon: … 2.2 Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar): … 3. VIKTER (i kilogram) (hänvisning görs till ritning, när så är lämpligt) 3.1 Fordonets vikt i körklart skick med karosseri, eller chassits vikt med hytt om tillverkaren inte monterar karosseriet (inkl. kylvätska, oljor, bränsle, verktyg, reservhjul och förare): … 3.2 Den högsta tekniskt tillåtna lastade vikt som uppgetts av tillverkaren: … 4. BESKRIVNING AV DRIVANORDNINGEN OCH DESS BESTÅNDSDELAR 4.1 Beskrivning av hybridelfordonet 4.1.1 Kategori av hybridelfordon: extern uppladdning/icke-extern uppladdning av fordonet (1) Strömställare för driftsinställning: med/utan (1) Valbara inställningar: Endast eldrift ja/nej (1) Endast bränsledrift ja/nej (1) Hybridinställningar ja/nej (1)(om ja, en kort beskrivning) Allmän beskrivning av hybrideldrift 4.1.3.1 Ritning över hybriddriftssystemets uppbyggnad (motor/transmissionskombination (1)): 4.1.3.2 Beskrivning av den allmänna hybriddriftens arbetssätt: … 4.1.4 Fordonets räckvidd med eldrift (enligt bilaga 9): … km 4.1.5 Tillverkarens rekommendation för prekonditionering: … 4.2 Förbränningsmotor 4.2.1 Motortillverkare: … Tillverkarens motorkod (såsom utmärkt på motorn eller andra metoder för identifiering): … 4.2.2.1 Arbetssätt: gnisttändning/kompressionständning, fyrtakts-/tvåtakts (1) Cylindrarnas antal, placering och tändföljd: … 4.2.2.2.1 Cylinderdiameter (2): … mm 4.2.2.2.2 Slaglängd (2): … mm 4.2.2.3 Motorns slagvolym (3): … cm3 4.2.2.4 Volymetriskt kompressionsförhållande (4): … 4.2.2.5 Ritningar över förbränningskammare och kolvens överdel: … 4.2.2.6 Tomgångsvarvtal (4): … 4.2.2.7 Kolmonoxidhalt i volymprocent i avgaserna med motorn på tomgång: … (enligt tillverkarens specifikationer) (4) 4.2.2.8 Högsta nettoeffekt: … kW vid … min–1 Bränsle: bensin/blyfri bensin/dieselolja/motorgas/naturgas (1) 4.2.3.1 Research-oktantal (RON): … 4.2.4 Bränslematning Med förgasare: ja/nej (1) 4.2.4.1.1 Fabrikat: … 4.2.4.1.2 Typ(er): … 4.2.4.1.3 Antal monterade: … Justeringar (4): 4.2.4.1.4.1 Munstycken: … 4.2.4.1.4.2 Venturirör: … 4.2.4.1.4.3 Flottörkammarnivå: … 4.2.4.1.4.4 Flottörvikt: … 4.2.4.1.4.5 Flottörnål: … Kallstartsystem: manuellt/automatiskt (1) 4.2.4.1.5.1 Funktionssätt: … 4.2.4.1.5.2 Funktionsbegränsningar/inställningar (1) (4): … Genom bränsleinsprutning (endast kompressionständning): ja/nej (1) 4.2.4.2.1 Systembeskrivning: … 4.2.4.2.2 Arbetssätt: direkt insprutning/förkammare/virvelkammare (1) Insprutningspump 4.2.4.2.3.1 Fabrikat: … 4.2.4.2.3.2 Typ(er): … 4.2.4.2.3.3 Största bränslematning (1) (4): … mm3/slag eller cykel vid ett pumpvarvtal av (1) (4): … min–1 eller karakteristisk kurva: … 4.2.4.2.3.4 Munstyckesreglering (4): … 4.2.4.2.3.5 Förinsprutningskurva (4): … 4.2.4.2.3.6 Kalibreringsförfarande: provningsbänk/motor (1) Regulator 4.2.4.2.4.1 Typ: … Brytpunkt: … 4.2.4.2.4.2.1 Brytpunkt vid belastning: … min–1 4.2.4.2.4.2.2 Brytpunkt utan belastning: … min–1 4.2.4.2.4.3 Tomgångsvarvtal: … min–1 Insprutare: 4.2.4.2.5.1 Fabrikat: … 4.2.4.2.5.2 Typ(er): … 4.2.4.2.5.3 Öppningstryck (4): … kPa eller karakteristisk kurva: … Kallstartsystem 4.2.4.2.6.1 Fabrikat: … 4.2.4.2.6.2 Typ(er): … 4.2.4.2.6.3 Beskrivning: … Hjälpstartanordning 4.2.4.2.7.1 Fabrikat: … 4.2.4.2.7.2 Typ(er): … 4.2.4.2.7.3 Beskrivning: … Med bränsleinsprutning (endast gnisttändning): ja/nej (1) 4.2.4.3.1 Systembeskrivning: … 4.2.4.3.2 Arbetssätt (1): insugningsrör (enkelt/flerpunkts-)/direktinsprutning/annat (specificeras) Styrenhet – typ (eller nr): … uppgifter som skall anges vid kontinuerlig insprutning, för andra systemanges motsvarande uppgifter Bränsleregulator – typ: … Luftflödesgivare - typ: … Bränslefördelare - typ: … Tryckregulator - typ: … Mikrobrytare – typ: … Justerskruv för tomgång - typ: … Spjällanslutningshus - typ: … Vattentemperaturgivare - typ: … Lufttemperaturgivare - typ: … Lufttemperaturomkopplare - typ: … Elektromagnetiskt störningsskydd: … Beskrivning och/eller ritning: … 4.2.4.3.3 Fabrikat: … 4.2.4.3.4 Typ(er): … 4.2.4.3.5 Insprutare: Öppningstryck (4): … kPa eller karakteristisk kurva (4): … 4.2.4.3.6 Munstyckesreglering: … Kallstartsystem: … 4.2.4.3.7.1 Funktionssätt: … 4.2.4.3.7.2 Funktionsbegränsningar/inställningar (1) (4): … Matningspump 4.2.4.4.1 Tryck (4): … kPa eller karakteristisk kurva: … Tändning 4.2.5.1 Fabrikat: … 4.2.5.2 Typ(er): … 4.2.5.3 Arbetssätt: … 4.2.5.4 Förtändningskurva (4): … 4.2.5.5 Statisk förtändning (4) … grader före dödpunkten (TDC) 4.2.5.6 Brytarspetsarnas spel (4): … 4.2.5.7 Kamvinkel (4): … Tändstift 4.2.5.8.1 Fabrikat: … 4.2.5.8.2 Typ: … 4.2.5.8.3 Tändstiftens elektrodavstånd: … mm Tändspole 4.2.5.9.1 Fabrikat: … 4.2.5.9.2 Typ: … Tändningskondensator 4.2.5.10.1 Fabrikat: … 4.2.5.10.2 Typ: … 4.2.6 Kylsystem: vätska/luft (1) Insugningssystem: Turboaggregat: ja/nej (1) 4.2.7.1.1 Fabrikat: … 4.2.7.1.2 Typ(er): … 4.2.7.1.3 Beskrivning av systemet (högsta laddningstryck: … kPa, avgasport) 4.2.7.2 Intercooler: ja/nej (1) Beskrivning och ritningar av insugningsrör med tillbehör (övertryckskammare, uppvärmningsanordning, extra luftintag osv.): … 4.2.7.3.1 Beskrivning av insugningsrör (ritningar och/eller fotografier): … Luftfilter, ritningar: …, eller 4.2.7.3.2.1 Fabrikat: … 4.2.7.3.2.2 Typ(er): … Insugningsljuddämpare, ritningar: …, eller 4.2.7.3.3.1 Fabrikat: … 4.2.7.3.3.2 Typ(er): … Avgassystem 4.2.8.1 Beskrivning och ritningar av avgassystemet: … Ventilernas öppnings- och stängnings eller motsvarande uppgifter: 4.2.9.1 Ventilernas största lyftning, öppnings- och stängningsvinklar eller uppgifter om inställning för alternativa fördelningssystem i förhållande till dödpunkter: … 4.2.9.2 Referens- och/eller inställningsvärden (1): … Använt smörjmedel: 4.2.10.1 Fabrikat: … 4.2.10.2 Typ: … Åtgärder som vidtagits mot luftföroreningar: 4.2.11.1 Anordning för återföring av vevhusgaser (beskrivning och ritningar): … Ytterligare reningsanordningar (i förekommande fall, och om de inte finns under någon annan rubrik): … Katalysator: ja/nej (1) 4.2.11.2.1.1 Antal katalysatorer och beståndsdelar: … 4.2.11.2.1.2 Katalysatorns(ernas) mått och form (volym, …): … 4.2.11.2.1.3 Typ av katalys: … 4.2.11.2.1.4 Total mängd ädelmetall: … 4.2.11.2.1.5 Relativ koncentration: … 4.2.11.2.1.6 Substrat (struktur och material): … 4.2.11.2.1.7 Celltäthet: … 4.2.11.2.1.8 Typ av hölje för katalysator(er): … 4.2.11.2.1.9 Katalysatorns(ernas) placering (plats och referensavstånd i avgassystemet): … Syrgasgivare: typ … 4.2.11.2.1.10.1 Syrgasgivarens placering: … 4.2.11.2.1.10.2 Syrgasgivarens reglerområde: … Luftinsprutning: ja/nej (1) 4.2.11.2.2.1 Typ (pulserad luft, luftpump, …): … Återföring av avgaser (EGR): ja/nej (1) 4.2.11.2.3.1 Egenskaper (flöde, …): … 4.2.11.2.4 Evaporativt utsläppsreningssystem. Fullständig detaljbeskrivning av anordningarna och deras inställning: … Ritning över det evaporativa reningssystemet: … Ritning av kolbehållaren: … Ritning av bränsletanken med angivande av volym och material: … Partikelfälla: ja/nej (1) 4.2.11.2.5.1 Partikelfällans mått och form (volym): … 4.2.11.2.5.2 Partikelfällans typ och utformning: … 4.2.11.2.5.3 Partikelfällans placering (referensavstånd i avgassystemet): … 4.2.11.2.6 Andra system (beskrivning och arbetssätt): … 4.3 Drivbatteri/energilagringsanordning Beskrivning av energilagringsanordningen: (batteri, kondensator, svänghjul/generator…): … 4.3.1.1 Fabrikat: … 4.3.1.2 Typ: … 4.3.1.3 Identifieringsnummer: … 4.3.1.4 Elektrokemiskt par: … 4.3.1.5 Energi: … (för batteri: spänning och laddning Ah i 2 h, för kondensator: J, …) 4.3.1.6 Laddare: i fordonet/extern/utan (1) 4.4 Elmaskiner (varje typ av elmaskiner beskrivs separat) 4.4.1 Fabrikat: … 4.4.2 Typ: … Primär användning: drivmotor/generator (1) 4.4.3.1 Vid användning som drivmotor: centralmotor/flera motorer (1) (antal): … 4.4.4 Högsta effekt: … kW Arbetssätt: 4.4.5.1 Likström/växelström/antal faser (1): … 4.4.5.2 separat uppmagnetisering/serie/sammansatt (1) 4.4.5.3 synkron/asynkron (1) 4.5 Driftstyrenhet 4.5.1 Fabrikat: … 4.5.2 Typ: … 4.5.3 Identifieringsnummer: … 4.6 Effektreglage 4.6.1 Fabrikat: … 4.6.2 Typ: … 4.6.3 Identifieringsnummer: … 4.7 Transmission Koppling (typ): … 4.7.1.1 Största vridmomentsomvandling: … Växellåda: … 4.7.2.1 Typ: … 4.7.2.2 Placering i förhållande till motorn: … 4.7.2.3 Manövreringsmetod: … 4.7.3 Utväxlingsförhållanden Utväxlingsförhållanden i växellådan Slutliga utväxlingsförhållanden Totala utväxlingsförhållanden Högsta värde för CVT (5) 1 2 3 4, 5, övriga Lägsta värde för CVT (5) Backväxel 5. HJULUPPHÄNGNING 5.1 Däck och hjul Däck-/hjulkombination(er) (för däck anges dimensionsbeteckning, lägsta belastningstal, symbolen för lägsta hastighetskategori; för hjul anges fälgdimension(er) och pressningsdjup): … Axlar 5.1.1.1.1 Axel 1: … 5.1.1.1.2 Axel 2: … 5.1.1.1.3 Axel 3: … 5.1.1.1.4 Axel 4: osv… Övre och undre gräns för rullningsomkrets: … Axlar 5.1.2.1.1 Axel 1: … 5.1.2.1.2 Axel 2: … 5.1.2.1.3 Axel 3: … 5.1.2.1.4 Axel 4: osv… 5.1.3 Ringtryck enligt tillverkarens rekommendation: … kPa 6. KAROSSERI Sittplatser: … 6.1.1 Antal sittplatser: … 7. SVÄNGMASSA 7.1 Motsvarande svängmassa för komplett framaxel: … 7.2 Motsvarande svängmassa för komplett bakaxel: … (1) Stryk det som inte är tillämpligt. (2) Detta värde skall avrundas till närmaste tiondedels millimeter. (3) Detta värde skall beräknas med π = 3,1416 och avrundas till närmaste cm3. (4) Ange tolerans. (5) CVT – kontinuerligt varierbar transmission

BILAGA 4 MEDDELANDE (Maximiformat: A4 [210 x 297 mm]) ( 1 ) Utfärdat av: Myndighetens namn: … … …

avseende (2): BEVILJAT TYPGODKÄNNANDE UTÖKAT TYPGODKÄNNANDE ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE AVSLAGEN ÅTERKALLAT TYPGODKÄNNANDE TILLVERKNINGENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE för en fordonstyp enligt föreskrifter nr 101 Typgodkännande nr: … Utökning nr: … 1. Fordonets handelsnamn eller varumärke: … 2. Fordonstyp: … 3. Fordonskategori: … 4. Tillverkarens namn och adress: … 5. Namn- och adressuppgifter gällande tillverkarens ombud, i förekommande fall: … Beskrivning av fordonet: … 6.1 Fordonets vikt i körklart skick: … 6.2 Högsta tillåtna vikt: … 6.3 Chassityp: sedan/herrgårdsvagn/kupé (2) 6.4 Drift: framhjuls-/bakhjuls-/fyrhjuls- (2) 6.5 Fordon med endast eldrift: ja/nej (2) Hybridelfordon: ja/nej (2) 6.6.1 Kategori av hybridelfordon: extern uppladdning/icke-extern uppladdning av fordonet (2) 6.6.2 Strömställare för driftsinställning: med/utan (2) 6.7 Förbränningsmotor 6.7.1 Cylindervolym: … 6.7.2 Bränslematning: förgasare/insprutning (2) 6.7.3 Bränsle som rekommenderas av tillverkaren: … 6.7.4 I fråga om motorgas/naturgas (2) det referensbränsle som används för provningen (t.ex. G20, G25): 6.7.5 Högsta motoreffekt: … kW vid: … min–1 6.7.6 Överladdning: ja/nej (2) 6.7.7 Tändning: kompressionständning/gnisttändning (mekanisk eller elektronisk) (2) 6.8 Eldrift (för fordon med endast eldrift eller hybridelfordon) (2) 6.8.1 Högsta nettoeffekt: … kW, vid: … till … min–1 6.8.2 Högsta motoreffekt under 30 minuter: … kW 6.8.3 Arbetssätt: … 6.9 Drivbatteri (för fordon med endast eldrift eller hybridelfordon) 6.9.1 Nominell spänning: … V 6.9.2 Kapacitet (2 h urladdning): … Ah 6.9.3 Batteriets högsta effekt under 30 minuter: … kW 6.9.4 Laddare: i fordonet/extern (2) 6.10 Transmission 6.10.1 Typ av växellåda: manuell/automatisk/variabel transmission (2) 6.10.2 Antal växlar: … 6.10.3 Totala växlingsförhållanden (inkl. däckens rullningsomkrets under belastning): väghastigheter (km/h) vid motorvarvtalet 1 000 (min–1): Första växeln: … Andra växeln: … Tredje växeln: … Fjärde växeln: … Femte växeln: … Överväxel: … 6.10.4 Slutligt utväxlingsförhållande: … 6.11 Däck Typ: … Storlek: … Rullningsomkrets under belastning: … 7. PROVNINGSRESULTAT 7.1 Fordon med förbränningsmotor och hybridelfordon med icke-extern uppladdning (2) Vikten hos utsläppen av CO2 7.1.1.1 Stadskörning: … g/km 7.1.1.2 Landsvägskörning: … g/km 7.1.1.3 Kombinerad körning: … g/km Bränsleförbrukning (3) (4) 7.1.2.1 Bränsleförbrukning (stadskörning): … l/100 km 7.1.2.2 Bränsleförbrukning (landsvägskörning): … l/100 km 7.1.2.3 Bränsleförbrukning (kombinerad körning): … l/100 km 7.1.3 För de fordon som endast drivs med en förbränningsmotor och som är utrustade med periodiskt regenererande system enligt definition i punkt 2.16 i dessa föreskrifter skall provningsresultaten multipliceras med den faktor Ki som erhålls från bilaga 10. 7.2 Fordon med endast eldrift (2) Mätning av elenergiförbrukningen 7.2.1.1 Elenergiförbrukning: … Wh/km 7.2.1.2 Total tid utanför toleransen för cykelns utförande: … sek Mätning av räckvidd: 7.2.2.1 Räckvidd: … km 7.2.2.2 Total tid utanför toleransen för cykelns utförande: … sek 7.3 Hybridelfordon med extern uppladdning 7.3.1 Vikten hos utsläppen av CO2 (villkor A, kombinerad (5)): … g/km 7.3.2 Vikten hos utsläppen av CO2 (villkor B, kombinerad (5)): … g/km 7.3.3 Vikten hos utsläppen av CO2 (viktad, kombinerad (5)): … g/km 7.3.4 Bränsleförbrukning (villkor A, kombinerad (5)): … l/100 km 7.3.5 Bränsleförbrukning (villkor B, kombinerad (5)): … l/100 km 7.3.6 Bränsleförbrukning (viktad, kombinerad (5)): … l/100 km 7.3.7 Elenergiförbrukning (villkor A, kombinerad (5)): … Wh/km 7.3.8 Elenergiförbrukning (villkor B, kombinerad (5)): … Wh/km 7.3.9 Elenergiförbrukning (viktad och kombinerad (5)): … Wh/km 7.3.10 Räckvidd med eldrift: … km 8. Fordonet inlämnat för typgodkännande den: … 9. Den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningarnas utförande: … 10. Numret på den rapport som utfärdats av tjänsten i fråga: … 11. Datum för den rapport som utfärdats av tjänsten i fråga: … 12. Typgodkännande beviljat/utökat/ansökan avslagen/återkallat (2) 13. Skäl för utökning (i förekommande fall): … 14. Anmärkningar: … 15. Typgodkännandemärkets placering på fordonet: … 16. Ort: … 17. Datum: … 18. Underskrift: … (1) Det särskilda landsnumret för det land som beviljat/utökat/avslagit ansökan om/återkallat typgodkännande (se bestämmelser för typgodkännande i dessa föreskrifter). (2) Stryk det som inte är tillämpligt. (3) Upprepas för bensin och gasformigt bränsle i fråga om ett fordon som kan köras med antingen bensin eller ett gasformigt bränsle. (4) För fordon som drivs med naturgas ersätts enheten l/100 km med m3/km. (5) Mäts för den kombinerade cykeln, dvs. del 1 (stadskörning) och del 2 (landsvägskörning) tillsammans.

BILAGA 5 TYPGODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNING FÖRLAGA A (Se punkt 4.4 i dessa föreskrifter) Ovanstående typgodkännandemärke, anbringat på ett fordon, visar att den berörda fordonstypen med avseende på mätning av utsläpp av CO2 och bränsleförbrukning eller mätning av elenergiförbrukning och räckvidd med eldrift typgodkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 101 med typgodkännandenummer 002492. De två första siffrorna i typgodkännandenumret anger att typgodkännandet beviljats enligt kraven i föreskrifter nr 101 i deras ursprungliga lydelse. FÖRLAGA B (Se punkt 4.5 i dessa föreskrifter) Ovanstående typgodkännandemärke, anbringat på ett fordon, visar att den berörda fordonstypen godkänts i Nederländerna (E4) enligt föreskrifter nr 101 och 83 (1). De två första siffrorna i typgodkännandenumren anger att, vid de datum då respektive typgodkännanden utfärdades, förelåg föreskrifter nr 101 i deras ursprungliga lydelse och att ändringsserie 02 redan ingick i föreskrifter nr 83. (1) Det andra numret ges endast som ett exempel.

BILAGA 6 METOD FÖR MÄTNING AV KOLDIOXIDUTSLÄPP FRÅN OCH BRÄNSLEFÖRBRUKNING HOS DE FORDON SOM ENDAST DRIVS MED FÖRBRÄNNINGSMOTOR 1. SPECIFICERING AV PROVNINGEN 1.1 Utsläpp av koldioxid (CO2) från och bränsleförbrukning i de fordon som endast drivs med en förbränningsmotor skall bestämmas enligt förfarandet för provning av typ I i bilaga 4 till föreskrifter nr 83, i kraft vid tiden för typgodkännandet av fordonet. 1.2 Utsläppen av koldioxid (CO2) och bränsleförbrukningen skall bestämmas separat för den angivna körcykelns del 1 (stadskörning) och del 2 (landsvägskörning). Utöver villkoren i bilaga 4 till föreskrifter nr 83, i kraft vid tiden för typgodkännandet av fordonet, skall följande villkor gälla: 1.3.1 Endast den utrustning som krävs för att köra fordonet under provningen skall användas. Om det finns en manuellt styrd anordning för temperaturen på inloppsluften till motorn skall den stå i det läge som av tillverkaren föreskrivs för den omgivande temperatur vid vilken provningen utförs. De tilläggsanordningar som krävs för fordonets normala drift skall i allmänhet vara i gång. 1.3.2 Om kylfläkten är temperaturstyrd skall den vara inställd för normal drift av fordonet. Passagerarutrymmets värmesystem skall vara avstängt liksom, eventuella luftkonditioneringssystem, men sådana systems kompressor skall arbeta normalt. 1.3.3 Om ett turboaggregat monterats skall det vara inställt för normal drift enligt provningsvillkoren. 1.3.4 Alla smörjmedel skall vara rekommenderade av fordonstillverkaren och anges i provningsrapporten. 1.3.5 Däcken skall vara av en typ som av fordonstillverkaren anges som originalutrustning och vara pumpade till det ringtryck som rekommenderas för provningens belastning och hastigheter. Ringtryckvärdena skall anges i provningsrapporten. 1.4 Beräkning av värden för CO2 och bränsleförbrukning Vikten av utsläppen av CO2, uttryckt i g/km, skall beräknas ur mätresultaten och med användande av bestämmelserna i definitionen i tillägg 8 till bilaga 4 till föreskrifter nr 83, i kraft vid tiden för typgodkännandet av fordonet. 1.4.1.1 För denna beräkning skall densiteten hos CO2 vara QCO2 = 1,964 g/liter. 1.4.2 Bränsleförbrukningsvärdena skall beräknas ur de utsläpp av kolväten, kolmonoxid och koldioxid som bestämts med mätresultaten och med användande av bestämmelserna i definitionen i tillägg 8 till bilaga 4 till föreskrifter nr 83, i kraft vid tiden för typgodkännandet av fordonet. 1.4.3 Bränsleförbrukningen, uttryckt i liter per 100 km (för bensin, motorgas eller diesel) eller i m3 per 100 km (för naturgas), beräknas med hjälp av följande formler: a) för fordon med en gnisttändningsmotor som drivs med bensin: FC = (0,1154/D) · [(0,866 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)] b) för fordon med en gnisttändningsmotor som drivs med motorgas: FCnorm = (0,1212/0,538) · [(0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)] Om sammansättningen av det bränsle som används för provningen skiljer sig från den sammansättning som antas för beräkning av den normaliserade förbrukningen kan, på tillverkarens begäran en korrektionsfaktor, cf, tillämpas enligt följande: FCnorm = (0,1212/0,538) · (cf) · [(0,825 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)] Den korrektionsfaktor, cf, som kan tillämpas bestäms enligt följande: cf = 0,825 + 0,0693 · nactual där: nactual = det verkliga förhållandet H/C i det bränsle som används c) för fordon med en gnisttändningsmotor som drivs med naturgas: Fcnorm = (0,1336/0,654) · [(0,749 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)] d) för fordon med en kompressionständningsmotor: FC = (0,1155/D) · [(0,866 · HC) + (0,429 · CO) + (0,273 · CO2)] I dessa formler betyder: FC = bränsleförbrukningen i liter per 100 km (för bensin, motorgas eller diesel) eller i m3 per 100 km (för naturgas) HC = de uppmätta utsläppen av kolväten i g/km CO = de uppmätta utsläppen av kolmonoxid i g/km CO2 = de uppmätta utsläppen av koldioxid i g/km D = provningsbränslets densitet. I fråga om gasformiga bränslen är detta densiteten vid 15 °C.

BILAGA 7 METOD FÖR MÄTNING AV ELENERGIFÖRBRUKNINGEN I FORDON SOM ENDAST DRIVS MED EL 1. PROVNINGSFÖRLOPP 1.1 Sammansättning Provningsförloppet utgörs av två delar (se figur 1): a) En stadskörningscykel som består av fyra grundläggande stadskörningscykler. b) En landsvägskörningscykel. I fråga om en manuell växel med flera växlar, växlar föraren enligt tillverkarens anvisningar. Om fordonet har flera körlägen, som kan väljas av föraren, skall föraren välja det som bäst överensstämmer med målkurvan. Figur 1 Provningsförlopp – fordon i kategorierna M1 och N1 Teoretisk körsträcka = 11 022 m Medelhastighet = 33,6 km/h 1.2 Stadskörningscykel Stadskörningscykeln består av fyra grundläggande cykler om vardera 195 sekunder och varar i totalt 780 sekunder. En beskrivning av den grundläggande stadskörningscykeln ges i figur 2 och i tabell 1. Figur 2 Grundläggande stadskörningscykel (195 sekunder) Tabell 1 Grundläggande stadskörningscykel Åtgärd nr Typ av åtgärd Läge nr Acceleration (m/s2) Hastighet (km/h) Åtgärdens varaktighet (s) Lägets varaktighet (s) Total tid (s) 1 Stopp 1 0,00 0 11 11 11 2 Acceleration 2 1,04 0-15 4 4 15 3 Konstant hastighet 3 0,00 15 8 8 23 4 Deceleration 4 –0,83 15-0 5 5 28 5 Stopp 5 0,00 0 21 21 49 6 Acceleration 6 0,69 0-15 6 12 55 7 Acceleration 0,79 15-32 6 61 8 Konstant hastighet 7 0,00 32 24 24 85 9 Deceleration 8 –0,81 32-0 11 11 96 10 Stopp 9 0,00 0 21 21 117 11 Acceleration 10 0,69 0-15 6 26 123 12 Acceleration 0,51 15-35 11 134 13 Acceleration 0,46 35-50 9 143 14 Konstant hastighet 11 0,00 50 12 12 155 15 Deceleration 12 –0,52 50-35 8 8 163 16 Konstant hastighet 13 0,00 35 15 15 178 17 Deceleration 14 –0,97 35-0 10 10 188 18 Stopp 15 0,00 0 7 7 195

Allmänt i tid (s) i procent (%) Stopp 60 30,77 Acceleration 42 21,54 Konstant hastighet 59 30,26 Deceleration 34 17,44 Totalt 195 100,00

Medelhastighet (km/h) 18,77 Arbetstid (s) 195 Teoretisk körsträcka för grundläggande stadskörningscykel (m) 1 017 Teoretisk körsträcka för fyra grundläggande stadskörningscykler (m) 4 067 1.3 Landsvägskörningscykel Beskrivningen av landsvägskörningscykeln ges i figur 3 och i tabell 2. Figur 3 Landsvägskörningscykel (400 sekunder) Anmärkning: Det förfarande som skall användas när fordonet inte klarar att uppfylla hastighetskraven för denna kurva anges i detalj i punkt 1.4. Tabell 2 Landsvägskörningscykel Åtgärd nr Typ av åtgärd Läge nr Acceleration (m/s2) Hastighet (km/h) Åtgärdens varaktighet (s) Lägets varaktighet (s) Total tid (s) 1 Stopp 1 0,00 0 20 20 20 2 Acceleration 2 0,69 0-15 6 41 26 3 Acceleration 0,51 15-35 11 37 4 Acceleration 0,42 35-50 10 47 5 Acceleration 0,40 50-70 14 61 6 Konstant hastighet 3 0,00 70 50 50 111 7 Deceleration 4 –0,69 70-50 8 8 119 8 Konstant hastighet 5 0,00 50 69 69 188 9 Acceleration 6 0,43 50-70 13 13 201 10 Konstant hastighet 7 0,00 70 50 50 251 11 Acceleration 8 0,24 70-100 35 35 286 12 Konstant hastighet 9 0,00 100 30 30 316 13 Acceleration 10 0,28 100-120 20 20 336 14 Konstant hastighet 11 0,00 120 10 10 346 15 Deceleration 12 –0,69 120-80 16 34 362 16 Deceleration –1,04 80-50 8 370 17 Deceleration –1,39 50-0 10 380 18 Stopp 13 0,00 0 20 20 400

Allmänt i tid (s) I procent (%) Stopp 40 10,00 Acceleration 109 27,25 Konstant hastighet 209 52,25 Deceleration 42 10,50 Totalt 400 100,00

Medelhastighet (km/h) 62,60 Arbetstid (s) 400 Teoretisk körsträcka (m) 6 956 1.4 Toleranser Toleranserna visas i figur 4. Figur 4 Hastighetstolerans Toleranser för hastighet (±2 km/h) och för tid (±1 s) kombineras geometriskt i varje punkt som framgår av figur 4. Under 50 km/h tillåts avvikelser utöver dessa toleranser enligt följande: a) vid växlingar, under högst 5 sekunder, b) upp till fem gånger per timme vid andra tillfällen, under vardera högst 5 sekunder. Den totala tiden utanför toleranserna skall omnämnas i provningsrapporten. Över 50 km/h godtas det att toleranserna överskrids, förutsatt att gaspedalen är helt nedtryckt. 2. PROVNINGSMETOD 2.1 Princip Provningsmetoden nedan medger mätning av elenergiförbrukningen, uttryckt i Wh/km. 2.2 Mätningarnas parametrar, enheter och noggrannhet Parameter Enheter Noggrannhet Upplösning Tid s ±0,1 s 0,1 s Körsträcka m ±0,1 % 1 m Temperatur °C ±1 °C 1 °C Hastighet km/h ±1 % 0,2 km/h Vikt kg ±0,5 % 1 kg Energi Wh ±0,2 % Klass 0,2 s enligt IEC 687 IEC = Internationella elektrotekniska kommissionen 2.3 Fordon 2.3.1 Villkor för fordonet 2.3.1.1 När däcken håller samma temperatur som omgivningen skall fordonsdäcken pumpas till det ringtryck som anges av fordonstillverkaren. 2.3.1.2 De rörliga mekaniska delarna skall ha oljor vars viskositet överensstämmer med fordonstillverkarens anvisningar. 2.3.1.3 Belysnings-, ljussignal- och tilläggsanordningar skall vara avstängda utom de som krävs för fordonets provning och normala användning under dagtid. 2.3.1.4 Alla energilagringssystem som finns för andra ändamål än drift (elektriska, hydrauliska, pneumatiska osv.) skall vara laddade till den högsta nivå som anges av tillverkaren. 2.3.1.5 Om batterierna används vid en högre temperatur än omgivningens skall föraren följa det förfarande som rekommenderas av biltillverkaren för att hålla batteritemperaturen inom normalt driftsområde. Tillverkarens ombud skall kunna styrka att batteriets värmeregleringssystem varken är bortkopplat eller försämrat. 2.3.1.6 Fordonet skall ha körts minst 300 km under sju dagar före provningen med de batterier som är installerade i provningsfordonet. 2.4 Driftssätt Alla provningar skall utföras vid en temperatur mellan 20 °C och 30 °C. I provningsmetoden ingår följande fyra steg: a) Inledande laddning av batteriet. b) Tillämpning två gånger av den cykel som består av fyra grundläggande stadskörningscykler och en landsvägskörningscykel. c) Laddning av batteriet. d) Beräkning av elenergiförbrukningen. Om fordonet behöver flyttas, skall det skjutas till nästa provningsområde (utan återuppladdning). 2.4.1 Inledande laddning av batteriet Laddning av batteriet omfattar följande förfaranden: 2.4.1.1 Urladdning av batteriet Förfarandet inleds med fordonsbatteriets urladdning under körning (på provningsbanan, på en chassidynamometer osv.) med en konstant hastighet av 70 % ± 5 % av fordonets högsta hastighet under 30 minuter. Avbrytande av urladdningen inträffar a) då fordonet inte kan köras med 65 % av den högsta hastigheten under 30 minuter, b) då föraren får en indikation från fordonets standardinstrumentering om att stanna fordonet, eller c) efter det att det körts en sträcka av 100 km. 2.4.1.2. Tillämpning av normal laddning under natt Batteriet skall laddas enligt följande förfarande. 2.4.1.2.1 Normal laddning under natt Laddningen utförs a) med en laddare ombord på fordonet om en sådan monterats, b) med en extern laddare som rekommenderats av tillverkaren och med användande av ett laddningssystem som föreskrivits för normal laddning, och c) i en omgivande temperatur som ligger mellan 20 °C och 30 °C. Detta förfarande utesluter alla typer av specialladdningar som kan vara automatiskt eller manuellt initierade, t.ex. utjämnings- eller underhållsladdningar. Biltillverkaren skall styrka att något specialladdningsförfarande inte förekommit under provningen. 2.4.1.2.2 Kriterier för laddningens avslutande Kriterierna för laddningens avslutande motsvarar en laddningstid av tolv timmar utom om föraren får en klar indikation från standardinstrumenteringen om att batteriet ännu inte är helt laddat. I detta fall är 2.4.1.2.3 Fullt uppladdat batteri Batteriet har laddats enligt förfarandet för laddning under natt tills kriterierna för avslutande av laddning uppfyllts. 2.4.2 Tillämpning av cykeln och mätning av körsträckan Tidpunkten för laddningens avslutande t0 (kontakt ur) rapporteras. Chassidynamometern skall inställas enligt metoden i tillägget till denna bilaga. Med början inom fyra timmar från t0 körs den cykel som består av fyra grundläggande stadskörningscykler och en landsvägskörningscykel två gånger på en chassidynamometer (provningskörsträcka: 22 km, provningens varaktighet: 40 minuter). Vid slutet registreras måttet Dtest för den körda sträckan i km. 2.4.3 Laddning av batteriet Fordonet skall anslutas till nätet inom 30 minuter efter slutförandet av den cykel som består av fyra grundläggande stadskörningscykler och en landsvägskörningscykel och som utförts två gånger. Fordonet skall laddas enligt det normala förfarandet för laddning under natt (se punkt 2.4.1.2 i denna bilaga). Den energimätutrustning som placerats mellan nätuttaget och fordonets laddare mäter den laddningsenergi, E, som tillförs från nätet såväl som dess varaktighet. Laddningen avbryts efter 24 timmar från tidpunkten för den tidigare laddningens avslutande (t0). Anmärkning: Om nätförsörjningen avbryts skall 24-timmarsperioden förlängas med den tid som avbrottet varar. Laddningens giltighet skall diskuteras mellan typgodkännandelaboratoriets tekniska tjänster och fordonstillverkaren. 2.4.4 Beräkning av elenergiförbrukning Mätningarna av energin, E, i Wh och laddningstiden skall registreras i provningsrapporten. Elenergiförbrukningen, c, definieras genom formeln: (uttryckt i Wh/km och avrundat till närmaste heltal) där Dtest är den körsträcka som körs under provningen (i km). Tillägg till bilaga 7 Fastställande av det totala vägmotståndet för ett fordon som endast drivs med el samt kalibrering av dynamometern 1. INLEDNING Syftet med detta tillägg är att fastställa en metod för mätning av det totala vägmotståndet för ett fordon med en statistisk noggrannhet av ±4 % vid konstant hastighet och att reproducera detta uppmätta vägmotstånd på en dynamometer med en noggrannhet av ±5 %. 2. BANANS EGENSKAPER Provningsbanan skall jämn, rak och fri från sådana hinder eller vindbarriärer som ogynnsamt påverkar variationen hos mätning av vägmotstånd. Provningsbanans längsgående lutning får inte överstiga ±2 %. Denna lutning definieras som förhållandet mellan skillnaden i stigning mellan provningsbanans båda ändpunkter och dess totala längd. Dessutom får lutningen lokalt mellan två punkter som ligger 3 m från varandra inte avvika med mer än ±0,5 % från denna längsgående lutning. Provningsbanans tvärsnitt skall ha en välvning som är högst 1,5 %. 3. ATMOSFÄRISKA FÖRHÅLLANDEN 3.1 Vind Provningen skall utföras vid vindhastigheter med ett medelvärde som är lägre än 3 m/s och med topphastigheter som är lägre än 5 m/s. Dessutom skall vindhastighetens komposant vinkelrätt mot provningsbanan vara lägre än 2 m/s. Vindhastigheten skall mätas 0,7 m över banans yta. 3.2 Fuktighet Banan skall vara torr. 3.3 Referensförhållanden Barometertryck H0 = 100 kPa Temperatur T0 = 293 K (20 °C) Luftens densitet d0 = 1,189 kg/m3 3.3.1 Luftens densitet 3.3.1.1 Luftens densitet, beräknad enligt punkt 3.3.1.2 nedan, får under provningen inte avvika med mer än 7,5 % från luftens densitet under referensförhållandena. 3.3.1.2 Luftens densitet skall beräknas med formeln: där dT är luftens densitet under provningen (kg/m3) d0 är luftens densitet under referensförhållanden (kg/m3) HT är det totala barometertrycket under provningen (kPa) TT är den absoluta temperaturen under provningen (K). 3.3.2 Omgivningsförhållanden 3.3.2.1 Omgivningstemperaturen skall ligga mellan 5 (278 K) och 35 °C (308 K) och det barometriska trycket mellan 91 kPa och 104 kPa. Den relativa luftfuktigheten skall vara lägre än 95 %. 3.3.2.2 Med tillverkarens medgivande får emellertid provningarna utföras vid lägre omgivningstemperaturer, ned till 1 °C. I detta fall skall den korrektionsfaktor som beräknats för 5 °C användas. 4. FÖRBEREDELSE AV FORDONET 4.1 Inkörning Fordonet skall vara i normalt körklart skick och normal inställning efter en inkörning på minst 300 km. Däcken skall inköras samtidigt med fordonet eller ha ett mönsterdjup av mellan 90 och 50 % av det ursprungliga mönsterdjupet. 4.2 Kontroller Följande kontroller skall utföras i enlighet med tillverkarens anvisningar för den avsedda användningen: hjul, hjulfälgar, däck (fabrikat, typ, ringtryck), framaxel- och bromsinställning (eliminering av tjuvanliggning), smörjning av fram- och bakaxlar, inställning av fjädring och av fordonets frigångshöjd osv. Kontrollera att det vid frihjulsrullning inte förekommer någon elektrisk bromsning. 4.3 Förberedelse för provningen 4.3.1 Fordonet skall belastas så att dess provningsvikt, inkl. förare och mätutrustningar, fördelas jämnt över belastningsområdena. 4.3.2 Fordonets fönster skall vara stängda. Alla luckor för luftkonditioneringssystem, strålkastare osv. skall vara stängda. 4.3.3 Fordonet skall vara rent. 4.3.4 Omedelbart före provningen skall fordonet på lämpligt sätt bringas till normal körtemperatur. 5. SPECIFICERAD HASTIGHET V Den specificerade hastigheten krävs för att vid referenshastigheten bestämma rullmotståndet från rullmotståndskurvan. För att bestämma rullmotståndet som en funktion av fordonshastigheten i närheten av referenshastigheten Vo skall rullmotståndet mätas vid den specificerade hastigheten V. Det är önskvärt att minst fyra à fem punkter som anger de specificerade hastigheterna jämte referenshastigheterna mäts. I tabell 1 visas de specificerade hastigheterna för motsvarande fordonskategori. Asterisken * anger referenshastigheten i tabellen. Tabell 1 Kategori Vmax. Specificerade hastigheter (km/h) > 130 120 (2) 100 80 (1) 60 40 20 130–100 90 80 (1) 60 40 20 — 100–70 60 50 (1) 40 30 20 — < 70 50 (2) 40 (1) 30 20 — — 6. ENERGIFÖRÄNDRING UNDER FRIHJULSRULLNING 6.1 Fastställande av det totala vägmotståndet 6.1.1 Mätutrustning och noggrannhet Mätfelsmarginalen skall vara mindre än 0,1 sekund för tid och mindre än ±0,5 km/h för hastighet. 6.1.2 Provningsförfarande 6.1.2.1 Fordonet accelereras till en hastighet som är 5 km/h högre än den hastighet vid vilken provningsmätningen inleds. 6.1.2.2 Växeln läggs i neutralläge eller energitillförseln avbryts. 6.1.2.3 Den tid t1 mäts som det tar för fordonet att decelerera från V2 = V + Δ Vkm/h till V1 = V – Δ Vkm/h där Δ V ≤ 5 km/h för nominell hastighet ≤ 50 km/h Δ V ≤ 10 km/h för nominell hastighet > 50 km/h 6.1.2.4 Samma provning utförs i motsatt riktning under mätning av tiden t2. 6.1.2.5 Medelvärdet T1 för de båda tiderna t1 och t2 beräknas. 6.1.2.6 Dessa provningar upprepas tills den statistiska noggrannheten (p) för medelvärdet är lika med eller mindre än 4 % (p ≤ 4 %). Den statistiska noggrannheten (p) definieras av: där t är den koefficient som ges i tabellen nedan s är standardavvikelsen: n är antalet provningar. n 4 5 6 7 8 9 10 t 3,2 2,8 2,6 2,5 2,4 2,3 2,3 t/ 1,6 1,25 1,06 0,94 0,85 0,77 0,73 6.1.2.7 Beräkning av rullmotståndet Rullmotståndet F vid den specificerade hastigheten V beräknas enligt följande: [N] där MHP är provningsvikten Mr är motsvarande svängmassa för alla hjul och fordonsdelar som roterar med hjulen vid frihjulsrullning på vägen. Mr skall mätas eller beräknas på lämpligt sätt. 6.1.2.8 Det rullmotstånd som fastställs på banan skall korrigeras till omgivande referensförhållanden enligt följande: Fkorrigerad = k · Fuppmätt där RR är rullmotståndet vid hastigheten V RAERO är luftmotståndet vid hastigheten V RT är det totala vägmotståndet = RR + RAERO KR är den temperaturkorrigeringsfaktor för rullmotståndet, som antas vara lika med: 3,6 × 10–3 °C t är omgivningstemperaturen vid provning på väg i °C t0 är omgivningsreferenstemperaturen = 20 °C dt är luftens densitet vid provningsförhållandena d0 är luftens densitet vid referensförhållandena (20 °C, 100 kPa) = 1,189 kg/m3. Förhållandena RR/RT och RAERO/RT skall specificeras av fordonstillverkaren med utgångspunkt i de uppgifter som normalt finns tillgängliga för företaget. Om dessa värden inte finns tillgängliga kan, efter överenskommelse mellan tillverkaren och den berörda tekniska tjänsten, de värden för förhållandet rullmotstånd/totalt motstånd som ges i följande formel användas: där MHP är provningsvikten och koefficienterna a och b för varje hastighet antar de värden som visas i följande tabell: V (km/h) a b 20 7,24 · 10–5 0,82 40 1,59 · 10–4 0,54 60 1,96 · 10–4 0,33 80 1,85 · 10–4 0,23 100 1,63 · 10–4 0,18 120 1,57 · 10–4 0,14 6.2 Inställning av dynamometern Syftet med detta förfarande är att på dynamometern simulera det totala vägmotståndet vid en given hastighet. 6.2.1 Mätutrustning och noggrannhet Mätutrustningen skall vara likvärdig med den som används på banan. 6.2.2 Provningsförfarande 6.2.2.1 Fordonet installeras på dynamometern. 6.2.2.2 Drivhjulens däckringtryck (kallt) inställs så som krävs för chassidynamometern. 6.2.2.3 Motsvarande svängmassa för chassidynamometern inställs enligt tabell 2. Tabell 2 Provningsvikt MHP (kg) Motsvarande svängmassa I (kg) MHP ≤ 480 455 480 < MHP ≤ 540 510 540 < MHP ≤ 595 570 595 < MHP ≤ 650 625 650 < MHP ≤ 710 680 710 < MHP ≤ 765 740 765 < MHP ≤ 850 800 850 < MHP ≤ 965 910 965 < MHP ≤ 1 080 1 020 1 080 < MHP ≤ 1 190 1 130 1 190 < MHP ≤ 1 305 1 250 1 305 < MHP ≤ 1 420 1 360 1 420 < MHP ≤ 1 530 1 470 1 530 < MHP ≤ 1 640 1 590 1 640 < MHP ≤ 1 760 1 700 1 760 < MHP ≤ 1 870 1 810 1 870 < MHP ≤ 1 980 1 930 1 980 < MHP ≤ 2 100 2 040 2 100 < MHP ≤ 2 210 2 150 2 210 < MHP ≤ 2 380 2 270 2 380 < MHP ≤ 2 610 2 270 2 610 < MHP 2 270 6.2.2.4 Fordonet och chassidynamometern bringas till en stabiliserad driftstemperatur för att efterlikna vägförhållandena. 6.2.2.5 Arbetsmomenten i punkt 6.1.2 i denna bilaga utförs, med undantag för punkterna 6.1.2.4 och 6.1.2.5, genom att MHP ersätts med I och Mr med Mrm i formeln i punkt 6.1.2.7. 6.2.2.6 Bromsen inställs så att det korrigerade rullmotståndet vid halv belastning (punkt 6.1.2.8 i denna bilaga) reproduceras och så att hänsyn tas till skillnaden mellan fordonsvikten på banan och den motsvarande provningssvängmassa (I) som skall användas. Detta kan göras genom att medelvärdet för den korrigerade frihjulsrullningstiden från V2 till V1 beräknas och att samma tid på dynamometern reproduceras med följande förhållande: där I är svänghjulets motsvarande svängmassa på chassidynamometern och Mrm är motsvarande svängmassa för drivhjulen och de fordonsdelar som roterar med hjulen under frihjulsrullningen. Mrm skall mätas eller beräknas på lämpligt sätt. 6.2.2.7 Den effekt Pa som skall upptas av bänken skall bestämmas så att samma totala vägmotstånd kan reproduceras för samma fordon under olika dagar eller på olika chassidynamometrar av samma typ. (1) Referenshastighet. (2) Om den kan uppnås av fordonet.

BILAGA 8 METOD FÖR MÄTNING AV KOLDIOXIDUTSLÄPP, BRÄNSLE- OCH ELENERGIFÖRBRUKNING I FORDON MED HYBRIDELDRIFT 1. INLEDNING 1.1 I denna bilaga definieras särskilda bestämmelser för typgodkännande av ett hybridelfordon så som det definieras i punkt 2.12.2 (1) i dessa föreskrifter. 1.2 Som allmän princip för provningarna skall hybridelfordon provas enligt de principer som tillämpas på fordon som drivs med endast förbränningsmotor (bilaga 6) om de inte ändras genom denna bilaga. 1.3 Fordon som laddas utanför fordonet (enligt kategori i punkt 2 i denna bilaga) skall provas enligt villkor A och enligt villkor B. Provningsresultaten för båda villkoren A och B samt det viktade medelvärdet skall registreras i meddelandeformuläret i bilaga 4. 1.4 Körcykler och växlingspunkter 1.4.1 För fordon med manuell transmission skall körcykeln i tillägg 1 till bilaga 4 till föreskrifter nr 83, i kraft vid tiden för typgodkännandet av fordonet, användas, inkl. föreskrivna växlingspunkter. 1.4.2 För fordon med en särskild växlingsstrategi tillämpas inte de växlingspunkter som föreskrivs i tillägg 1 till bilaga 4 till föreskrifter nr 83. För dessa fordon skall körcykeln i punkt 2.3.3 i bilaga 4 till föreskrifter nr 83, i kraft vid tiden för typgodkännandet av fordonet, användas. I fråga om växlingspunkterna skall dessa fordon köras enligt de anvisningar från tillverkaren som de ingår i fordonstillverkningshandboken för förare och som anges genom ett tekniskt växlingsinstrument (för förarnas information). 1.4.3 För fordon med automatisk transmission skall körcykeln i punkt 2.3.3 i bilaga 4 till föreskrifter nr 83, i kraft vid tiden för typgodkännandet av fordonet, användas. 1.4.4 För konditionering av fordon skall en kombination de tillämpliga körcyklernas del 1-cykel och/eller del 2-cykel användas enligt beskrivning i denna bilaga. 2. KATEGORIER AV HYBRIDELFORDON Fordonsladdning Laddning utanför fordonet (2) (OVC) Ej laddning utanför fordonet (3) (NOVC) Driftomkopplare Utan Med Utan Med 3. EXTERNT LADDNINGSBARA HYBRIDELFORDON UTAN DRIFTOMKOPPLARE 3.1 Två provningar skall utföras under följande villkor: Villkor A: provningen skall utföras med en fullt laddad anordning för lagring av elenergi/effekt. Villkor B: provningen skall utföras med en anordning för lagring av elenergi/effekt i lägsta laddningstillstånd (högsta urladdningskapacitet). Laddningstillståndets profil i anordningen för lagring av elenergi/effekt under olika skeden av provningen av typ I anges i tillägg 1. 3.2 Villkor A Förfarandet skall inledas med urladdning av anordningen för lagring av elenergi/effekt enligt punkt 3.2.1.1 nedan: 3.2.1.1 Urladdning av anordningen för lagring av elenergi/effekt Anordningen för lagring av elenergi/effekt urladdas under körning (på provningsbanan, på en chassidynamometer osv.) — vid en konstant hastighet av 50 km/h tills hybridelfordonets bränsledrivna motor sätter igång, eller — om ett fordon inte kan nå en konstant hastighet av 50 km/h utan att den bränsledrivna motorn sätter igång skall varvtalet minskas tills fordonet kan köras med en lägre konstant hastighet där den bränsledrivna motorn inte startar förrän efter en definierad tid/körsträcka (som överenskommits mellan den tekniska tjänsten och tillverkaren), eller — på tillverkarens rekommendation. Den bränsledrivna motorn skall stoppas inom 10 sekunder efter det att den startats automatiskt. 3.2.2 Konditionering av fordonet 3.2.2.1 För konditionering av fordon med kompressionständning skall den tillämpliga körcykelns del 2-cykel användas i kombination med de tillämpliga bestämmelser om växling som definieras i punkt 1.4 i denna bilaga. Tre cykler skall köras i följd. 3.2.2.2 De fordon som är försedda med gnisttändningsmotorer skall förkonditioneras med en del 1-cykel och två del 2-cykler av den tillämpliga körcykeln i kombination med de tillämpliga bestämmelser om växling som definieras i punkt 1.4 i denna bilaga. 3.2.2.3 Efter denna förkonditionering och före provningen skall fordonet förvaras i en lokal där temperaturen förblir relativt konstant mellan 293 och 303 K (20 °C och 30 °C). Denna konditionering skall utföras under minst sex timmar och fortgå tills motoroljans och, i förekommande fall, kylmedlets temperatur ligger inom ±2 K av temperaturen i lokalen och anordningen för lagring av elenergi/effekt är helt laddad som ett resultat av den uppladdning som föreskrivs i punkt 3.2.2.4 nedan. 3.2.2.4 Anordningen för lagring av elenergi/effekt skall under stabilisering laddas enligt det normala laddningsförfarande under natt som definieras i punkt 3.2.2.5 nedan. 3.2.2.5 Tillämpning av ett normalt laddande under natt Anordningen för lagring av elenergi/effekt skall laddas enligt följande förfarande. 3.2.2.5.1 Normalt laddningsförfarande under natt Laddningen utförs a) med en laddare ombord på fordonet om en sådan monterats, b) med en extern laddare som rekommenderats av tillverkaren och med ett laddningssystem som föreskrivits för normal laddning, och c) i en omgivande temperatur som ligger mellan 20 °C och 30 °C. Detta förfarande utesluter alla typer av specialladdningar som kan vara automatiskt eller manuellt initierade, t.ex. utjämnings- eller underhållsladdningar. Tillverkaren skall styrka att något specialladdningsförfarande inte ägt rum under provningen. 3.2.2.5.2 Kriterier för laddningens avslutande Kriterierna för laddningens avslutande motsvarar en laddningstid av tolv timmar utom om föraren får en klar indikation från standardinstrumenteringen om att batteriet ännu inte är helt laddat. I detta fall är 3.2.3 Provningsförfarande 3.2.3.1 Fordonet skall startas med de hjälpmedel för normal användning som står till förarens förfogande. Den första cykeln påbörjas vid inledningen till förfarandet för fordonsstart. 3.2.3.2 Provtagningen skall börja före eller vid inledningen till förfarandet för fordonsstart och upphöra vid avslutningen av landsvägskörningscykelns slutliga tomgångsperiod (del 2, provtagningens avslutning). 3.2.3.3 Fordonet skall köras med den tillämpliga körcykel och de bestämmelser om växling som definieras i punkt 1.4 i denna bilaga. 3.2.3.4 Avgaserna skall analyseras enligt bilaga 4 till föreskrifter nr 83, i kraft vid tiden för typgodkännandet av fordonet. 3.2.3.5 Provningsresultaten av den kombinerade cykeln (CO2 och bränsleförbrukning) för villkor A skall registreras (m1 [g] respektive c1 [l]). 3.2.4 Inom 30 minuter efter cykelns avslutning skall anordningen för lagring av elenergi/effekt laddas enligt punkt 3.2.2.5 i denna bilaga. Den energimätutrustning som placerats mellan nätets uttag och fordonsladdaren mäter den laddningsenergi e1 [Wh] som tillförs från nätet. 3.2.5 Elenergiförbrukningen för villkor A är e1 [Wh]. 3.3 Villkor B 3.3.1 Konditionering av fordonet 3.3.1.1 Fordonets anordning för lagring av elenergi/effekt skall urladdas enligt punkt 3.2.1.1 i denna bilaga. På tillverkarens begäran får en konditionering enligt punkt 3.2.2.1 eller 3.2.2.2 i denna bilaga utföras före urladdningen av lagringsanordningen för elenergi/effekt. 3.3.1.2 Före provningen skall fordonet förvaras i en lokal där temperaturen förblir relativt konstant mellan 293 och 303 K (20 °C och 30 °C). Denna konditionering skall utföras under minst sex timmar och fortgå tills motoroljans och, i förekommande fall, kylmedlets temperatur ligger inom ±2 K av temperaturen i lokalen. 3.3.2 Provningsförfarande 3.3.2.1 Fordonet skall startas med de hjälpmedel för normal användning som står till förarens förfogande. Den första cykeln påbörjas vid inledningen till förfarandet för fordonsstart. 3.3.2.2 Provtagningen skall börja före eller vid inledningen till förfarandet för fordonsstart och upphöra vid avslutningen av landsvägskörningscykelns slutliga tomgångsperiod (del 2, provtagningens avslutning). 3.3.2.3 Fordonet skall köras med den tillämpliga körcykel och de bestämmelser om växling som definieras i punkt 1.4 i denna bilaga. 3.3.2.4 Avgaserna skall analyseras enligt bilaga 4 till föreskrifter nr 83, i kraft vid tiden för typgodkännandet av fordonet. 3.3.2.5 Provningsresultaten från den kombinerade cykeln (CO2 och bränsleförbrukning) för villkor B skall registreras (m2 [g] respektive c2 [l]). 3.3.3 Inom 30 minuter efter cykelns avslutning skall anordningen för lagring av elenergi/effekt laddas enligt punkt 3.2.2.5 i denna bilaga. Den energimätutrustning som placerats mellan nätets uttag och fordonsladdaren mäter den laddningsenergi e2 [Wh] som tillförs från nätet. 3.3.4 Fordonets anordning för lagring av elenergi/effekt skall urladdas enligt punkt 3.2.1.1 i denna bilaga. 3.3.5 Inom 30 minuter efter urladdningen skall anordningen för lagring av elenergi/effekt laddas enligt punkt 3.2.2.5 i denna bilaga. Den energimätutrustning som placerats mellan nätets uttag och fordonsladdaren mäter den laddningsenergi e3 [Wh] som tillförs från nätet. 3.3.6 Elenergiförbrukningen e4 [Wh] för villkor B är: e4 = e2 – e3 3.4 Provningsresultat 3.4.1 Värdena för CO2 skall vara M1 = m1/Dtest1 och M2 = m2/Dtest2 [g/km] med Dtest1 och Dtest2 för de faktiskt körda sträckorna i de provningar som utförts under villkoren A (punkt 3.2 i denna bilaga) respektive B (punkt 3.3 i denna bilaga) och där m1 och m2 bestämts i punkterna 3.2.3.5 respektive 3.3.2.5 i denna bilaga. 3.4.2 De viktade värdena för CO2 skall beräknas enligt nedanstående: M = (De · M1 + Dav · M2)/(De + Dav) där M = utsläppsvikt för CO2 i gram per kilometer. M1 = utsläppsvikt för CO2 i gram per kilometer med en fullt laddad anordning för lagring av elenergi/effekt. M2 = utsläppsvikt för CO2 i gram per kilometer med en anordning för lagring av elenergi/effekt i lägsta laddningstillstånd (högsta urladdningskapacitet). De = det eldrivna fordonets räckvidd enligt förfarandet i bilaga 9 där tillverkaren skall erbjuda hjälpmedel för mätningens utförande då fordonet endast körs med el. Dav = 25 km (antagen genomsnittlig körsträcka mellan två batteriomladdningar) 3.4.3 Värdena för bränsleförbrukningen skall vara C1 = 100 · c1/Dtest1 och C2 = 100 · c2/Dtest2 [l/100 km] med Dtest1 och Dtest2 för de aktuellt körda sträckorna i de provningar som utförts under villkoren A (punkt 3.2 i denna bilaga) respektive B (punkt 3.3 i denna bilaga) och där c1 och c2 bestämts i punkterna 3.2.3.5 respektive 3.3.2.5 i denna bilaga. 3.4.4 De viktade värdena för bränsleförbrukningen skall beräknas enligt nedanstående: C = (De · C1 + Dav · C2)/(De + Dav) där C = bränsleförbrukning i l/100 km. C1 = bränsleförbrukning i l/100 km med en fullt laddad anordning för lagring av elenergi/effekt. C2 = bränsleförbrukning i l/100 km med en anordning för lagring av elenergi/effekt i lägsta laddningstillstånd (högsta urladdning). De = det eldrivna fordonets räckvidd enligt förfarandet i bilaga 9 där tillverkaren skall erbjuda hjälpmedel för mätningens utförande då fordonet endast körs med el. Dav = 25 km (antagen genomsnittlig körsträcka mellan två batteriomladdningar). 3.4.5 Värdena för elenergiförbrukningen skall vara E1 = e1/Dtest1 och E4 = e4/Dtest2 [Wh/km] med Dtest1 och Dtest2 för de aktuellt körda sträckorna i de provningar som utförts under villkoren A (punkt 3.2 i denna bilaga) respektive B (punkt 3.3 i denna bilaga) och där e1 och e4 bestämts i punkterna 3.2.5 respektive 3.3.7 i denna bilaga. 3.4.6 De viktade värdena för elenergiförbrukningen skall beräknas enligt nedanstående: E = (De · E1 + Dav · E4)/(De + Dav) där: E = elförbrukning Wh/km. E1 = elförbrukning Wh/km med en fullt laddad anordning för lagring av elenergi/effekt. E4 = elförbrukning Wh/km med en anordning för lagring av elenergi/effek