Föreskrift nr 24 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser beträffande:

1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE

2. DEFINITIONER GEMENSAMMA FÖR DELARNA I, II OCH III

DEL I – UTSLÄPP AV SYNLIGA FÖRORENINGAR I AVGASER FRÅN MOTORER MED KOMPRESSIONSTÄNDNING

3. DEFINITIONER

I dessa föreskrifter skall följande definitioner gälla för del I:

4. ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

4.1 Utsläpp av synliga föroreningar

4.2 Motoreffekt

5. TYPGODKÄNNANDE

6. BESTÄMMELSER OCH PROVNINGAR

6.1 Allmänt

De komponenter som kan påverka utsläppen av synliga föroreningar skall vara utformade, konstruerade och sammansatta så att motorn vid normal användning och trots de vibrationer för vilka den kan utsättas uppfyller bestämmelserna i dessa föreskrifter.

6.2 Bestämmelser om kallstartsanordningar

6.3 Bestämmelser om utsläpp av synliga föroreningar

7. ÄNDRING AV MOTORTYP OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDE

8. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

9. PÅFÖLJDER VID BRISTER I PRODUKTIONENS ÖVERENSSTÄMMELSE

10. TILLVERKNINGENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av typgodkännandet fullständigt upphör med tillverkningen av den motor som typgodkänts i enlighet med dessa föreskrifter skall denne meddela den myndighet som beviljat typgodkännandet detta. Då myndigheten mottar meddelandet i fråga skall den upplysa de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av en kopia av typgodkännandeintyget där det i slutet finns en undertecknad och daterad uppgift i versaler: ”TILLVERKNINGEN HAR UPPHÖRT”.

11. NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR UTFÖRANDE AV TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA OCH MYNDIGHETERNA

De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter skall meddela Förenta nationernas sektretariat namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för utförande av typgodkännandeprovningarna och/eller de myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka de intyg skall sändas, där beviljat eller utökat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande eller återkallat typgodkännande som utfärdats i andra länder, bekräftas.

DEL II – INSTALLERING I LANDSVÄGSFORDON AV TYPGODKÄNDA MOTORER MED KOMPRESSIONSTÄNDNING

12. DEFINITIONER

I dessa föreskrifter skall följande definitioner gälla i del II:

13. ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

13.1 Utsläpp av synliga föroreningar

14. TYPGODKÄNNANDE

15. BESTÄMMELSER OCH PROVNINGAR

15.1 Allmänt

Den dieselmotor som monterats på fordonet skall vara av en typ som godkänts enligt del I i dessa föreskrifter. De komponenter som kan påverka utsläppen av synliga föroreningar skall vara utformade, konstruerade och sammansatta så att fordonet vid normal användning och trots de vibrationer för vilka det kan utsättas kan uppfylla bestämmelserna i dessa föreskrifter.

Det skall vara möjligt att inspektera fordonets trafiksäkerhet genom att avgöra dess prestanda i förhållande till de uppgifter som insamlats för typgodkännande enligt punkt 11.1.2.2 i bilaga 2 till dessa föreskrifter. Om denna inspektion kräver ett särskilt förfarande skall detta beskrivas i detalj i servicemanualen (eller motsvarande medier). Detta särskilda förfarande skall inte kräva användning av särskild utrustning annan än den som tillhandahålls tillsammans med fordonet.

15.2 Bestämmelser om kallstartsanordningar

15.3 Installering

16. ÄNDRING AV MOTORTYP OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDE

17. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

18. PÅFÖLJDER VID BRISTER I PRODUKTIONENS ÖVERENSSTÄMMELSE

19. TILLVERKNINGENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av typgodkännandet fullständigt upphör med tillverkningen av det fordon som typgodkänts i enlighet med dessa föreskrifter skall denne meddela den myndighet som beviljat typgodkännandet detta. Då myndigheten mottar meddelandet i fråga skall den upplysa de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av en kopia av typgodkännandeintyget där det i slutet finns en undertecknad och daterad uppgift i versaler: ”TILLVERKNINGEN HAR UPPHÖRT”.

20. NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR UTFÖRANDE AV TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA OCH MYNDIGHETERNA

De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter skall meddela Förenta nationernas sektretariat namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för utförande av typgodkännandeprovningarna och/eller de myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka de intyg skall sändas, där beviljat eller utökat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande eller återkallat typgodkännande som utfärdats i andra länder, bekräftas.

DEL III – UTSLÄPP AV SYNLIGA FÖRORENINGAR I AVGASER FRÅN ETT MOTORFORDON VARS MOTOR INTE BLIVIT SEPARAT TYPGODKÄND

21. DEFINITIONER

I dessa föreskrifter skall följande definitioner gälla i del III:

22. ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE

23. TYPGODKÄNNANDE

24. BESTÄMMELSER OCH PROVNINGAR

24.1 Allmänt

De komponenter som kan påverka utsläppen av synliga föroreningar skall vara utformade, konstruerade och sammansatta så att fordonet vid normal användning och trots de vibrationer för vilka det kan utsättas kan uppfylla bestämmelserna i dessa föreskrifter.

Det skall vara möjligt att inspektera fordonets trafiksäkerhet genom att avgöra dess prestanda i förhållande till de uppgifter som insamlats för typgodkännande enligt punkt 11.1.2.2 i bilaga 2 till dessa föreskrifter. Om denna inspektion kräver ett särskilt förfarande skall detta beskrivas i detalj i servicemanualen (eller motsvarande medier). Detta särskilda förfarande skall inte kräva användning av särskild utrustning annan än den som tillhandahålls tillsammans med fordonet.

24.2 Bestämmelser om kallstartsanordningar

24.3 Bestämmelser om utsläpp av synliga föroreningar

25. ÄNDRING AV FORDONSTYP OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDE

26. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE

27. PÅFÖLJDER VID BRISTER I PRODUKTIONENS ÖVERENSSTÄMMELSE

28. TILLVERKNINGENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE

Om innehavaren av typgodkännandet fullständigt upphör med tillverkningen av det fordon som typgodkänts i enlighet med dessa föreskrifter skall denne meddela den myndighet som beviljat typgodkännandet detta. Då myndigheten mottar meddelandet i fråga skall den upplysa de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av en kopia av typgodkännandeintyget där det i slutet finns en undertecknad och daterad uppgift i versaler: ”TILLVERKNINGEN HAR UPPHÖRT”.

29. NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR UTFÖRANDE AV TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA OCH MYNDIGHETERNA

De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter skall meddela Förenta nationernas sektretariat namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för utförande av typgodkännandeprovningarna och/eller de myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka de intyg skall sändas, där beviljat eller utökat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande eller återkallat typgodkännande som utfärdats i andra länder, bekräftas.

(1) 1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Jugoslavien, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryska federationen, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35–36 (vakanta), 37 för Turkiet, 38–39 (vakanta), 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (typgodkännande beviljas av dess medlemsstater med användande av deras respektive ECE symboler), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina och 47 för Sydafrika. Följande nummer skall tilldelas övriga länder i den kronologiska ordning som de ratificerar eller ansluter sig till överenskommelsen om antagandet av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon, utrustning och delar som kan monteras och/eller användas på hjulförsedda fordon samt villkoren för ömsesidigt erkännande av de typgodkännanden som beviljats på grundval av dessa föreskrifter, varefter de nummer som tilldelats på detta sätt skall meddelas de avtalsslutande parterna av Förenta nationernas generalsekreterare.

(2) Se fotnot 1.

(3) Se fotnot 1.

Bränsletillförsel: ………… mm3 per slag vid ett motorvarvtal av ………… rpm (varv per minut) vid full insprutning eller pumpdiagram (3) (4) (5)

(1) Förkortning för American Society for Testing and Materials, 1916 Race St., Philadelphia, Pennsylvania 19103, Förenta staterna.

BILAGA 10

”ECE”-METOD FÖR ATT MÄTA NETTOEFFEKTEN HOS MOTORER MED KOMPRESSIONSTÄNDNING

1. SYFTE

Dessa bestämmelser gäller metoden för utfomning av effektkurvan för en förbränningsmotor vid full belastning som en funktion av motorvarvtalet.

2. TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Denna metod gäller förbränningsmotorer som används för framdrivning av de fordon som omfattas av dessa föreskrifter och föreskrifter nr 15 (E/ECE/324-E/ECE/505/Rev.l/Add.14/Rev.3).

Motorerna faller under en av följande kategorier:

Kolvförbränningsmotorer (ottomotorer eller motorer med kompressionständning) med undantag för fria kolvmotorer,

Roterande kolvmotorer.

Dessa motorer kan vara med gnisttändning eller överladdade.

3. DEFINITIONER

I dessa bestämmelser skall följande definitioner gälla

nettoeffekt: den effekt som erhålls på en provbänk vid slutet av en vevaxel eller motsvarande (1) vid motsvarande varvtal med de hjälpmedel som förtecknas i tabell 1,

standardproduktkomponent: all utrustning som för en aktuell motoranvändning tillhandahålls av tillverkaren.

4. MÄTNINGARNAS NOGGRANNHET

4.1 Vridmoment

± 1 % av uppmätt vridmoment (2).

4.2 Motoreffekt

±0,5 % av uppmätt effekt.

4.3 Bränsleförbrukning

± 1 % av uppmätt förbrukning.

4.4 Bränsletemperatur

± 2 K 4,5.

4.5 Lufttemperatur

± 2 K.

4.6 Barometertryck

± 100 Pa.

4.7 Tryck i insugningsledningen (se anmärkning 1a till tabell 1)

± 50 Pa.

4.8 Tryck i avgasledningen (se anmärkning l b till tabell 1)

± 200 Pa.

5. MÄTPROVNING FÖR MOTORNS NETTOEFFEKT

5.1 Kringutrustning

5.1.1 Kringutrustning som skall inmonteras

Under provningen skall den kringutrustning som erfordras för motorns funktion vid dess avsedda tillämpning (förtecknad i tabell 1) inmonteras på provningsbänken, om möjligt i samma läge som vid avsedd tillämpning.

5.1.2 Kringutrustning som skall avlägsnas

Viss fordonskringutrustning som endast krävs för fordonets funktion och som kan vara inmonterad i motorn skall inför provningen avlägsnas. Följande icke-uttömmande lista ges som exempel:

— Luftkompressor för bromsar

— Servostyrningskompressor

— Fjädringskompressor

— Luftkonditioneringssystem.

Där kringutrustningen inte kan avlägsnas kan den effekt den absorberar i obelastat tillstånd bestämmas och tilläggas till den uppmätta motoreffekten.

Tabell 1

Kringutrustning som skall inmonteras inför provningen för att bestämma motorns nettoeffekt

Nr Kringutrustning Monterad inför nettoeffektprovningen 1 Insugningssystem – Insugningsgrenrör – Kontrollsystem för vevhusutsläpp Ja, standardproduktkomponent – Luftfilter – Insugningsljuddämpare – Hastighetsbegränsare Ja, standardproduktkomponent (3) 2 Induktionsvärmare för insugningsgrenrör Ja, standardproduktkomponent. Inmonteras om möjligt under gynnsammaste villkor 3 Avgassystem – Avgasrenare Ja, standardproduktkomponent. – Grenat avgasrör – Förkompressionsanordning – Förbindelserör (4) – Ljuddämpare (4) – Ändrör (4) – Avgasbroms (5) 4 Bränsletillförselpump (6) Ja, standardproduktkomponent. 5 Förgasare – Elektroniskt styrsystem, luftflödesmätare, osv.(om inmonterade) Ja, standardproduktkomponent. – Tryckregulator – Förångare – Gasblandare Utrustning för gasmotorer 6 Bränsleinsprutningsutrustning (bensin och diesel) – Förfilter Ja, standardproduktkomponent. – Filter – Insprutningspump – Högtrycksrör – Insprutare – Luftinloppsventil (7), om inmonterad – Elektroniskt styrsystem, luftflödesmätare osv. (om inmonterade) – Styr/kontrollsystem – Automatiskt stopp vid full belastning för kontrollenheten beroende på atmosfäriska omständigheter 7 Vätskekylningsutrustning – Motorhuv – Luftutlopp i motorhuv Nej – Kylare – Fläkt (8) (9) – Fläktkåpa – Vattenpump – Termostat (10) Ja (8), standardproduktkomponent 8 Luftkylning – Kåpa – Kompressor (8) (9) Ja, standardproduktkomponent Temperaturregleringsanordning Ja, standardproduktkomponent 9 Elektrisk utrustning Ja (11), standardproduktkomponent 10 Förkompressionsutrustning (om inmonterad) – Kompressor som antingen drivs direkt av motorn, och/eller av avgaserna Ja, standardproduktkomponent – Laddluftkylare (12) – Kylvätskepump eller fläkt (motordriven) – Styranordningar för kylvätskeflöde (om inmonterade) 11 Reservfläkt för provningsbänk Ja, om erforderlig 12 Avgasreningsanordningar (13) Ja, standardproduktkomponent

5.1.3 Tillbehör för start av motor med kompressionständning

När det gäller de tillbehör som används vid start av motorer med kompressionständning skall följande två fall beaktas:

a) Elektrisk start. Generatorn är monterad och levererar ström, om så krävs, till de tillbehör som är oundgängliga för motorns funktion.

b) Annan start än elektrisk. Om det finns några elektriskt drivna tillbehör som är oundgängliga för motorns funktion har generatorn monterats för att försörja dessa tillbehör med ström. I annat fall avlägsnas den.

I båda fall är systemet för att producera och ackumulera den energi som behövs för start monterat och fungerar i obelastat tillstånd.

5.2. Inställningsförhållanden

Inställningsförhållandena för provning för att bestämma nettoeffekten anges i tabell 2.

Tabell 2

Inställningsförhållanden

1 Inställning av förgasare I överensstämmelse med tillverkarens produktspecifikationer och utan ytterligare ändringar för att användas vid den särskilda tillämpningen. 2 Inställning av tillförselsystem för insprutningspump 3 Inställning av tändning och insprutning (inställningskurva) 4 Inställning av styrsystem 5 Utsläppskontrollanordningar

5.3 Provningsvillkor

5.3.1 Provningen av nettoeffekten skall för ottomotorer utföras under fullt varvtal och för dieselmotorer med en fast inställd bränsleinsprutningspump under full belastning, där motorn är utrustad så som anges i tabell 1.

5.3.2 Prestandauppgifterna skall uppnås under stabila driftsförhållanden med tillräcklig lufttillförsel till motorn. Motorerna måste ha blivit inkörda i enlighet med tillverkarens rekommendationer. Förbränningskamrarna får innehålla avlagringar men i begränsad mängd. För att minska den nödvändiga korrektionsfaktorn skall provningsförhållandena såsom insugningsluftens temperatur väljas så att de ligger så nära referensförhållandena (se 6.2) som möjligt.

5.3.3 Temperaturen i insugningsluften till motorn (omgivande luft) skall mätas inom 0,15 m uppströms från ingången till luftrenaren eller om ingen luftrenare används inom 0,15 m från luftintagstratten. Termometern eller termokorset skall skyddas från strålningsvärme och placeras direkt i luftströmmen. De skall också skyddas från tillbakasprutande bränsle. Ett tillräckligt antal mätpunkter skall användas för att ge ett representativt medlevärde för inloppstemperaturen.

5.3.4 Inga uppgifter skall registreras förrän vridmoment, varvtal och temperaturer hållits i huvudsak konstanta under minst 1 min.

5.3.5 Under en körning eller avläsning får motorns varvtal inte avvika från det valda varvtalet med mer än ± 1 % eller ± 10 min-1 beroende på vilket som är störst.

5.3.6 Iakttagna uppgifter om bromsbelastning, bränsleförbrukning och temperatur i insugningsluften skall registreras samtidigt och skall utgöra ett medelvärde av två stabila på varandra följande värden som inte varierar med mer än 2 % för bromsbelastningen och bränsleförbrukningen.

5.3.7 Temperaturen i kylmedlet vid motorns avgasrör skall hållas inom ± 5 K från den övre termostatkontrollerade temperatur som angivits av tillverkaren. Om ingen temperatur anges av tillverkaren skall temperaturen hållas vid 353 K ± 5 K. För luftkylda motorer skall temperaturen vid en punkt som anges av tillverkaren hållas inom – 20 K av det maximivärde som i referensvillkoren angivits av tillverkaren.

5.3.8 Bränsletemperaturen skall mätas vid inloppet till förgasaren eller vid bränsleinsprutningssystemet och hållas inom de gränsvärden som upprättats av motortillverkaren.

5.3.9 Smörjoljetemperaturen, uppmätt i oljebehållaren eller vid utloppet från oljekylaren, om sådan inmonterats, skall hållas inom de gränsvärden som upprättats av motortillverkaren.

5.3.10 Om så krävs får ett reservregleringssystem användas för att hålla temperaturerna inom de gränsvärden som anges i punkterna 5.3.7, 5.3.8 och 5.3.9.

5.3.11 Bränslet skall vara ett som är tillgängligt på marknaden utan några rökdämpande tillsatser. Vid tvister skall referensbränslet vara: a) för dieselmotorer, enligt definition av CEC (14) i CEC-RF-03-A-80, b) för ottomotorer, enligt definition av CEC-RF-01-A-80.

5.4 Provningsförfarande

Mätningar skall utföras på ett tillräckligt antal motorvarvtal för att korrekt definiera den effektkurva mellan de lägsta och högsta motorvarvtalen som rekommenderas av tillverkaren. Detta intervall av varvtal måste omfatta den rotationshastighet vid vilken motorn producerar sin största effekt. Medeltalet av minst två stabila mätningar skall bestämmas.

5.5 Uppgifter som skall registreras

De uppgifter som skall registreras är de som anges i tillägget till denna bilaga.

6. EFFEKTKORREKTIONSFAKTORER

6.1 Definition

Effektkorrektionsfaktorn är den koefficient α med vilken den uppmätta effekten måste multipliceras för att bestämma motoreffekten under de omgivningsförhållanden för referensändamål som anges i punkt 6.2.

Po = α P

där

Po är den korrigerade effekten (dvs. effekt under omgivningsförhållanden för referensändamål)

α är korrektionsfaktorn (αa eller αd)

P är den uppmätta effekten (provningseffekt).

6.2 Omgivningsförhållanden för referensändamål

6.2.1 Temperatur (To): 298 K (25 oC)

6.2.2 Torrt tryck (Pso): 99 kPa Anmärkning: Det torra trycket är baserat på ett totalt tryck av 100 kPa och ett vattenångtryck av 1 kPa.

6.3 Omgivningsförhållanden vid provning

Omgivningsförhållandena under provningen skall vara följande:

6.3.1 Temperatur (T)

För ottomotorer 288 K ≤ T ≤ 308 K

För dieselmotorer 283 K ≤ T ≤ 313 K

6.3.2 Tryck (Ps)

80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa

6.4 Bestämning av korrektionsfaktorn α a och α d (15)

6.4.1 Sugottomotor eller turboottomotor – faktorn αa:

Korrektionsfaktorn αa erhålls genom tillämpning av formeln:

16

där

Ps är det totala torra atmosfärtrycket uttryckt i kilopascal (kPa) – dvs. det totala barometertrycket minus vattenångtrycket

T är den absoluta temperaturen uttryckt i kelvin (K) i den luft som sugs in av motorn.

Villkor som skall iakttas i laboratoriet

För att en provning skall vara giltig måste korrektionsfaktorn α a vara sådan att 0,93 ≤ α a ≤ 1,07.

Om dessa gränsvärden överskrids skall det erhållna korrigerade värdet anges och provningsförhållandena (temperatur och tryck) anges exakt i provningsrapporten.

6.4.2 Dieselmotorer – faktorn αd:

Effektkorrektionsfaktorn (αd) för dieselmotorer vid konstant bränsletillförsel erhålls genom tillämpning av formeln:

αd = (fa ) fm

där

fa är den atmosfäriska faktorn

fm är den karakteristiska parametern för varje motortyp och inställning.

6.4.2.1 Atmosfärisk faktor fa

Denna faktor anger verkningarna av omgivningsförhållandena (tryck, temperatur och fuktighet) i den luft som sugs in av motorn.

Formeln för den atmosfäriska faktorn skiljer sig åt beroende på motortyp.

6.4.2.1.1 Sugmotorer och mekaniska turbomotorer.

6.4.2.1.2 Turbomotorer med eller utan kylning av inloppsluften

6.4.2.2 Motorfaktor fm fm är en funktion av qc (korrigerat bränsleflöde) enligt följande: fm = 0,036 qc - 1,14 där qc = q/r där ”q” är bränsleflödet uttryckt i milligram per varv per liter slagvolym (mg/(l. varv)) ”r” är tryckförhållandet mellan kompressorutlopp och kompressorinsugning (r = 1 för sugmotorer). Denna formel gäller för ett värdeintervall av qc mellan 40 mg/(l. varv) and 65 mg/(l. varv). För qc-värden lägre än 40 mg/(l. varv) skall konstant värde för fm lika med 0,3 (fm = 0,3) väljas. För qc-värden högre än 65 mg/(l. varv) skall konstant värde för fm lika med 1,2 (fm = 1,2) väljas (se figur nedan).

6.4.2.3 Villkor som måste iakttas i laboratoriet

För att en provning skall bli giltig måste korrektionsfaktorn αd vara sådan att 0,9 ≤ αd ≤ 1,1.

Om dessa gränsvärden överskrids skall det erhållna korrigerade värdet anges och provningsförhållandena (temperatur och tryck) anges exakt i provningsrapporten.

7. PROVNINGSRAPPORT

Provningsrapporten skall innehålla de resultat och alla de beräkningar som krävs för att bestämma nettoeffekten så som de förtecknas i tillägg till denna bilaga, tillsammans med de motoregenskaper som förtecknas i bilaga 1 till dessa föreskrifter

8. ÄNDRING AV MOTORTYP

Varje ändring av motorn med avseende på de egenskaper som förtecknas i bilaga 1 till dessa föreskrifter skall rapporteras till den behöriga myndigheten. Denna myndighet kan då antingen

8.1 göra bedömningen att de gjorda ändringarna sannolikt inte får någon märkbar verkan på motorns effekt, eller

8.2 begära ytterligare en bestämning av motoreffekten genom att utföra sådana provningar som bedöms som nödvändiga.

9. TOLERANSER VID MÄTNING AV NETTOEFFEKT

9.1 Den motornettoeffekt som uppmätts av den tekniska tjänsten får avvika med ± 2 % från den nettoeffekt som angivits av tillverkaren, med en tolerans av1,5 % för motorvarvtalet.

9.2 Motornettoeffekten vid en provning för produktionsöverensstämmelse får avvika med 5 % från nettoeffekten vid en provning för typgodkännande.

(1) Om mätningen av effekten endast kan utföras på en motor med växellådan monterad skall hänsyn tas till växellådans inverkan.

(2) Mätsystemet för vridmoment skall kalibreras för att ta med friktionsförluster i beräkningen. Noggrannheten i den nedre halvan av dynamometerbänkens mätområde får vara ± 2 % av uppmätt vridmoment.

(3) Det fullständiga insugningssystemet skall monteras så som föreskrivs för avsedd användning

när det finns risk för märkbar inverkan på motoreffekten,

när det är fråga om tvåtakts- och gnisttändningsmotorer,

när tillverkaren begär det.

I annat fall kan ett likvärdigt system användas och en kontroll skall göras för att säkerställa att insugningstrycket inte avviker med mer än 100 Pa från det av tillverkaren angivna gränsvärdet för ett rent luftfilter.

(4) Det fullständiga avgassystemet skall monteras så som föreskrivs för avsedd användning

när det finns risk för märkbar inverkan på motoreffekten,

när det är fråga om tvåtakts- och gnisttändningsmotorer,

när tillverkaren begär det.

I annat fall kan ett likvärdigt system installeras förutsatt att det tryck som uppmäts vid utloppet för motorns avgassystem inte avviker med mer än 1 000 Pa från det som angivits av tillverkaren. Utloppet från motorns avgassystem definieras som en punkt 150 mm nedströms från uttaget för den del av avgassystemet som monterats på motorn.

(5) Om motorn har en avgasbroms skall reglerventilen vara inställd i ett helt öppet läge.

(6) Bränsletillförseltrycket får vid behov ställas in så att det återger de tryck som förekommer vid den aktuella motoranvändningen (särskilt när ett bränsleretursystem används).

(7) Luftintagsventilen är reglerventilen för insprutningspumpens pneumatiska regulator. Regulatorn för bränsleinsprutningsutrustningen får innehålla andra anordningar som kan påverka mängden av insprutat bränsle.

(8) Kylaren, fläkten, fläktkåpan, vattenpumpen och termostaten skall på provningsbänken befinna sig i samma relativa lägen som på fordonet. Kylvätskecirkulation skall endast drivas av motorns vattenpump.

Kylningen av vätskan kan antingen ske i motorkylaren eller i ett yttre omlopp, förutsatt att tryckfallet i detta omlopp och trycket vid pumpens inlopp i stor utstäckning förblir desamma som i motorns kylsystem. Kylarjalusien skall om den inmonterats vara i öppet läge.

Om fläkt-, kylar- och kåpsystemet inte på ett lämpligt sätt kan monteras på motorn, måste den effekt som absorberas av fläkten när den är separat inmonterad i sitt korrekta läge i förhållande till kylaren och kåpan (om denna används), vid de varvtal som motsvarar de varvtal hos motorn som används vid mätningen av motoreffekten, bestämmas antingen genom beräkning utifrån standardegenskaper eller genom provningar i praktiken. Denna effekt skall, sedan den som korrigerats enligt de atmosfäriska standardförhållanden som definieras i punkt 6.2, härledas ur den korrigerade effekten.

(9) Om en urkopplingsbar eller progressiv fläkt eller kompressor ingår skall provningen göras med den urkopplingsbara fläkten (eller kompressorn) urkopplad eller med den progressiva fläkten eller kompressorn gående med maximal glidning.

(10) Termostaten får vara inställd i helt öppet läge.

(11) Generatorernas lägsta effekt: generatorns effekt skall begränsas till vad som krävs för att driva den kringutrustning som är oundgänglig för motorns funktion. Om ett batteri måste vara anslutet skall ett fulladdat batteri i gott skick användas.

(12) Motorer med laddluftkylare skall provas med laddluftkylning, antingen vätske- eller luftkyld, men om motortillverkaren så föredrar, får ett provningsbänksystem ersätta den luftkylda kylaren. I vilket fall som helst skall effektmätningen vid varje varvtal göras med samma tryck- och temperatursänkningar för motorluften genom laddluftkylaren på provningsbänksystemet som de som anges av tillverkaren för systemet på det kompletta fordonet.

(13) De kan t.ex.innehålla EGR-system (återcirkulation av avgaser), katalytisk omformare, termisk reaktor, sekundärt lufttillförselsystem och bränsleförångningsskyddsystem.

(14) European Co-ordinating Council for the Development of Performance Tests for Lubricants and Engine Fuels.

(15) Provningarna får utföras i luftkonditionerade provningsrum där omgivningsförhållandena kan regleras.

(16) När det gäller motorer utrustade med automatisk lufttemperaturkontroll och om anordningen är sådan att vid full belastning vid 25 °C ingen varmluft tillsätts skall provningen utföras med anordningen fullständigt avstängd. Om anordningen fortfarande arbetar vid 25 °C görs provningen med anordningen normalt arbetande och temperaturexponenten i korrektionsfaktorn skall sättas till noll (ingen temperaturkorrektion).