SV Europeiska unionens officiella tidning L 326/55

Föreskrifter nr 85 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av förbränningsmotorer eller elektriska transmissioner avsedda för framdrivning av motorfordon i kategorierna M och N med avseende på mätning av nettoeffekt och största effekt under 30 minuter hos elektriska transmissioner

1. OMFATTNING

1.1 Dessa föreskrifter är tillämpliga på återgivande av kurvan över fullasteffekt som funktion av varvtal som skall lämnas av tillverkaren för förbränningsmotorer eller elektriska transmissioner och kurvan över största effekt under 30 minuter för elektriska transmissioner avsedda för framdrivning av motorfordon i kategorierna M och N.

1.2 Förbränningsmotorer tillhör en av följande kategorier: Kolvförbränningsmotorer (gnisttändningsmotorer eller motorer med kompressionständning) med undantag för fria kolvmotorer. Roterande kolvmotorer (gnisttändningsmotorer eller motorer med kompressionständning).

1.3 Elektriska transmissioner består av styrdon och motorer och används för framdrivning av fordon som enda framdrivningssätt.

2. DEFINITIONER

2.1 typgodkännande av transmission: typgodkännande av en transmissionstyp med avseende på dess nettoeffekt, uppmätt enligt förfarandet i bilagorna 5 eller 6 till dessa föreskrifter.

2.2 transmissionstyp: en kategori av förbränningsmotor eller elektrisk transmission avsedd för montering i ett motorfordon som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som de som anges i bilagorna 1 eller 2 till dessa föreskrifter.

2.3 nettoeffekt: den effekt som erhålls i provningsbänk vid slutet av vevstaken eller motsvarande vid motsvarande motorvarvtal med de tillbehör som förtecknas i tabell 1 i bilaga 5 eller i bilaga 6 till dessa föreskrifter, och som uppmäts under referensatmosfärsförhållanden.

2.4 största effekt under 30 minuter: den största nettoeffekt hos en elektrisk likspänningstransmission enligt definitionen i punkt 5.3.1 som en transmission kan avge under 30 minuter som medelvärde.

2.5 hybridfordon:

2.5.1 hybridfordon: ett fordon med minst två olika energiomvandlare och två olika energilagringssystem (i fordonet) avsedda för framdrivning av fordonet.

2.5.2 elektriskt hybridfordon: ett fordon som för sin mekaniska framdrivning hämtar energi från bägge följande i fordonet belägna källor till lagrad energi/effekt: — ett förbrukningsbart bränsle, — en anordning för lagring av elektrisk energi/effekt (batteri, kondensator, svänghjul och generator e.d.).

2.5.3 För ett elektriskt hybridfordon omfattar transmissionen en kombination av två olika transmissionstyper: — en förbränningsmotor, och — en eller flera elektriska transmissioner.

3. ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

3.1 Ansökan om typgodkännande av en transmissionstyp med avseende på mätning av nettoeffekt och största effekt under 30 minuter för elektriska transmissioner skall lämnas av tillverkaren av transmissionen, tillverkaren av fordonet eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.

3.2 Ansökan skall åtföljas av en beskrivning i tre exemplar av transmissionen med alla relevanta upplysningar som avses — i bilaga 1 för fordon som drivs endast av en förbränningsmotor, eller — i bilaga 2 för rent elektriska fordon, eller — i bilagorna 1 och 2 för elektriska hybridfordon.

3.3 För elektriska hybridfordon skall provningarna genomföras separat på förbränningsmotorn (enligt bilaga 5) och på den eller de elektriska transmissionerna (enligt bilaga 6).

3.4 En transmission (eller uppsättning transmissioner), representativ för den typ av transmission (eller uppsättningar därav) som skall typgodkännas, skall lämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprovningen tillsammans med den utrustning som anges i bilagorna 5 och 6 till dessa föreskrifter.

4. TYPGODKÄNNANDE

4.1 Om effekten hos den transmission som inlämnats för typgodkännande enligt dessa föreskrifter har uppmätts enligt kraven i punkt 5 nedan skall typgodkännande av den transmissionstypen meddelas.

4.2 Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd transmissionstyp. Numrets första två siffror [(för närvarande 00 för föreskrifterna i deras ursprungliga lydelse)] skall ange den ändringsserie med de senaste väsentliga tekniska ändringarna av föreskrifterna som var i kraft när typgodkännandet meddelades. Samma avtalsslutande part får inte tilldela samma nummer till en annan transmissionstyp.

4.3 Meddelande om utfärdat typgodkännande, utvidgat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande enligt dessa föreskrifter skall lämnas till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter på en blankett som överensstämmer med förlagan i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

4.4 På varje transmission som överensstämmer med en transmissionstyp som godkänts enligt dessa föreskrifter skall anbringas, på ett iögonenfallande och lättillgängligt ställe som skall anges på godkännandeblanketten, ett internationellt typgodkännandemärke bestående av:

4.4.1 En cirkel runt bokstaven ”E” följd av numret för det land som meddelat typgodkännandet (1).

4.4.2 Numret på dessa föreskrifter, följt av bokstaven ”R”, ett bindestreck och typgodkännandenumret till höger om den cirkel som avses i punkt 4.4.1.

4.4.3 I stället för att anbringa dessa typgodkännandemärken och symboler på transmissionen får tillverkaren besluta att varje transmissionstyp som är typgodkänd enligt dessa föreskrifter skall åtföljas av ett dokument med dessa upplysningar så att typgodkännandemärkena och symbolen kan anbringas på fordonet.

4.5 Om transmissionen överensstämmer med en typ som godkänts enligt flera föreskrifter som bifogats avtalet i det land som meddelat typgodkännande enligt dessa föreskrifter, behöver den symbol som anges i punkt 4.4.1 inte upprepas. I sådana fall skall nummer för föreskrifter och typgodkännande för alla föreskrifter enligt vilka typgodkännande meddelats i det land som meddelat typgodkännande enligt dessa föreskrifter placeras i vertikala kolumner till höger om den symbol som anges i punkt 4.4.1.

4.6 Typgodkännandemärket skall vara lätt läsbart och outplånligt.

4.7 Typgodkännandemärket skall placeras nära den transmissionsidentifiering som tillverkaren tillhandahåller.

4.8 I bilaga 4 till dessa föreskrifter ges exempel på typgodkännandemärkets utformning.

5. KRAV OCH PROVNINGAR

5.1 Allmänt

De komponenter som kan påverka transmissionens effekt skall utformas, tillverkas och sammansättas så att transmissionen vid normal användning kan uppfylla bestämmelserna i dessa föreskrifter trots de vibrationer för vilka den kan utsättas.

5.2 Beskrivning av provningar för förbränningsmotorer

5.2.1 Provningen av nettoeffekten skall för ottomotorer utföras under fullt varvtal och för dieselmotorer med en fast inställd bränsleinsprutningspump under full belastning, där motorn är utrustad så som beskrivs i tabell 1 i bilaga 5 till dessa föreskrifter.

5.2.2 Mätningar skall göras vid ett tillräckligt antal varvtal så att effektkurvan korrekt bestäms mellan de lägsta och högsta varvtal som tillverkaren rekommenderar. Detta varvtalsintervall skall innefatta de varvtal där motorn avger sin maximala effekt och sitt maximala vridmoment.

5.2.3 Följande bränsle skall användas:

5.2.3.1 För bensindrivna ottomotorer: Det bränsle som används skall vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister skall bränslet vara ett av de referensbränslen som definierats av CEC (2) för bensindrivna motorer i CEC:s dokument RF-01-A-84 och RF-01-A-85.

5.2.3.2 För LPG-drivna gnisttändningsmotorer:

5.2.3.2.1 För motorer som automatiskt anpassar sig efter bränsletyp: Det bränsle som används skall vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister skall bränslet vara ett av de referensbränslen som anges i bilaga 8.

5.2.3.2.2 För motorer som inte automatiskt anpassar sig efter bränsletyp: Det använda bränslet skall vara det referensbränsle som anges i bilaga 8 med den lägsta C3-halten, eller

5.2.3.2.3 för motorer som är märkta för en viss bränslesammansättning: det bränsle för vilket motorn är märkt.

5.2.3.2.4 Den använda bränsletypen skall anges i provningsrapporten.

5.2.3.3 För naturgasdrivna ottomotorer:

5.2.3.3.1 För motorer som automatiskt anpassar sig efter bränsletyp: Det bränsle som används skall vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister skall bränslet vara ett av de referensbränslen som anges i bilaga 8.

5.2.3.3.2 För motorer som inte automatiskt anpassar sig efter bränsletyp: Det bränsle som används skall vara det som är tillgängligt på marknaden, med ett Wobbetal på minst 52,6 MJm-3 (20 °C, 101,3 kPa). Vid tvister skall det använda bränslet vara referensbränslet G20 enligt specifikation i bilaga 8, dvs. bränslet med det högsta Wobbetalet, eller

5.2.3.3.3 för motorer som är märkta för en viss uppsättning bränsletyper: Det bränsle som används skall vara det som är tillgängligt på marknaden, med ett Wobbetal på minst 52,6 MJm-3 (20 °C, 101,3 kPa) om motorn är märkt för gaser av H-typ, eller minst 47,2 MJm-3 (20 °C, 101,3 kPa) om motorn är märkt för gaser av L-typ. Vid tvister skall det använda bränslet vara referensbränslet G20 enligt specifikation i bilaga 8 om motorn är märkt för gas av H-typ, eller referensbränslet G23 om motorn är märkt för gas av L-typ, dvs. bränslet med det högsta Wobbetalet för aktuella gastyper, eller

5.2.3.3.4 för motorer som är märkta för en viss bränslesammansättning: Det bränsle som används skall vara det för vilket motorn är märkt.

5.2.3.3.5 Den använda bränsletypen skall anges i provningsrapporten.

5.2.3.4 För motorer med kompressionständning: Det bränsle som används skall vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister skall bränslet vara det referensbränsle som CEC definierat för motorer med kompressionständning i CEC:s dokument RF-03-A-84.

5.2.4 Mätningarna skall utföras enligt bestämmelserna i bilaga 5 till dessa föreskrifter.

5.2.5 Provningsrapporten skall innehålla de resultat och samtliga de beräkningar som krävs för att bestämma nettoeffekten som de förtecknas i tillägget till bilaga 5 till dessa föreskrifter jämte de motoregenskaper som förtecknas i bilaga 1 till dessa föreskrifter.

5.3 Beskrivning av provningar för mätning av nettoeffekt och största effekt under 30 minuter hos elektriska transmissioner

Den elektriska transmissionen skall utrustas i enlighet med bilaga 6 till dessa föreskrifter. Den elektriska transmissionen skall matas från en likspänd spänningskälla med ett maximalt spänningsfall om 5 % beroende på tid och strömstyrka (perioder på mindre än 10 sekunder ej medräknade). Matningsspänning under provningen skall anges av fordonets tillverkare.

Anmärkning: Om batteriet begränsar den största effekten under 30 minuter, kan största effekt under 30 minuter för ett elektriskt fordon vara mindre än den största effekten under 30 minuter för fordonets transmission enligt denna provning.

5.3.1 Bestämning av nettoeffekt

5.3.1.1 Motorn och hela dess uppsättning tillbehör skall konditioneras vid en temperatur på 25 °C ± 5 °C i minst två timmar.

5.3.1.2 Provningen av nettoeffekt skall utgöras av en körning där effektregulatorn ställs in på full effekt.

5.3.1.3 Alldeles innan provningen inleds skall motorn köras på provbänken i tre minuter så att den avger en effekt på 80 % av maximal effekt vid det varvtal som tillverkaren rekommenderar.

5.3.1.4 Mätningar skall göras vid ett tillräckligt antal varvtal så att effektkurvan mellan noll och maximalt varvtal enligt tillverkarens rekommendationer kan bestämmas korrekt. Hela provningen skall vara avklarad inom 5 minuter.

5.3.2 Bestämning av största effekt under 30 minuter

5.3.2.1 Motorn och hela dess uppsättning tillbehör skall konditioneras vid en temperatur på 25 °C ± 5 °C i minst fyra timmar.

5.3.2.2 Den elektriska transmissionen skall köras på provbänken vid en effekt som är tillverkarens bästa uppskattning för största effekt under 30 minuter. Varvtalet skall ligga inom ett varvtalsintervall där nettoeffekten är större än den maximala effekt som uppmätts enligt punkt 5.3.1. Detta varvtal skall rekommenderas av tillverkaren.

5.3.2.3 Varvtal och effekt skall registreras. Effekten skall befinna sig inom ett intervall av ± 5 % av effekten när provningen inleddes. Största effekt under 30 minuter är medelvärdet av effekten under perioden på 30 minuter.

5.4 Tolkning av resultat

Uppgifter från transmissionstypens tillverkare om nettoeffekt och största effekt under 30 minuter för elektriska transmissioner skall godtas om de inte skiljer sig med mer än ± 2 % vid maximal effekt och mer än ± 4 % vid andra mätpunkter på kurvan, med en tolerans på ± 2 % för varvtal eller inom varvtalsintervallet (X1 min-1 + 2 %) till (X2 min-1 – 2 %) (X1 < X2), från de värden som uppmätts av den tekniska tjänsten på den transmission som lämnats in för provning.

6. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

Produktionsförfarandena skall följa dem som anges i överenskommelsen, tillägg 2 (E/ECE/324 – E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med följande krav:

6.1 Motorer som typgodkänns enligt dessa föreskrifter skall tillverkas så att de överensstämmer med den godkända typen.

6.2 Minimikraven på förfaranden för kontroll av produktionsöverensstämmelse i bilaga 7 till dessa föreskrifter skall följas.

7. PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

7.1 Det typgodkännande som utfärdats med avseende på en transmissionstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om de krav som beskrivs ovan inte uppfylls eller om en transmission på vilken ett typgodkännandemärke anbringats inte överensstämmer med den godkända typen.

7.2 Om en avtalsslutande part i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande som tidigare beviljats, skall denna part genast rapportera detta till övriga parter till överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

8. ÄNDRING OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDE FÖR EN TRANSMISSIONSTYP

8.1 Alla ändringar av en transmission som omfattas av en transmissionstyp med avseende på egenskaperna i bilaga 1 eller 2 skall anmälas till den myndighet som godkänt transmissionstypen. Myndigheten kan då antingen

8.1.1 anse att ändringarna sannolikt inte har någon nämnvärd negativ verkan och att fordonet ändå uppfyller kraven, eller

8.1.2 begära ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna.

8.2 Bifall eller avslag på ansökan om typgodkännande, med angivande av ändringarna, skall delges de parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, på det sätt som anges i punkt 4.3 i dessa föreskrifter.

8.3 Den behöriga myndighet som beviljar utökning av typgodkännande skall tilldela varje sådan utökning ett serienummer, och informera övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

9. PRODUKTIONENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av ett typgodkännande helt upphör med tillverkningen av en transmission som godkänts enligt dessa föreskrifter, skall denne underrätta den myndighet som beviljat typgodkännandet. Då myndigheten fått ett sådant meddelande skall myndigheten informera övriga parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med hjälp av ett rapportformulär som överensstämmer med mallen i bilaga 3 till dessa föreskrifter.

10. NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM SVARAR FÖR PROVNINGARNA OCH MYNDIGHETERNA

De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter skall till FN:s sekretariat rapportera namn och adresser till de tekniska tjänster som ansvarar för utförandet av typgodkännandeprovningarna liksom till de administrativa myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka intyg skall skickas om typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande eller utvidgning eller återkallande av typgodkännande som utfärdas i annat land.

(1) 1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Jugoslavien, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 (vakant), 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32–36 (vakanta), 37 för Turkiet, 38–39 (vakanta) och 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Därefter följande nummer kommer att tilldelas övriga länder i den kronologiska ordning i vilken de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade i enlighet med dessa föreskrifter. De nummer som sålunda tilldelats kommer att meddelas de avtalsslutande parterna av Förenta nationernas generalsekreterare.

(2) European Coordinating Council.

BILAGA 1 VÄSENTLIGA EGENSKAPER HOS FÖRBRÄNNINGSMOTORN OCH UPPLYSNINGAR AVSEENDE PROVNINGARNAS GENOMFÖRANDE (1) 1. Beskrivning av motorn: 1.1 Märke: 1.2 Slag: 1.3 Arbetsprincip: gnisttändning/kompressionständning/fyrtakts/tvåtakts (2) 1.4 Cylinderdiameter: ………… mm 1.5 Slaglängd: ………… mm 1.6 Cylindrarnas antal, utformning och tändningsordning: 1.7 Cylindervolym: ………… cm3 1.8 Kompressionsförhållande (3): 1.9 Ritning(ar) av förbränningsrum och kolvtopp 1.10 Minsta tvärsnittsarea för in- och utsugningskanaler 1.11 Bränsle: blyad bensin/blyfri bensin/dieselolja/LPG/naturgas (2) 1.12 Kylsystem: vätske-/luftkylning (2) 1.12.1 Vätskekylningssystemets egenskaper Vätska: ………… Cirkulationspump: ja/nej (2) Pumpens egenskaper, märke, slag: Utväxling: Termostat: inställning: Kylare: ritning(ar), märke, slag: Säkerhetsventil: tryckinställning: Fläkt: egenskaper, märke, slag: Fläktmotorsystem: ………… utväxling: Fläktkåpa: 1.12.2 Luftkylningssystemets egenskaper Ventilation: egenskaper, märke, slag: ………… utväxling: ………… Luftledningar (standardproduktion): Temperaturregleringssystem: ja/nej (2) Kort beskrivning: 1.12.3 Temperaturer som tillverkaren tillåter 1.12.3.1 Vätskekylning: Maximal temperatur vid motorutlopp: 1.12.3.2 Luftkylning : Referenspunkt: Maximal temperatur vid referenspunkt: 1.12.3.3 Maximal laddluftstemperatur vid mellankylarutloppet 1.12.3.4 Bränsletemperatur: min ………… max 1.12.3.5 Smörjmedelstemperatur: min ………… max 1.13 Turboladdning: ja/nej (2) Beskrivning av systemet: 1.14 Inloppssystem Inloppsgrenrör: ………… Beskrivning: Luftfilter: ………… Märke: ………… Slag: Inloppsljuddämpare: ………… Märke: ………… Slag: 2. Ytterligare utrustning mot föroreningar (eventuellt, om de inte omfattas av annan rubrik) Beskrivningar och diagram: 3. Luftinlopp och bränsleinmatning 3.1 Beskrivning och diagram av inloppsrör med tillbehör (buffert, uppvärmning, ytterligare luftinlopp osv.) 3.2 Bränsleinmatning 3.2.1 Per förgasare (2) ………… Antal: 3.2.1.1 Märke: 3.2.1.2 Slag: 3.2.1.3 Inställningar (3) 3.2.1.3.1 Strålar eller Kurva över bränsle- inmatning mot luftflöde och de inställningar som krävs för att följa kurvan (2) (3) 3.2.1.3.2 Venturirör 3.2.1.3.3 Flottörkammarnivå 3.2.1.3.4 Flottörens vikt 3.2.1.3.5 Flottörnål 3.2.1.4 Manuell/automatisk choke (2) 3.2.1.5 Bränslematningspump Tryck (3): ………… eller egenskapsdiagram (3): 3.2.2 Genom bränsleinsprutning (2) systembeskrivning Arbetsprincip: inloppsgrenrör/direktinsprutning insprutningsförkammare/virvelkammare (2) 3.2.2.1 Bränslepump: 3.2.2.1.1 Märke: 3.2.2.1.2 Slag: 3.2.2.1.3 Flöde: mm3 per slag vid pumpvarvtal (min-1) (2) (3): eller som alternativ egenskapsdiagram (2) (3): kalibreringsförfarande: provningsbänk/motor (3): 3.2.2.1.4 Insprutningstidsbestämning: 3.2.2.1.5 Insprutningskurva: 3.2.2.2 Insprutningsmunstycke: 3.2.2.3 Regulator: 3.2.2.3.1 Märke: 3.2.2.3.2 Slag: 3.2.2.3.3 Avstängning med belastning min-1: 3.2.2.3.4 Maximalt varvtal utan belastning min-1: 3.2.2.3.5 Tomgångsvarvtal: 3.2.2.4 Kallstartsanordning: 3.2.2.4.1 Märke: 3.2.2.4.2 Slag: 3.2.2.4.3 Systembeskrivning: 3.2.2.5 Starthjälp: 3.2.2.5.1 Märke: 3.2.2.5.2 Slag: 3.2.2.5.3 Systembeskrivning: 3.2.3 Genom system för LPG-påfyllning: ja/nej (2) 3.2.3.1 Godkännandenummer enligt föreskrifter nr 67 med dokumentation: 3.2.3.2 EEMCU för LPG-påfyllning: 3.2.3.3 Märke(n): 3.2.3.4 Slag: 3.2.3.5 Utsläppsrelaterade inställningsalternativ: 3.2.3.6 Ytterligare dokumentation: 3.2.3.6.1 Beskrivning av katalysatorskydd vid övergång mellan bensin och LPG: 3.2.3.6.2 Systemutformning (elkopplingar, vakuumkopplingar, kompensationledningar osv.): 3.2.3.6.3 Ritning av symbolen: 3.2.4 Genom system för naturgaspåfyllning: ja/nej (2) 3.2.4.1 Godkännandenummer enligt föreskrifter nr 67: 3.2.4.2 EEMCU-enhet för naturgaspåfyllning: 3.2.4.3 Märke: 3.2.4.4 Slag: 3.2.4.5 Utsläppsrelaterade inställningsalternativ: 3.2.4.6 Ytterligare dokumentation: 3.2.4.6.1 Beskrivning av katalysatorskydd vid övergång mellan bensin och naturgas: 3.2.4.6.2 Systemutformning (elkopplingar, vakuumkopplingar, kompensationsledningar osv.): 3.2.4.6.3 Ritning av symbolen: 4. Ventiltidsinställning eller likvärdiga upplysningar 4.1 Maximal ventilslaglängd, öppnings- och stängningsvinklar, eller tidsinställning för alternativa distributionssystem, i förhållande till mittpunkt upptill 4.2 Referens- och/eller inställningsintervall (2): 5. Tändning 5.1 Tändningssystem, typ: 5.1.1 Märke: 5.1.2 Slag: 5.1.3 Tändförloppskurva (3): 5.1.4 Tändningstidsinställning (3): 5.1.5 Kontaktpunktsgap (3) och fortvarighetsvinkel (2) (3) 6. Avgassystem Beskrivning och diagram: 7. Smörjningssystem 7.1 Beskrivning av systemet: 7.1.1 Smörjmedelsreservoarens läge: 7.1.2 Matningssystem (pump, insprutning i inlopp, blandning med bränsle e.d.): 7.2 Smörjningspump (2) 7.2.1 Märke: 7.2.2 Slag: 7.3 Blandning med bränsle (2) 7.3.1 Andel ( %) 7.4 Oljekylning: ja/nej (2) 7.4.1 Ritning(ar) eller märke och slag: 8. Elutrustning Generator/alternator: (2) egenskaper, eller märke och slag: 9. Andra tillbehör monterade på motorn (Uppräkning och kort beskrivning vid behov): 10. Ytterligare upplysningar om provningsförhållanden 10.1 Tändstift 10.1.1 Märke: 10.1.2 Slag: 10.1.3 Gnistgapsinställning: 10.2 Tändspole 10.2.1 Märke: 10.2.2 Slag: 10.3 Tändningskondensator 10.3.1 Märke: 10.3.2 Slag: 10.4 Utrustning mot radiostörning 10.4.1 Märke: 10.4.2 Slag: 11. Motorprestanda (uppges av tillverkaren) 11.1 Tomgångsvarvtal (3): ………… min-1 11.2 Varvtal vid maximal effekt (3): ………… min-1 11.3 Maximal effekt – kW (enligt punkt 5.3 i dessa föreskrifter): 11.4 Varvtal vid maximalt vridmoment (3): ………… min-1 11.5 Maximalt vridmoment (3): ………… Nm (1) För icke-konventionella motorer och system skall upplysningar motsvarande dem som avses här lämnas av tillverkaren. (2) Stryk det som ej är tillämpligt. (3) Ange tolerans.

BILAGA 2 VÄSENTLIGA EGENSKAPER HOS DEN ELEKTRISKA TRANSMISSIONEN OCH UPPLYSNINGAR AVSEENDE PROVNINGARNAS GENOMFÖRANDE 1. Allmänt 1.1 Märke: 1.2 Slag: 1.3 Drift (1): En motor/flera motorer/(antal): 1.4 Transmissionskonstruktion: parallellt/transaxiellt/annat, ange närmare: 1.5 Provningsspänning: 1.6 Grundmotorvarvtal: ………… min-1 1.7 Maximalt varvtal för motorns vevaxel: ……… min-1 (eller förinställt): ……… reducerare/axel ut från växellådan (1): ……… min-1 växel ilagd. 1.8 Varvtal för maximal effekt (2) (anges av tillverkaren): ………… min-1 1.9 Maximal effekt (anges av tillverkaren): ………… kW 1.10 Största effekt under 30 minuter (anges av tillverkaren): ………… kW 1.11 Flexibelt intervall (där P > 90 % av maximal effekt): varvtal vid intervallets början: ………… min-1 varvtal vid intervallets slut: ………… min-1 2. Motor 2.1 Arbetsprincip 2.1.1 Likspänning (DC)/växelspänning (AC) (1) antal faser: 2.1.2 Excitering/separat/serie/kombination (1): 2.1.3 Synkron/asynkron (1): 2.1.4 Rotor lindad/med permanenta magneter/med kåpa (1): 2.1.5 Antal poler i motorn: 2.2 Tröghetsmassa: 3. Effektregulator 3.1 Märke: 3.2 Slag: 3.3 Reglerprincip: vektoriell/öppen krets/sluten/annan, ange närmare: 3.4 Maximal faktisk ström till motorn (2): ………… A under ……… sekunder 3.5 Spänningsintervall: ……… V till ……… V 4. Kylningssystem: Motor: vätska/luft (1) Regulator: vätska/luft (1) 4.1 Vätskekylningssystemets egenskaper 4.1.1 Vätska: ……… cirkulationspumpar: ja/nej (1) 4.1.2 Pumpens egenskaper, märke, slag: 4.1.3 Termostat: inställning: 4.1.4 Kylare: ritning(ar) eller märke och slag: 4.1.5 Säkerhetsventil: tryckinställning: 4.1.6 Fläkt: egenskaper eller märke och slag: 4.1.7 Fläktkanal: 4.2 Egenskaper för luftkylningsutrustning 4.2.1 Kompressor: egenskaper eller märke och slag: 4.2.2 Standardventilationskanaler: 4.2.3 Temperaturregleringssystem: ja/nej (1) 4.2.4 Kort beskrivning: 4.2.5 Luftfilter: ……… märke: ……… slag: ……… 4.3 Temperaturer som tillverkaren godkänner 4.3.1 Motorutlopp (max.): ………… °C 4.3.2 Reglerinlopp (max): ………… °C 4.3.3 Vid referenspunkt(er) i motorn (max.): ………… °C 4.3.4 Vid referenspunkt(er) i regulatorn (max.): ………… °C 5. Isoleringskategori: 6. IP-kod (International protection code): 7. : Smörjsystemets princip (1) : Lager: friktion/kula Smörjmedel: fett/olja Försegling: ja/nej Cirkulation: med/utan (1) Stryk det som inte gäller. (2) Ange toleransen.

BILAGA 3 MEDDELANDE

BILAGA 4 TYPGODKÄNNANDEMÄRKETS UTFORMNING Modell A (se punkt 4.4 i dessa föreskrifter) Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en transmission visar att den aktuella transmissionstypen har typgodkänts i Nederländerna (E 4) med avseende på mätning av nettoeffekt enligt föreskrifter nr 85 med typgodkännandenummer 002492. Typgodkännandenumret anger att godkännandet beviljades i enlighet med kraven i föreskrifter nr 85 i dessas ursprungliga lydelse. Modell B (se punkt 4.5 i dessa föreskrifter) Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på ett fordon visar att den aktuella fordonstypen har typgodkänts i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifter nr 85 och 31 (1). De första två siffrorna i typgodkännandenumren anger att när respektive typgodkännande beviljades hade föreskrifter nr 85 inte ändrats, medan ändringsserie 01 redan ingick i föreskrifter nr 31. (1) Den andra numret anges endast som exempel.

BILAGA 5 METOD FÖR MÄTNING AV EN FÖRBRÄNNINGSMOTORS NETTOEFFEKT 1. Dessa bestämmelser används för metoden för återgivande av effektkurvan vid full belastning av en förbränningsmotor som funktion av motorns varvtal. 2. PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN 2.1 Motorn skall ha körts in enligt tillverkarens rekommendationer. 2.2 Om effektmätningen kan genomföras endast på en motor med växellåda monterad, skall växellådans effektivitet beaktas. 2.3 Tillbehör 2.3.1 Tillbehör som skall monteras Under provningen skall de tillbehör som är nödvändiga för motorns drift i avsedd användning (enligt förteckningen i tabell 1) installeras på provningsbänken, om möjligt i samma läge som för den avsedda tillämpningen. 2.3.2 Tillbehör som skall avlägsnas Vissa tillbehör som är nödvändiga enbart för fordonets drift och som kan monteras på motorn skall avlägsnas för provningen. I följande icke-uttömmande lista ges några exempel: — luftkompressor för bromsar — servostyrningskompressor — upphängningskompressor — luftkonditioneringssystem Om tillbehören inte kan avlägsnas, får den effekt de förbrukar i obelastat läge bestämmas och adderas till den uppmätta motoreffekten. Tabell 1 Tillbehör som skall monteras vid provning av motorns nettoeffekt (Med ”standardproduktionsutrustning” menas utrustning som tillverkaren tillhandahåller för en viss tillämpning) Nr Tillbehör Monteras för nettoeffektprovning 1 Inloppssystem — Inloppsgrenrör — System för utsläppskontroll vid vevhus Ja, standardproduktionsutrustning — Luftfilter Ja, standardproduktionsutrustning — Inloppsljuddämpare — Varvtalsbegränsare (1) 2 Induktionsvärmning av inloppsgrenrör Ja, standardproduktionsutrustning. Skall om möjligt ställas in i gynnsammast möjliga läge. 3 Avgassystem Ja, standardproduktionsutrustning — Avgasrenare — Avgasgrenrör — Turboaggregat — Anslutningsrör (2) — Ljuddämpare (2) — Avgasrör (2) — Avgasbroms (3) 4 Bränslepump (4) Ja, standardproduktionsutrustning 5 Förgasare Ja, standardproduktionsutrustning — Elektroniskt kontrollsystem, luftflödesmätare osv. … (om monterad) Tryckreducerare Utrustning för gasmotorer Evaporator Blandare 6 Utrustning för bränsleinsprutning (bensin och diesel) Ja, standardproduktionsutrustning — Förfilter — Filter — Pump — Högtrycksrör — Injektor — Luftintagsventil, om monterad (5) — Elektroniskt kontrollsystem, luftflödesmätare osv. (ev.) — Regulator/kontrollsystem — Automatisk fullbelastningsstopp för kontrollerna beroende på atmosfäriska förhållanden 7 Vätskekylningsutrustning — Motorhuv Nej — Luftutsläpp i motorhuv — Kylare — Fläkt (6) (7) Ja, standardproduktionsutrustning (6) — Fläktkåpa — Vattenpump — Termostat (8) 8 Luftkylning Kåpa Ja, standardproduktionsutrustning Kompressor (6) (7) Anordning för temperaturreglering Ja, standardproduktionsutrustning 9 Elutrustning Ja, standardproduktionsutrustning (9) 10 Turboaggregat (om monterat) — Kompressor driven antingen direkt av motorn och/eller av avgaserna Ja, standardproduktionsutrustning — Turboluftkylare (10) — Kylmedelspump eller fläkt (motordriven) — Reglerutrustning för kylflöde (om monterad) 11 Extra provningsbänksfläkt Ja, om så krävs 12 Anordningar mot föroreningar (11) Ja, standardproduktionsutrustning 2.3.3 Startutrustning för motorer med kompressionständning För tillbehör som används för start av motorer med kompressionständning skall följande två fall beaktas: a) Elstart. En generator monteras och försörjer där så krävs de tillbehör som är nödvändiga för motorns drift. b) Annan start än elstart. Om det finns eldrivna tillbehör som är nödvändiga för motorns drift skall en generator monteras. I annat fall skall den avlägsnas. I bägge fallen skall systemet för alstring och lagring av den energi som krävs för start monteras och drivas i obelastat läge. 2.4 Inställningar Inställningar för provning av nettoeffekt anges i tabell 2. Tabell 2 Inställningar 1 Förgasarinställning I enlighet med tillverkarens produktionsanvisningar och utan ytterligare ändringar för den aktuella tillämpningen 2 Inställning av matningssystem för insprutningspump 3 Tändnings- eller insprutningstidsinställnig (tidkurva) 4 Regulatorinställning 5 Anordningar för utsläppskontroll 3. UPPGIFTER SOM SKALL REGISTRERAS 3.1 De uppgifter som skall registreras är de som anges i punkt 4 i tillägget till denna bilaga. Uppgifterna skall erhållas under fortvariga driftsförhållanden med tillräcklig tillförsel av frisk luft till motorn. Förbränningskammare får innehålla avlagringar, men i begränsad mängd. Provningsförhållanden, såsom inloppslufttemperatur, skall väljas så nära referensvillkoren (se punkt 5.2 i denna bilaga) som möjligt för att minimera korrektionsfaktorns storlek. 3.2 Temperaturen hos inloppsluften till motorn (omgivningsluft) skall uppmätas inom 0,15 m uppströms från ingångspunkten till luftrenaren, eller om ingen luftrenare används, inom 0,15 m uppströms från luftinloppet. Termometern eller värmegivaren skall skärmas av från strålningsvärme och placeras direkt i luftströmmen. Den skall skyddas från tillbakasprutande bränsle. Tillräckligt antal platser skall användas för att ge ett representativt medelvärde på inloppstemperaturen. 3.3 Inga uppgifter skall registreras förrän vridmoment, varvtal och temperaturer har hållits väsentligen konstanta i minst en minut. 3.4 Motorvarvtalet under en körning eller avläsning får inte avvika från inställt varvtal med mer än ± 1 eller ± 10 min-1 beroende på vilket som är störst. 3.5 Observerad bromsbelastning, bränsleförbrukning och inloppslufttemperatur skall uppmätas samtidigt och skall vara medelvärdet av två stabiliserade, på varandra följande mätvärden som inte varierar med mer än 2 % för bromsbelastning. 3.6 Temperaturen på kylmedlet vid utloppet från motorn skall hållas vid det värde som tillverkaren anger. Om tillverkaren inte har angett en temperatur, skall temperaturen vara 353 K ± 5 K. För luftkylda motorer skall temperaturen i en punkt som tillverkaren anger hållas inom + 0/–20 K av det högsta värde som tillverkaren anger i referensvillkoren. 3.7 Bränsletemperaturen skall uppmätas vid inloppet till förgasaren eller vid bränsleinsprutningssystemet och hållas inom de gränser som motortillverkaren anger. 3.8 Temperaturen på smörjoljan uppmätt i oljepumpen eller oljesumpen eller vid utloppet från oljekylaren, om monterad, skall hållas inom de gränser som anges i punkterna 3.6, 3.7 och 3.8. i denna bilaga. 3.9 Ett kompletterande reglersystem får användas om så krävs för att hålla temperaturerna inom de gränser som anges i punkterna 3.6, 3.7 och 3.8 i denna bilaga. 4. MÄTNOGGRANNHET 4.1 Vridmoment: ± 1 % av uppmätt vridmoment. Systemet för mätning av vridmoment skall kalibreras så att friktionsförluster beaktas. Noggrannheten i den lägre halvan av dynamometerbänkens mätinvervall får vara ± 2 % av uppmätt vridmoment. 4.2 Motorvarvtal: 0,5 % av uppmätt varvtal. 4.3 Bränsleförbrukning: ± 1 % av uppmätt förbrukning. 4.4 Bränsletemperatur: ± 2 K. 4.5 Temperatur vid motorluftintag: ± 1 K. 4.6 Barometertryck: ± 100 Pa. 4.7 Tryck i inloppsledning: ± 50 Pa 4.8 Tryck i avgasledning: ± 200 Pa 5. EFFEKTKORRIGERINGSFAKTORER 5.1 Definition Effektkorrigeringsfaktorn är koefficienten α som används för att bestämma motorns effekt under atmosfäriska referensförhållanden enligt punkt 5.2 i denna bilaga. Po = α. P där Po är korrigerad effekt (dvs. effekt under atmosfäriska referensförhållanden) α är korrigeringsfaktorn (αa eller αd) P är uppmätt effekt (provningseffekt) 5.2 Atmosfäriska referensförhållanden 5.2.1 Temperatur (To): 298 K (25 oC) 5.2.2 Torrt tryck (Pso): 99 kPa Anm.: Det torra trycket utgår från ett totalt tryck på 100 kPa och ett vattenångtryck på 1 kPa. 5.3 Atmosfäriska förhållanden vid provning De atmosfäriska förhållandena under provningen skall vara följande: 5.3.1 Temperatur (T) För ottomotorer 288 K ≤ T ≤ 308 K För dieselmotorer 283 K ≤ T ≤ 313 K 5.3.2 Tryck (Ps) 80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa 5.4 Bestämning av korrigeringsfaktorerna αa och αd (12) 5.4.1 Faktor för motorer med naturligt inlopp eller tryckladdade ottomotorer, αa Korrigeringsfaktorn αa erhålls med följande formel: (13) där Ps är det totala torra atmosfärstrycket i kilopascal (kPa), dvs. det totala barometriska trycket minus vattenångtrycket T är absolut temperatur i kelvin (K) hos den luft som sugs in i motorn. Förhållanden som skall råda i laboratoriet För att provningen skall vara giltig måste korrigeringsfaktorn αa vara sådan att 0,93 ≤ αa ≤ 1,07 Om dessa gränser överskrids skall det erhållna korrigerade värdet anges och provningsförhållandena (temperatur och tryck) redovisas exakt i provningsrapporten. 5.4.2 Dieselmotorer – Faktorn αd Effektkorrigeringsfaktorn (αd) för dieselmotorer vid konstant bränsletillförsel erhålls med hjälp av följande formel: αd = (fa) fm där fa är atmosfärsfaktorn fm är den karakteristiska parametern för varje typ av motor och inställning 5.4.2.1 Atmosfärsfaktorn fa Denna faktor uttrycker de omgivande förhållandenas (tryck, temperatur och fuktighet) inverkan på den luft som tillförs motorn. Formeln för atmosfärsfaktor varierar beroende på motorns karaktär. 5.4.2.1.1 Motorer med naturligt inlopp och mekaniskt turboladdade motorer 5.4.2.1.2 Turboladdade motorer med eller utan kylning av inloppsluften 5.4.2.2 Motorfaktorn fm fm är en funktion av qc (det korrigerade bränsleflödet): fm = 0,036 qc - 1,14 med: qc = q/r där q är bränsleflödet i milligram per cykel per liter av total omfattad volym (mg/(l. cykel)) r är tryckförhållandet mellan kompressorns utlopp och inlopp (r = 1 för motorer med naturligt inlopp) Denna formel är giltig för värden på qc mellan 40 mg/(l. cykel) och 65 mg/(l. cykel). För värden på qc på mindre än 40 mg/(l. cykel) skall ett konstant värde på fm på 0,3 (fm = 0,3) användas. För värden på qc på mer än 65 mg/(l. cykel) skall ett konstant värde på fm på 1,2 (fm = 1,2) användas (se figuren): 5.4.2.3 Förhållanden som skall råda i laboratoriet För att en provning skall vara giltig måste korrigeringsfaktorn αd vara sådan att 0,9 ≤ αd ≤ 1,1 Om dessa gränser överskrids skall det erhållna korrigerade värdet anges och provningsförhållandena (temperatur och tryck) redovisas exakt i provningsrapporten. (1) Hela inloppssystemet skall monteras enligt vad som anges för avsedd användning: om det finns en risk för icke-försumbar inverkan på motoreffekten, för tvåtaktsmotorer och ottomotorer, om tillverkaren begär det. I annat fall får ett likvärdigt system användas, varvid det bör kontrolleras att inloppstrycket inte skiljer sig med mer än 100 Pa från den gräns som tillverkaren anger för ett rent luftfilter. (2) Hela avgassystemet skall monteras enligt vad som anges för avsedd användning: om det finns en risk för icke försumbar inverkan på motoreffekten, för tvåtaktsmotorer och ottomotorer, om tillverkaren begär det. I annat fall får ett likvärdigt system monteras, förutsatt att trycket uppmätt vid utloppet av motoravgassystemet inte skiljer sig med mer än 1 000 Pa från tillverkarens uppgifter. Utloppet av motoravgassystemet definieras som en punkt 150 mm nedströms från slutet av den del av avgassystemet som är monterat på motorn. (3) Om avgasbroms ingår i motorn skall strypventilen fixeras i helt öppet läge. (4) Bränsletrycket kan om nödvändigt ställas in så att det motsvarar de tryck som råder i den aktuella motoranvändningen (särskilt om ett system med bränsleåterföring används). (5) Luftintagsventilen är kontrollventil för den pneumatiska regulatorn för insprutningspumpen. Bränsleinsprutningsutrustningens regulator får innehålla andra anordningar som kan påverka mängden insprutat bränsle. (6) Kylare, fläkt, fläktkåpa, vattenpump och termostat skall placeras på provningsbänken i samma inbördes lägen som i fordonet. Kylvätskecirkulationen skall drivas enbart av motorns vattenpump. Vätskan kan kylas antingen av motorkylaren eller av en extern kylkrets, förutsatt att tryckfallet i denna krets och trycket vid pumpinloppet väsentligen förblir detsamma som för motorkylsystemet. Om kylarspjäll ingår skall det vara i öppet läge. Om fläkt, kylare och kåpa inte lätt kan monteras på fordonet, skall den effekt som förbrukas av fläkten när denna är separat monterad i rätt läge i förhållande till (eventuell) kylare och kåpa, bestämmas vid varvtal som motsvarar de motorvarvtal som används vid mätning av motoreffekt antingen genom beräkningar med utgångspunkt i standardegenskaper eller genom praktiska provningar. Denna effekt, korrigerad till atmosfäriska standardförhållanden enligt punkt 6.2, skall subtraheras från den korrigerade effekten. (7) Om en urkopplingsbar eller progressiv fläkt eller kompressor ingår, skall provningen utföras med den urkopplingsbara fläkten (eller kompressorn) urkopplad eller med den progressiva fläkten eller kompressorn i drift med maximal eftersläpning. (8) Termostaten får fixeras i helt öppet läge. (9) Generatorns minimieffekt: generatorns effekt skall vara begränsad till det som är nödvändigt för drift av tillbehör som är oundgängliga för motorns drift. Om ett batteri måste inkopplas skall ett fullständigt laddat batteri i gott skick användas. (10) Turbokylda motorer skall provas med turbokylning, både vätske- och luftkylning, men om motortillverkaren begär det får ett luftkylt turboaggregat ersättas med ett provningsbänkssystem. I bägge fallen skall mätning av effekt vid varje varvtal ske med samma tryckfall och temperaturfall hos motorluften genom turboaggregatet på provningsbänkssystemet som det som tillverkaren anger för systemet på ett komplett fordon. (11) Här kan bl.a. ingå EGR (exhaust gas recirculation, avgasåterföring)-system, katalytisk konvertor, termiskt reaktionskärl, sekundärt lufttillförselsystem och system mot bränsleavdunstning. (12) Provningarna får utföras i luftkonditionerade provningsrum där de atmosfäriska förhållandena kan kontrolleras. (13) För motorer utrustade med automatisk lufttemperaturkontroll, där anordningen är utformad så att ingen uppvärmd luft tillförs vid full belastning vid 25 °C, skall provningen genomföras med anordningen helt stängd. Om anordningen fortfarande är i drift vid 25 °C skall provningen genomföras med anordningen i normal drift och exponenten för temperaturtermen i korrektionsfaktorn skall sättas till noll (ingen temperaturkorrektion). BILAGA 5 Tillägg PROVRESULTAT FÖR MÄTNING AV NETTOMOTOREFFEKT Denna blankett skall fyllas i av det laboratorium som utför provningen. 1. Provningsförhållanden 1.1 Tryck uppmätta vid maximal effekt 1.1.1 Totalt barometriskt tryck: ………… Pa 1.1.2 Vattenångtryck: ………… Pa 1.1.3 Avgastryck: ………… Pa 1.2 Temperaturer uppmätta vid maximal effekt 1.2.1 i inloppsluften: ………… K 1.2.2 vid utloppet från motorns mellankylare: ………… K 1.2.3 i kylmedlet: ………… K 1.2.3.1 vid motorns utlopp för kylmedel: ………… K (1) 1.2.3.2 för luftkylning, vid referenspunkten: ………… K (1) 1.2.4 i smörjoljan: ………… K (ange mätpunkt) 1.2.5 i bränslet: ………… K 1.2.5.1 vid inloppet till bränslepump: ………… K 1.2.5.2 vid bränsleförbrukningsmätaren: ………… K 1.3 Dynamometerns egenskaper 1.3.1 Märke: ………… Modell: 1.3.2 Slag: 2. Bränsle 2.1 För ottomotorer som drivs med flytande bränsle 2.1.1 Märke: 2.1.2 Specifikation: 2.1.3 Antiknackningstillsats (bly e.d.): 2.1.3.1 Slag: 2.1.3.2 Innehåll: ………… mg/1 2.1.4 Oktantal, RON: ………… (ASTM D 26 99-70) 2.1.4.1 Specifik densitet: ………… g/cm3 vid 288 K 2.1.4.2 Lägre värmevärde: ………… kJ/kg 2.2 För ottomotorer som drivs med gasformigt bränsle 2.2.1 Märke: 2.2.2 Specifikation: 2.2.3 Lagringstryck: ………… bar 2.2.4 Användningstryck: ………… bar 2.2.5 Lägre värmevärde: ………… kJ/kg 2.3 För motorer med kompressionständning som drivs med gasformigt bränsle 2.3.1 Tillförselsystem: gas 2.3.2 Specifikation av gas: 2.3.3 Andel brännolja/gas: 2.3.4 Lägre värmevärde: 2.4 För motorer med kompressionständning som drivs med flytande bränsle 2.4.1 Märke: 2.4.2 Specifikation av bränsle: 2.4.3 Cetantal (ASTM D 976-71) 2.4.4 Specifik densitet: ………… g/cm3 vid 288 K 2.4.5 Lägre värmevärde: ………… kJ/kg 3. Smörjmedel 3.1 Märke: 3.2 Specifikation: 3.3 SAE-viskositet: 4. Mätvärden (1) Motorvarvtal, min-1 Uppmätt vridmoment, Nm Uppmätt effekt, kW Uppmätt bränsleflöde, g/h Barometriskt tryck, kPa Vattenångtryck, kPa Lufttemperatur vid inlopp, K Effekt att addera för mer utrustning än i tabell 1, kW nr 1 nr 2 nr 3 Effektkorrigeringsfaktor Korrigerad bromseffekt, kW (med/utan fläkt (2)) Fläktens effekt, kW (skall subtraheras om fläkt ej monterad) Nettoeffekt, kW Nettovridmoment, Nm Korrigerad specifik bränsleförbrukning, g/(kWh) (3) Kylmedelstemperaturens temperatur vid utlopp, K Smörjoljans temperatur vid mätpunkt, K Lufttemperatur efter turboladdare, K (4) Bränsletemperatur vid inlopp till insprutningspump, K Lufttemperatur efter turboluftkylning, K (4) Tryck efter turboladdning, kPa (4) Tryck efter laddluftkylare, kPa (1) Karakteristiska kurvor över nettoeffekt och nettovridmoment skall uppritas som funktion av motorvarvtalet. (2) Stryk det som ej är tillämpligt. (3) Beräknas med nettoeffekt för kompressionständningsmotorer och ottomotorer, för ottomotorer multiplicerad med effektkorrektionsfaktorn. (4) Stryk om ej tillämpligt.

BILAGA 6 METOD FÖR MÄTNING AV NETTOEFFEKT OCH STÖRSTA EFFEKT UNDER 30 MINUTER HOS ELEKTRISKA TRANSMISSIONER 1. Dessa krav är tillämpliga på mätningar av största nettoeffekt och största effekt under 30 minuter hos elektriska transmissioner som används för framdrivning av rent elektriska landsvägsfordon. 2. PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN 2.1 Transmissionen skall ha körts in enligt tillverkarens rekommendationer. 2.2 Om effektmätningen kan genomföras endast på en transmission med växellåda eller reducerare monterad, skall verkningsgraden beaktas. 2.3 Tillbehör 2.3.1 Tillbehör som skall monteras Under provning skall de tillbehör som är nödvändiga för transmissionens drift i avsedd användning (enligt vad som förtecknas i tabell 1 i denna bilaga) monteras i samma läge som i fordonet. 2.3.2 Tillbehör som skall avlägsnas Tillbehör som är nödvändiga för fordonets drift, och som kan vara monterade på motorn, skall avlägsnas vid provning. Följande icke-uttömmande lista anges som ett exempel: — Luftkompressor för bromsar — Servostyrningskompressor — Upphängningskompressor — Luftkonditioneringssystem — Om tillbehören inte kan avlägsnas, får den effekt de förbrukar i obelastat läge bestämmas och adderas till den uppmätta effekten. Tabell 1 Tillbehör som skall monteras vid provning av nettoeffekt och största effekt under 30 minuter för elektriska transmissioner (Med ”standardproduktionsutrustning” menas utrustning som tillhandahålls av tillverkaren för en viss tillämpning) Nr Tillbehör Monteras för prov av nettoeffekt och största effekt under 30 minuter 1 Källa till likspänning Spänningsfall under provning mindre än 5 % 2 Varvtalsvariator och reglerdon Ja: standardproduktionsutrustning 3 VÄTSKEKYLNING Motorhuv Nej Utlopp i huv Kylare (1) (2) Ja: standardproduktionsutrustning Fläkt Fläktkåpa Pump Termostat (3) LUFTKYLNING Ja: standardproduktionsutrustning Luftfilter Kåpa Kompressor Temperaturinställningssystem 4 Elutrustning Ja: standardproduktionsutrustning 5 Extra fläkt för bänkprovning Ja, vid behov 2.4 Inställningar Inställningarna skall följa tillverkarens specifikationer för produktionsmotor och användas utan vidare ändringar för den särskilda användningen. 2.5 Uppgifter som skall registreras 2.5.1 Provning för fastställande av nettoeffekt skall ske med effektreglaget inställt för maximal effekt. 2.5.2 Motorn skall ha körts in i enlighet med sökandens rekommendationer. 2.5.3 Vridmoment och varvtal skall registreras samtidigt. 2.5.4 Vid behov skall den kylvätsketemperatur som registreras vid utloppet från motorn hållas vid ± 5 K av den termostattemperaturinställning som tillverkaren anger. För luftkylda transmissioner skall temperaturen i en punkt som tillverkaren anger hållas inom + 0/- 20 K av det största värde som tillverkaren anger. 2.5.5 Temperaturen på den smörjolja som uppmäts i oljesumpen eller vid utloppet från en eventuell oljevärmeväxlare skall hållas inom de gränser som tillverkaren anger. 2.5.6 Ett extra reglersystem får vid behov användas för att hålla temperaturen inom de gränser som anges i punkterna 2.5.4 och 2.5.5. 3. MÄTNOGGRANNHET 3.1 Vridmoment: ± 1 % av uppmätt vridmoment. Systemet för mätning av vridmoment skall kalibreras så att friktionsförluster beaktas. Noggrannheten i den lägre halvan av dynamometerbänkens mätinvervall får vara ± 2 % av uppmätt vridmoment. 3.2 Motorvarvtal:0,5 % av uppmätt varvtal. 3.3 Lufttemperatur vid motorinlopp: ± 2 K. (1) Kylare, fläkt, fläktkåpa, vattenpump och termostat skall placeras på provningsbänken i samma inbördes lägen som i fordonet. Kylvätskecirkulationen skall drivas enbart av transmissionens vattenpump. Vätskan kan kylas antingen av transmissionens kylare eller av en extern kylkrets, förutsatt att tryckfallet i denna krets och trycket vid pumpinloppet väsentligen förblir detsamma som för transmissionens kylsystem. Om kylarspjäll ingår skall det vara i öppet läge. Om fläkt, kylare och kåpa inte lätt kan monteras på fordonet, skall den effekt som förbrukas av fläkten när denna är separat monterad i rätt läge i förhållande till (eventuell) kylare och kåpa, bestämmas vid varvtal som motsvarar de motorvarvtal som används vid mätning av motoreffekt antingen genom beräkningar med utgångspunkt i standardegenskaper eller genom praktiska provningar. Denna effekt, korrigerad till atmosfäriska standardförhållanden, skall subtraheras från den korrigerade effekten. (2) Om en urkopplingsbar eller progressiv fläkt eller kompressor ingår, skall provningen utföras med den urkopplingsbara fläkten (eller kompressorn) urkopplad eller med den progressiva fläkten eller kompressorn i drift med maximal eftersläpning. (3) Termostaten får fixeras i helt öppet läge.

BILAGA 7 KONTROLL AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE 1. ALLMÄNT Dessa krav överensstämmer med de prov som enligt punkt 6.3.6 skall utföras för att kontrollera produktionsöverensstämmelsen. 2. PROVNINGSFÖRFARANDEN Provningsmetoder och mätinstrument skall vara de som anges i bilagorna 5 eller 6 till dessa föreskrifter. 3. PROVTAGNING En transmission skall väljas. Om transmissionen efter provning enligt punkt 5.1 inte bedöms överensstämma med kraven i dessa föreskrifter skall ytterligare två transmissioner provas. 4. MÄTKRITERIER 4.1 Nettoeffekt hos förbränningsmotor Under provningar för att kontrollera produktionsöverensstämmelsen skall effekten mätas vid två varvtal, S1 och S2, vilka motsvarar mätpunkterna för den maximala effekt respektive det maximala vridmoment som godtas för typgodkännande. Vid dessa två varvtal, som har en tolerans på ± 5 %, får nettoeffekten uppmätt vid minst en punkt inom intervallen S1 ± 5 % och S2 ± 5 % inte avvika med mer än ± 5 % från det typgodkända värdet. 4.2 Nettoeffekt och största effekt under 30 minuter hos elektrisk transmission Under provningar för att kontrollera produktionsöverensstämmelsen skall effekten mätas vid varvtalet S1, motsvarande mätpunkten för största effekt som godtas för typgodkännande. Vid detta varvtal får nettoeffekten inte avvika med mer än ± 5 % från det typgodkända värdet. 5. BEDÖMNING AV RESULTAT 5.1 Om nettoeffekt och största effekt under 30 minuter hos en transmission som provats enligt punkt 2 uppfyller kraven i punkt 4 skall produktionen anses överensstämma med typgodkännandet. 5.2 Om kraven i punkt 4 inte uppfylls skall två ytterligare transmissioner provas på samma sätt. 5.3 Om värdet av nettoeffekten eller av största effekt under 30 minuter hos den andra och/eller tredje transmission som avses i punkt 5.2 inte uppfyller kraven i punkt 4 skall produktionen anses inte överensstämma med kraven i dessa föreskrifter och bestämmelserna i punkt 7.1 skall tillämpas.