Beslut av företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet

av den 27 februari 2002

om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden

(2002/234/EKSG)

FÖRETRÄDARNA FÖR REGERINGARNA I EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS MEDLEMSSTATER, FÖRSAMLADE I RÅDET, HAR FATTAT DETTA BESLUT

av följande skäl:

(1) Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) löper ut den 23 juli 2002 och äganderätten till EKSG:s medel kommer att återgå till medlemsstaterna.

(2) Medlemsstaterna har framfört att deras slutmål är att EKSG:s medel överförs till Europeiska gemenskapen (EG) och att det inrättas en gemensam forskningsfond för de sektorer som har anknytning till kol- och stålindustrin. De hänvisar till Europeiska rådets resolution från mötet i Amsterdam den 16 juni 1997 och till de resolutioner som antogs av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar den 20 juli 1998 och den 21 juni 1999. Medlemsstaterna vidhåller detta mål.

(3) För att tillfälligt, och i avvaktan på överföringen, säkerställa en lämplig förvaltning för EKSG:s tillgångar och skulder från och med den 24 juli 2002, bör kommissionen ges i uppdrag att förvalta dessa fonder. En minskning av medlen under den tillfälliga förvaltningen kan inte medföra ytterligare ansvar för medlemsstaterna.

(4) Kommissionen har i samband med överföringen av medlen till EG föreslagit att den bör förvalta EKSG:s medel enligt särskilda regler. I sak bör dessa regler även tillämpas på detta beslut för att säkerställa nödvändig konsekvens, utan att detta påverkar beslutets mellanstatliga karaktär.

(5) Europaparlamentet har hörts om de särskilda regler som skall tillämpas.

(6) En framgångsrik förvaltning av EKSG:s tillgångar kräver ett förtroende från de ekonomiska aktörernas sida vilket bland annat grundas på att rättsläget långsiktigt kan förutses.

(7) Det är därför nödvändigt att redan nu föreskriva om en tillfällig förvaltning av EKSG:s medel, i enlighet med detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. EKSG:s alla tillgångar och skulder per den 23 juli 2002, skall från och med den 24 juli 2002 förvaltas av kommissionen på medlemsstaternas vägnar.

2. Nettovärdet av dessa tillgångar och skulder enligt EKSG:s balansräkning per den 23 juli 2002 skall, med förbehåll för alla ökningar eller minskningar som kan inträffa som en följd av avvecklingen, betraktas som tillgångar avsedda för forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin och betecknas som "EKSG under avveckling". När avvecklingen är slutförd skall tillgångarna betecknas som "Kol- och stålforskningsfondens tillgångar".

3. Intäkterna från dessa tillgångar, vilka skall betecknas "Kol- och stålforskningsfonden", skall endast användas för forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin i enlighet med bestämmelserna i detta beslut och i rättsakter som antas på grundval av detta.

Artikel 2

Bestämmelserna i bilagorna I, II och III utgör en integrerad del av det här beslutet.

Artikel 3

Om inte annat föreskrivs i detta beslut skall bestämmelserna i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen också tillämpas på verksamhet som bedrivs av kommissionen i enlighet med detta beslut.

Artikel 4

Detta beslut skall gälla från och med den 24 juli 2002 och skall upphöra att gälla vid den tidpunkt då EKSG:s tillgångar och skulder har överförts till Europeiska gemenskapen.

Beslutet skall offentliggöras i Europeiska gemenskapens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 27 februari 2002.

Ordförande

F. J. Conde de Saro

BILAGA I

Nödvändiga åtgärder för genomförande av detta beslut

Punkt 1

1. Kommissionen skall ges i uppdrag att avveckla de av Europeiska kol- och stålgemenskapens ekonomiska transaktioner som fortfarande är oavslutade när EKSG-fördraget upphör att gälla. Om någon av EKSG:s gäldenärer inte fullgör sina betalningsförpliktelser under avvecklingsperioden skall denna förlust först belasta det befintliga kapitalet och därefter inkomsterna för det aktuella året. Innan kommissionen avskriver en fordran på en EKSG-gäldenär som inte fullgör sina betalningsförpliktelser kommer den att uttömma alla möjligheter, inbegripet infordran av garantier (panträtter, säkerheter, bankgarantier m.m.) Kommissionen kommer att förbehålla sig rätten att vidta alla eventuella åtgärder om gäldenären åter skulle bli solvent.

2. Avvecklingen skall genomföras i enlighet med de regler och förfaranden som är tillämpliga på dessa transaktioner, varvid gemenskapens institutioner skall ha de befogenheter och rättigheter som föreskrivs i EKSG-fördraget och gällande sekundärrätt den 23 juli 2002.

Punkt 2

Tillgångarna skall förvaltas av kommissionen så att långsiktig lönsamhet garanteras. Investeringarna av de likvida tillgångarna skall syfta till högsta möjliga säkra avkastning.

Punkt 3

1. De avvecklingstransaktioner som avses i punkt 1 och de investeringar som avses i punkt 2 skall årligen och separat från de återstående gemenskapernas övriga ekonomiska transaktioner redovisas i en resultaträkning, en balansräkning och en ekonomisk redogörelse. Dessa redovisningshandlingar skall bifogas den redovisning som kommissionen årligen skall upprätta enligt artikel 275 i EG-fördraget och budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

2. Europaparlamentets, rådets och revisionsrättens befogenheter för kontroll och beviljande av ansvarsfrihet enligt Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget skall också tillämpas på de transaktioner som avses i punkt 3.1.

Punkt 4

1. Nettoinkomster från de investeringar som avses i artikel 2 skall utgöra inkomster i Europeiska unionens allmänna budget. Dessa inkomster skall användas för särskilda ändamål, nämligen finansiering av forskningsprojekt, som inte omfattas av ramprogrammet för forskning, inom sektorer med anknytning till kol- och stålforskning. De skall utgöra Kol- och stålforskningsfonden och förvaltas av kommissionen.

2. De inkomster som avses i punkt 1 skall fördelas med 27,2 % till forskning som rör kol och 72,8 % till forskning som rör stål. Rådet skall enhälligt och på förslag av kommissionen vid behov ändra fördelningen mellan forskning som rör kol respektive stål.

3. Outnyttjade inkomster och anslag som varje år den 31 december fortfarande är tillgängliga skall automatiskt föras över till det följande året. Dessa anslag får inte överföras till andra poster i budgeten.

4. Budgetanslag motsvarande upphävda åtaganden skall automatiskt upphöra i slutet av varje budgetår. Avsättningar för åtaganden som frigjorts vid upphävandena skall bokföras i balansräkningen och resultaträkningen enligt punkt 3.1, och skall till att börja med sammanföras med de tillgångar som tillhör EKSG under avveckling och därefter, när avvecklingen är avslutad, med Kol- och stålforskningsfondens tillgångar. Återvunna medel skall på samma sätt bokföras i balansräkningen och resultaträkningen.

Punkt 5

1. Nettoinkomster som kan användas för finansiering av forskningsprojekt under år n + 2 skall bokföras i balansräkningen för EKSG under avveckling för år n och, när avvecklingen är avslutad, i balansräkningen för Kol- och stålforskningsfondens tillgångar.

2. I syfte att minimera fluktuationer i tillgången på forskningsmedel till följd av utvecklingen på finansmarknaderna skall en utjämning genomföras och en avsättning göras till en reserv för oförutsedda utgifter. Den matematiska modellen för utjämning och för fastställande av storleken på reserven för oförutsedda utgifter återfinns i listan.

Punkt 6

Utgifterna för administration av den avveckling, de investeringar och den förvaltning som avses i detta beslut, som motsvarar de utgifter som anges i artikel 20 i Fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna av den 8 april 1965, vars belopp ändrats genom rådets beslut av den 21 november 1977, skall betalas av kommissionen genom ett schablonbelopp på 3,3 miljoner euro per år tidsproportionellt som överförs till Europeiska unionens allmänna budget från fondens reservkapital.

Punkt 7

Kommissionen skall fastställa beloppet av EKSG:s tillgångar och skulder i en avslutande balansräkning per den 23 juli 2002.

Lista till bilaga I

Förfaranden för att fastställa det belopp av nettoinkomster som skall anslås till Kol- och stålforskningsfonden

1. INLEDNING

De nettoinkomster som kan användas till finansiering av forskningsprojekt motsvarar det årliga nettoresultatet för EKSG under avveckling och därefter, när avvecklingen är avslutad, det årliga nettoresultatet för Kol- och stålforskningsfondens tillgångar. Den metod som används innebär att finansieringen av kol- och stålforskningen för år n+2 fastställs när balansräkningen för år n avslutas, varvid hänsyn tas till hälften av ökningen eller minskningen av nettoresultatet jämfört med den senaste finansieringsnivån för kol- och stålforskningen.

2. DEFINITIONER

n: referensår

Rn: nettoresultat för år n

Pn: avsättning för oförutsedda utgifter för år n

Dn + 1: anslag till forskning för år n + 1 (fastställt vid avslutningen av balansräkningen för år n - 1)

Dn + 2: anslag till forskning för år n + 2

3. ALGORITMER

De algoritmer som används för att fastställa storleken på avsättningen för oförutsedda utgifter och på anslagen till forskning för år n + 2, som kommer att återfinnas i balansräkningen för år n, är följande:

3.1 Storleken på avsättningen för oförutsedda utgifter:

>Hänvisning till >

3.2 Anslag till forskning för år n + 2 (avrundat till närmaste 100000-tal euro; om beräkningen ger ett resultat som ligger exakt i mitten, görs avrundningen till det högre talet):

>Hänvisning till >

De belopp som behövs för avrundningen (eller blir över vid en avrundning) skall i förekommande fall dras av från (respektive överföras till) avsättningen för oförutsedda utgifter.

BILAGA II

Fleråriga ekonomiska riktlinjer för förvaltningen av tillgångarna i EKSG under avveckling och, efter slutförd avveckling, av Kol- och stålforskningsfondens tillgångar

Punkt 1

De fleråriga ekonomiska riktlinjerna för förvaltningen av tillgångarna i EKSG under avveckling och, efter slutförd avveckling, av Kol- och stålforskningsfondens tillgångar (nedan kallade de ekonomiska riktlinjerna) anges i listan.

Punkt 2

De ekonomiska riktlinjerna skall om så är lämpligt ses över eller kompletteras vart femte år, varvid den första perioden slutar den 31 december 2007. I detta syfte skall kommissionen senast under det första halvåret av det sista året av varje femårsperiod utvärdera hur de ekonomiska riktlinjerna har fungerat och om de varit effektiva samt föreslå lämpliga ändringar.

Om kommissionen anser det lämpligt får den göra en omprövning och förelägga rådet förslag till lämpliga ändringar innan femårsperioden har löpt ut.

Lista till bilaga II

Ekonomiska riktlinje för förvaltningen av tillgångarna i EKSG under avveckling och, efter slutförd avveckling, av Kol- och stålforskningsfondens tillgångar

1. ANVÄNDNING AV TILLGÅNGARNA

a) Tillgångarna i EKSG under avveckling, inbegripet både dess låneportfölj och dess investeringar, skall vid behov användas för att uppfylla EKSG:s återstående åtaganden i fråga om utestående upplåning och åtaganden från tidigare driftsbudgetar liksom oförutsett ansvar.

b) Tillgångarna i EKSG under avveckling skall, i den mån som de inte behövs för att uppfylla åtagandena enligt punkt a, investeras så att de ger avkastning som skall användas till att finansiera fortsatt forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin.

c) Kol- och stålforskningsfondens tillgångar skall investeras så att de ger avkastning som skall användas till att finansiera fortsatt forskning inom sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin.

2. FÖRDELNING AV TILLGÅNGARNA

I enlighet med punkt 1 skall kommissionen fördela tillgångar mellan följande tre kategorier:

a) Erforderliga reserver som garanterar EKSG:s borgenärer att all utestående upplåning och räntan på denna kommer att betalas till fullo på förfallodagen, så att emittenten bibehåller sin "AAA-rating" eller motsvarande.

b) Erforderliga medel för att garantera betalning av alla belopp i form av juridiska åtaganden enligt EKSG:s driftsbudget innan EKSG-fördraget löpte ut.

c) I den mån som medel inte längre behövs för ovannämnda ändamål (antingen på grund av att lånen har återbetalts eller räntan har betalts utan att reserverna tagits i anspråk eller på grund av att budgetåtaganden eventuellt har annulerats) skall sådana medel anslås till investeringskategorier.

3. INVESTERINGSKATEGORIER

De tillgångar som avses i punkt 2 skall investeras på ett sådant sätt att dessa medel är tillgängliga vid behov, samtidigt som de skall generera högsta möjliga avkastning förenad med en hög grad av säkerhet och långsiktig stabilitet.

a) För att uppnå dessa mål får investeringar göras i endast följande kategorier av tillgångar:

i) Tidsbegränsad inlåning i godkända banker.

ii) Penningmarknadsinstrument med en kortare löptid än ett år, emitterade av godkända banker eller av andra kategorier av godkända emittenter.

iii) Obligationer med fast eller rörlig ränta med en löptid på högst 10 år, under förutsättning att de är emitterade av någon kategori av godkända emittenter.

iv) Aktieinnehav genom godkända fondföretag, under förutsättning att sådana investeringar begränsas till fonder vars syfte är att följa ett index och endast för de investeringar som avses i punkt 2 c.

b) Kommissionen får även använda följande finansiella transaktioner när det gäller de kategorier av tillgångar som anges i a:

i) Repor och omvända repor, under förutsättning att motparten är auktoriserad att utföra sådana transaktioner, och under förutsättning att

- värdepapper som innehas enligt sådana avtal inte återförsäljs till någon annan än den avtalsslutande motparten innan avtalet har löpt ut, och

- kommissionen alltid kan återköpa värdepapper som den skulle kunna ha sålt då avtalet löper ut.

ii) Obligationslånetransaktioner, men endast på sådana villkor och enligt sådana förfaranden som fastställs av erkända clearingorganisationer som Clearstream och Euroclear eller av ledande finansinstitut specialiserade på detta slags transaktioner, som omfattas av tillsynsregler som betraktas som likvärdiga med gemenskapens.

c) "Godkända" motparter, såsom denna term används i dessa riktlinjer, är de som väljs ut av kommissionen enligt de regler och förfaranden som avses i punkt 7.

4. BEGRÄNSNINGAR AV INVESTERINGARNA

a) Investeringarna skall begränsas till följande belopp:

i) Obligationer som emitteras eller garanteras av Europeiska unionens medlemsstater eller institutioner: 250 miljoner euro per medlemsstat eller institution.

ii) Obligationer som emitteras eller garanteras av andra statliga eller överstatliga låntagare med lägst kreditvärdighet "AA-rating" eller motsvarande: 100 miljoner euro per emittent eller borgensman.

iii) Inlåning i och/eller finansiella instrument från en godkänd bank: det lägsta beloppet av endera 100 miljoner euro per bank eller 5 % av bankens eget kapital.

iv) Obligationer från privata emittenter med lägst kreditvärdighet "AAA-rating" eller motsvarande: 50 miljoner euro per emittent.

v) Obligationer från privata emittenter med lägst kreditvärdighet "AA-rating" eller motsvarande: 25 miljoner euro per emittent.

vi) Innehav i fondföretag med lägst kreditvärdighet "AA-rating" eller motsvarande: 25 miljoner euro i varje sådan fond.

b) En investering i en enskild emitterad obligation, inom de gränser som anges under a ovan, får inte överstiga 20 % av det totala emissionsbeloppet.

c) Investeringar i en enskild motpart, inom de gränser som anges under a ovan och vid behov kumulerat mellan instrument, får inte överstiga 20 % av de totala tillgångarna.

d) De kreditvärderingar som avses i dessa riktlinjer skall vara de som tillämpas av åtminstone ett av de erkända stora internationella kreditvärderingsinstituten i den sedvanliga bemärkelsen.

5. ÖVERFÖRING TILL EUROPEISKA UNIONENS BUDGET

Nettoinkomsten skall överföras till Europeiska unionens allmänna budget som ändamålsbestämd inkomst och skall överföras från EKSG under avveckling och, efter slutförd avveckling, Kol- och stålforskningsfondens tillgångar när det är nödvändigt för att uppfylla åtaganden i budgetposten för forskningsprogram för sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin.

6. REDOVISNING

Förvaltningen av medlen skall redovisas i årliga resultaträkningar och årliga balansräkningar för EKSG under avveckling och, efter slutförd avveckling, Kol- och stålforskningsfondens tillgångar. Dessa skall bygga på allmänt godkända redovisningsprinciper, motsvarande dem som används för EKSG och särskilt rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 om årsbokslut i vissa typer av bolag(1) och rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsboksslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut(2) om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut. Räkenskaperna skall godkännas av kommissionen och granskas av revisionsrätten. Kommissionen skall anlita externa företag för att utföra en årlig revision av räkenskaperna.

7. FÖRVALTNINGSFÖRFARANDEN

Kommissionen skall när det gäller EKSG under avveckling och, efter slutförd avveckling, Kol- och stålforskningsfondens tillgångar genomföra ovannämnda förvaltningstransaktioner i enlighet med dessa riktlinjer och enligt sina interna regler och förfaranden som gäller för EKSG vid tidpunkten för EKSG:s avveckling eller enligt senare ändring.

En utförlig rapport om förvaltningstransaktioner som utförs enligt dessa riktlinjer skall upprättas var tredje månad och överlämnas till medlemsstaterna.

(1) EGT L 222, 14.8.1978, s. 11. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2001/65/EG (EGT L 283, 27.10.2001, s. 28).

(2) EGT L 372, 31.12.1986, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2001/65/EG.

BILAGA III

Fleråriga tekniska riktlinjer för Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram

Punkt 1

De fleråriga tekniska riktlinjerna för Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram (nedan kallade de tekniska riktlinjerna) anges i listan.

Punkt 2

De tekniska riktlinjerna skall, om så är lämpligt, ses över eller kompletteras vart femte år, varvid den första perioden slutar den 31 december 2007. I detta syfte skall kommissionen senast under det första halvåret av det sista året av varje femårsperiod utvärdera hur de tekniska riktlinjerna har fungerat och om de varit effektiva samt föreslå lämpliga ändringar.

Om kommission anser det lämpligt får den göra en omprövning och förelägga rådet förslag till lämpliga ändringar innan femårsperioden har löpt ut.

Lista till bilaga III

Tekniska riktlinjer för Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram

1. PROGRAMMET

1.1 Mål

Som en fortsättning på Europeiska kol- och stålgemenskapens program för forskning och teknisk utveckling (EKSG:s FoTU-program) avseende kol och stål och inom ramen för en hållbar utveckling skall ett forskningsprogram för Kol- och stålforskningsfonden (nedan kallat "programmet") upprättas. Syftet med programmet är att främja konkurrenskraften för sådana sektorer inom gemenskapen som har anknytning till kol- och stålindustrin. Programmet skall vara förenligt med Europeiska unionens vetenskapliga, tekniska och politiska mål och komplettera den verksamhet som bedrivs i medlemsstaterna inom ramen för de befintliga gemenskapsprogrammen för forskning, till exempel ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (nedan kallat "ramprogrammet för forskning"). Ambitionen är att samordna dessa program och se till att de kompletterar och stärker varandra samt att främja informationsutbyte mellan projekt som finansieras genom programmet och liknande projekt som finansieras genom ramprogrammet för forskning.

1.2 Grundläggande principer

Inom ramen för programmet skall ekonomiskt stöd ges till tillåtna projekt, kompletterande åtgärder och annan verksamhet i enlighet med punkt 1.5 genom att samarbete mellan olika företag, forskningscentrum och universitet främjas. Programmet skall omfatta produktionsprocesser, användning, bevarande av tillgångar, miljöförbättringar och arbetarskydd inom sektorer som har anknytning till kol- och stålindustrin.

Definitioner av "kol" och "stål" återfinns i tillägg A.

1.3 Omfattning

I riktlinjerna anges programmets struktur, förvaltning och genomförande, dess vetenskapliga och tekniska innehåll och prioriteringar som komplement till andra befintliga forskningsprogram samt villkoren för deltagande.

I dessa riktlinjer återfinns under punkt 3.1 en ansökningsomgång för programmet samt i tilläggen B och C programmets vetenskaplig-tekniska och socioekonomiska prioriteringar vilka kommissionen kan ändra i enlighet med förfarandet i punkt 2.1.

1.4 Deltagande

1.4.1 Medlemsstaterna

Företag, forskningsinstitut och fysiska personer som är etablerade inom en medlemsstats territorium kan delta i programmet och ansöka om ekonomiskt stöd, förutsatt att de avser att utföra en FoTU-verksamhet eller kan ge ett betydande bidrag till denna.

1.4.2 Ansökarstater

Företag, forskningsinstitut och fysiska personer i ansökarstaterna skall ha rätt att delta utan att få något ekonomiskt bidrag från programmet, såvida inte annat föreskrivs enligt de relevanta Europaavtalen och de tillhörande tilläggsprotokollen samt i besluten av de olika associeringsråden.

1.4.3 Tredje land

Företag, forskningsinstitut och fysiska personer från tredje land skall ha rätt att delta på projektbasis utan att få något ekonomiskt bidrag från programmet, om sådant deltagande ligger i gemenskapens intresse.

1.5 Tillåtna projekt, kompletterande åtgärder och annan verksamhet

Forsknings-, pilot- och demonstrationsprojekt, kompletterande åtgärder samt stöd och förberedande verksamhet kan finansieras genom programmet.

Ett forskningsprojekt skall innefatta undersökande eller experimentell verksamhet som syftar till förvärvande av ny kunskap som kan göra det lättare att nå specifika praktiska mål, till exempel utarbetande eller utveckling av produkter, produktionsprocesser eller tjänster.

Ett pilotprojekt kännetecknas av uppbyggnad, drift och utveckling av en anläggning eller en betydande del av en anläggning i lämplig skala med användning av komponenter i passande storlek i syfte att verifiera tillämpbarheten av teoretiska och experimentella resultat och/eller höja tillförlitligheten i de tekniska och ekonomiska uppgifter som behövs för att gå vidare till en demonstrationsfas och i vissa fall till den industriella och/eller kommersiella fasen.

Ett demonstrationsprojekt kännetecknas av uppbyggnad och/eller drift av en anläggning i industriell skala, eller en betydande del av en sådan anläggning, som syftar till insamling av de tekniska och ekonomiska uppgifter som behövs för att gå vidare till industriellt och/eller kommersiellt teknikutnyttjande med minsta möjliga risk.

Kompletterande åtgärder kan handla om att främja användning av ny kunskap, samordna projekt, sprida resultat eller främja utbildning och rörlighet hos forskare i samband med projekt som finansieras genom programmet.

Stödjande och förberedande verksamhet är sådan verksamhet som bidrar till en sund och effektiv förvaltning av programmet, till exempel den återkommande övervakning och utvärdering som beskrivs i punkt 4, undersökningar eller upprättande av nätverk med likartade projekt som finansieras genom programmet.

2. PROGRAMMETS FÖRVALTNING

Programmet skall förvaltas av kommissionen. Följande kommitté och grupper skall inrättas för att bistå kommissionen:

a) Kol- och stålkommittén som beskrivs i punkt 2.1.

b) De rådgivande grupperna för kol och stål som beskrivs i punkt 2.2.

c) De tekniska grupperna för kol och stål som beskrivs i punkt 2.3.

2.1 Kol- och stålkommittén

2.1.1 Kommissionen skall biträdas av en kol- och stålkommitté (nedan kallad "kommittén"). Artiklarna 4 och 7 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter(1) skall gälla i tillämpliga delar. Den tid som avses i artikel 4.3 i det beslutet skall vara tre månader.

2.1.2 Kommittén får behandla varje fråga som tas upp av dess ordförande, antingen på dennes initiativ eller på en medlemsstats begäran.

2.1.3 Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

2.1.4 Följande ärenden skall antas i enlighet med förfarandet under punkt 2.1.1

a) tilldelningen av ekonomiska medel för enskilda projekt i enlighet med punkt 3.3.3,

b) upprättande av specifikationer för den övervakning och utvärdering av programmet som beskrivs i punkt 4,

c) ändringar i tilläggen B och C till riktlinjerna,

d) andra frågor som rör programmet.

2.1.5 Kommissionen skall förse kommittén med övergripande information om programmet och om hur samtliga finansierade FoTU-projekt fortskrider samt om deras faktiska eller uppskattade effekt.

2.2 De rådgivande grupperna för kol och stål

De rådgivande grupperna för kol och stål (nedan kallade "de rådgivande grupperna") är oberoende grupper för teknisk rådgivning inrättade för att bistå kommissionen. För FoTU-verksamhet med anknytning till kol och stål skall respektive rådgivande grupp ge råd när det gäller

a) programmets övergripande utveckling, de prioriteringar som förtecknas i tilläggen B och C, inbegripet eventuella ändringar, informationspaketet enligt punkt 3.1 och kommande riktlinjer,

b) samstämmighet och eventuell överlappning med andra FoTU-program på gemenskapsnivå och nationell nivå,

c) utarbetandet av riktlinjer för övervakning av FoTU-projekt,

d) det arbete som utförs i särskilda projekt,

e) fastställandet av prioriteringar på kort sikt för programmet i enlighet med tilläggen B och C,

f) utarbetandet av en handbok för utvärdering och urval av FoTU-projekt enligt punkt 3.3,

g) utvärderingen av förslag till FoTU-projekt och prioriteringen av dessa förslag med hänsyn till tillgängliga medel,

h) antal, behörighet och sammansättning när det gäller de tekniska grupper som avses i punkt 2.3,

i) andra åtgärder om detta begärs av kommissionen.

Varje rådgivande grupp skall bestå av ledamöter, i enlighet med punkterna 2.2.1 och 2.2.2, som utnämns av kommissionen till personlig tjänstgöring för en tid på fem år. Utnämningar kan återkallas. Kommissionen skall överväga förslag till utnämningar som mottagits på följande sätt: på förslag från en medlemsstat, på förslag från de enheter som avses i punkt 2.2.1 och 2.2.2, eller som svar på en begäran om ansökningar om att föras upp på en reservlista.

Varje berörd medlemsstat bör företrädas av minst en ledamot och inom varje rådgivande grupp måste man se till att få en väl avvägd sakkunskap och största möjliga geografiska spridning. Ledamöterna skall vara verksamma inom det berörda området och förstå betydelsen av industriella prioriteringar.

Vid de rådgivande gruppernas möten skall ordförandeskapet innehas av kommissionen, som också skall stå för sekretariatet. Vid behov kan ordföranden begära omröstning bland ledamöterna, varvid varje ledamot har en röst. När så är lämpligt kan ordföranden bjuda in ytterligare experter att delta i möten.

De båda rådgivande grupperna skall vid behov hålla gemensamma möten, till exempel för att ge råd i frågor som berör båda sektorerna.

2.2.1 Den rådgivande gruppen för kol

Den rådgivande gruppen för kol skall vara sammansatt på följande sätt:

>Plats för tabell>

Ledamöterna skall ha en bred kompetens och personlig sakkunskap inom ett eller flera av följande områden: kolbrytning och kolanvändning, miljö och samhällsfrågor, inklusive säkerhetsaspekter.

2.2.2 Den rådgivande gruppen för stål

Den rådgivande gruppen för stål skall vara sammansatt på följande sätt:

>Plats för tabell>

Ledamöterna skall ha en bred kompetens och personlig sakkunskap inom ett eller flera av följande områden: råmaterial, järnframställning, stålframställning, kontinuerlig gjutning, varm- och/eller kallvalsning, slutbearbetning och/eller ytbehandling av stål, utveckling av stålsorter och/eller -produkter, tillämpningar och egenskaper för stål, miljö- och samhällsfrågor, inklusive säkerhetsaspekter.

2.3 Tekniska grupper för kol och stål

De tekniska grupperna för kol och stål skall ha till uppgift att bistå kommissionen med övervakningen av forsknings- och pilot-/demonstrationsprojekt. Ledamöterna skall utnämnas av kommissionen och komma från sektorer som har anknytning till kol- och stålindustrin, forskningsorganisationer eller användarindustrier där de skall ha ansvar för forskningsstrategi, förvaltning eller produktion.

3. PROGRAMMETS GENOMFÖRANDE

3.1 Ansökningsomgång

Genom detta beslut utfärdas en öppen och fortlöpande ansökningsomgång; från och med år 2002 är den 15 september varje år sista dagen för inlämnande av ansökningar för utvärdering.

Kommissionen skall utarbeta och via Gemenskapens informationstjänst för forskning och utveckling (CORDIS) eller motsvarande webbplats offentliggöra ett informationspaket som åt sökande och berörda parter tillhandahåller praktisk information om programmet, villkor för deltagande och uppgifter om hanteringen av ansökningar och projekt, ansökningsblanketter, regler för inlämnande av ansökningar, standardkontrakt, tillåtna kostnader, högsta möjliga bidragsbelopp samt betalningsvillkor.

Ansökningar måste lämnas till kommissionen i enlighet med reglerna i informationspaketet, som på begäran kan erhållas i pappersform från kommissionen.

3.2 Ansökningarnas innehåll

Ansökningarna måste avse de vetenskaplig-tekniska och socioekonomiska prioriteringar som anges i tilläggen B och C.

Varje ansökan måste innehålla en ingående beskrivning av det föreslagna projektet och ge fullständig information om mål, partnerskap (med angivande av varje partners roll), ledningsstruktur, förväntade resultat och förväntad praktisk tillämpning samt uppskattning av förväntade industriella, ekonomiska, sociala och miljömässiga vinster.

Den föreslagna totalkostnaden och delkostnaderna måste vara realistiska och motsvara de verkliga kostnaderna, och projektet skall förväntas göra god nytta i förhållande till de insatta medlen.

3.3 Utvärdering och urval av ansökningar och övervakning av projekt

Kommissionen skall ansvara för att ansökningarna utvärderas på ett konfidentiellt, rättvist och opartiskt sätt. Kommissionen skall utarbeta och offentliggöra en handbok för utvärdering och urval av FoTU-projekt i enlighet med punkt 2.2 f.

Utvärderingen och urvalet av ansökningar skall utföras under kommissionens ansvar på följande sätt:

1. Efter det att ansökningarna har tagits emot och registrerats och sedan det kontrollerats att de är bidragsberättigande, skall kommissionen utvärdera dem med hjälp av den berörda rådgivande gruppen enligt punkt 2.2 g och, vid behov, oberoende experter.

2. Kommissionen skall upprätta en förteckning över godkända ansökningar i meritordning.

3. Kommissionen skall, biträdd av kommittén, besluta om urvalet av projekt och tilldelningen av medel i enlighet med det förfarande som anges under punkt 2.1.1.

Kommissionen skall, biträdd av de tekniska grupper som anges under punkt 2.3, övervaka forskningsprojekt och verksamhet.

3.4 Kontrakt

Kontrakt skall upprättas för projekt som grundas på utvalda ansökningar och åtgärder i enlighet med punkt 1.5. Kontrakten skall bygga på de tillämpliga standardkontrakt som utarbetats av kommissionen och när så är lämpligt anpassas till de olika aktuella verksamheterna.

I kontrakten skall det ekonomiska bidrag som tilldelas genom programmet fastställas på grundval av de tillåtna kostnaderna, liksom villkoren för kostnadsredovisning, bokslut och revision.

3.5 Ekonomiskt bidrag

Programmet skall baseras på FoTU-kontrakt med kostnadsdelning. Det sammanlagda ekonomiska bidraget inklusive annan offentlig tilläggsfinansiering skall vara förenligt med tillämpliga regler för statligt stöd.

Om inte annat föreskrivs i föregående punkt skall det sammanlagda ekonomiska bidraget, uttryckt som en procentandel av de tillåtna kostnaderna enligt punkt 3.6, inte överstiga följande värden:

>Plats för tabell>

3.6 Tillåtna kostnader

Tillåtna kostnader skall endast omfatta faktiska kostnader som uppstår i samband med arbete som utförts i enlighet med kontraktet. Avtalsslutande parter, associerade parter och underentreprenörer kan inte kräva ersättning för budgeterade eller kommersiella kostnader. De tillåtna kostnaderna skall delas in i följande fyra kostnadskategorier:

3.6.1 Kostnader för utrustning

Kostnaderna för att köpa eller hyra utrustning som har direkt anknytning till genomförandet av projektet skall debiteras som en direkt kostnad. De tillåtna kostnaderna för hyra av utrustning får inte överskrida de tillåtna kostnaderna för inköp av utrustningen.

3.6.2 Kostnader för personal

Kostnaderna för de arbetstimmar som faktiskt lagts ned uteslutande på projektet av vetenskaplig personal, personal under forskarutbildning och teknisk personal samt arbetare som är direkt anställda av huvudparten skall debiteras. För alla övriga personalkostnader (exempelvis stipendier) skall det krävas skriftligt förhandsgodkännande från kommissionen. Den debiterade arbetstiden måste redovisas och bestyrkas.

3.6.3 Driftskostnader

Driftskostnader med direkt anknytning till projektets genomförande skall endast omfatta kostnader för

a) råmaterial,

b) mindre förbrukningsartiklar,

c) förbrukningsmaterial,

d) energi,

e) underhåll och reparation av utrustning,

f) transport av utrustning eller produkter,

g) modifiering och ombyggnad av befintlig utrustning,

h) IT-tjänster,

i) hyra av utrustning,

j) diverse analyser,

k) speciella undersökningar och prov,

l) medverkan från tredje part,

m) kostnader för resor och uppehälle.

3.6.4 Indirekta kostnader

Alla övriga utgifter (allmänna omkostnader) som kan uppstå i samband med projektet och som inte har specificerats i ovanstående kategorier skall täckas av en klumpsumma på 30 % av de tillåtna personalkostnaderna enligt punkt 3.6.2.

3.7 Teknisk rapportering

För forsknings-, pilot- och demonstrationsprojekt enligt beskrivningen i punkt 1.5 skall avtalsslutande part eller parter lämna en rapport en gång per halvår. I dessa rapporter skall de tekniska framstegen dokumenteras. Efter arbetets slut skall en slutrapport lämnas in, med en utvärdering av utnyttjande och effekt. Kommissionen skall offentliggöra denna rapport i sin helhet eller i sammanfattning beroende på projektets strategiska betydelse. Beslutet skall fattas av kommissionen, vid behov efter samråd med den berörda rådgivande gruppen. Där så är lämpligt skall slutrapporter om kompletterande åtgärder och om stödjande och förberedande verksamhet infordras och offentliggöras.

4. ÅRLIG GRANSKNING, ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING AV PROGRAMMET

Kommissionen skall genomföra en årlig granskning av programmets aktiviteter och av hur FoTU-verksamheten fortskrider. Den rapport som innehåller den årliga granskningen skall överlämnas till kommittén.

En övervakning av programmet skall genomföras och innefatta en bedömning av de förväntade vinsterna. En rapport om övervakningen skall offentliggöras senast i slutet av 2006 och därefter vart femte år. Dessa rapporter skall överlämnas till Europaparlamentet, rådet, kommittén och de rådgivande grupperna.

En utvärdering av programmet skall genomföras när de projekt som finansieras under varje femårsperiod har slutförts, varvid den första perioden slutar 2008. Dessutom skall FoTU-projektens nytta för samhället och för de berörda sektorerna utvärderas. Utvärderingsrapporten skall offentliggöras.

Kommissionen skall fastställa ramarna för övervakningen och utvärderingen varvid den skall biträdas av kommittén. Både övervakning och utvärdering skall utföras av en panel med högt kvalificerade experter som utnämns av kommissionen.

5. ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

Kommissionen skall sörja för en smidig övergång från EKSG:s FoTU-program till det nya programmet. EKSG-kontrakt som fortfarande gäller efter det att EKSG-fördraget upphört att gälla skall förvaltas av kommissionen i enlighet med bestämmelserna i respektive kontrakt i syfte att harmonisera förvaltningen av EKSG-kontrakt och kontrakt enligt programmet.

(1) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

Tillägg A

Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram

definiton av begreppen "kol" och "stål"

1. KOL

a) Stenkol

b) Stenkolsbriketter

c) Koks och halvkoks framställt ur stenkol

d) Brunkol

e) Brunkolsbriketter

f) Koks och halvkoks framställt ur brunkol

Termen "stenkol" omfattar de hög- och medelvärdiga kolsorterna i kategori "A" (subbituminösa kol) i det internationella kodifieringssystem för kol som utarbetats av FN:s ekonomiska kommission för Europa. Termen "brunkol" omfattar de lågvärdiga kolsorterna i kategori "C" (ortoligniter) och i kategori "B" (metaligniter) enligt samma system. När det gäller brunkol skall programmet inte tillämpas för tillverkning av briketter och halvkoks, utan endast för utnyttjande av brunkol för elproduktion eller kombinerad produktion av värme och elektricitet.

2. JÄRN OCH STÅL

a) Råmaterial för järn- och ståltillverkning, till exempel järnmalm, järnsvamp och järnskrot.

b) Tackjärn (inklusive het metall) och ferrolegeringar.

c) Obearbetade produkter och halvfabrikat av järn, handelsstål eller specialstål (inklusive produkter som skall återvinnas eller omvalsas), till exempel flytande stål som gjuts genom kontinuerlig gjutning eller på annat sätt, och halvfabrikat, till exempel blooms, billets, slabs, stänger och band.

d) Varmbearbetade produkter av järn, handelsstål eller specialstål (produkter med eller utan beläggning, exklusive gjutgods, smidesgods och pulverprodukter av stål), till exempel räls, järnspont, profiler, stänger, valstråd, plåt och universalplåt, band och formatplåt och runda eller fyrkantiga rör.

e) Färdiga produkter av järn, handelsstål eller specialstål (med eller utan beläggning), till exempel kallvalsad plåt och band och elektroplåt.

f) Delvis bearbetade produkter som kan ge en förbättrad konkurrenskraft för ovannämnda järn- och stålprodukter, till exempel rörformiga produkter, dragna och polerade produkter, kallvalsade och kallbearbetade produkter.

Tillägg B

Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram

vetenskaplig-tekniska och socioekonomiska prioriteringar

fotu avseende kol

Forskning och teknisk utveckling är ett viktigt verktyg för att ge stöd åt gemenskapens energimål när det gäller tillgången på kol inom gemenskapen samt konkurrenskraftig och miljövänlig omvandling och användning av detta kol. Kolmarknadens allt större internationella omfattning och de globala problem den står inför innebär dessutom att Europeiska unionen måste spela en ledande roll för att anta utmaningar i fråga om modern teknik, säkerhet i gruvor och miljöskydd på ett globalt plan genom att säkerställa den kunskapsöverföring som krävs för fortsatta tekniska framsteg, förbättrade arbetsförhållanden (hälsa och säkerhet) och bättre miljöskydd. Prioriterade områden finns angivna under punkterna 1-4 nedan. Punkternas inbördes ordning avser inte prioritet.

1. FÖRBÄTTRA KONKURRENSKRAFTEN FÖR GEMENSKAPENS KOL

Målsättningen är att sänka gruvornas totala produktionskostnader, höja produkternas kvalitet och sänka kostnaderna för kolanvändning. Forskningsprojekten omfattar hela produktionskedjan för kol:

- Modern teknik för prospektering av koltillgångar.

- Integrerad planering av gruvdrift.

- Högeffektiva, högautomatiserade metoder för ortdrivning och utvinning som är anpassade till de europeiska stenkolsfyndigheternas speciella geologiska egenskaper.

- Lämplig stödteknik.

- Transportsystem.

- Tjänster inom elenergiförsörjning, kommunikation och information, kraftöverföring, övervaknings- och processkontrollsystem.

- Metoder för kolbearbetning, inriktade mot konsumtionsmarknadernas behov.

- Kolomvandling.

- Kolförbränning.

En annan målsättning med forskningsprojekten skall vara att göra vetenskapliga och tekniska framsteg som leder till förbättrad kunskap om kolfyndigheternas egenskaper och hur de kan kontrolleras med avseende på berggrundstryck, gasutsläpp, explosionsrisk, ventilation och alla andra faktorer som påverkar gruvdriften. Forskningsprojekt med dessa syften måste ha utsikter att ge resultat som på kort eller medellång sikt kan tillämpas på en betydande del av gemenskapens produktion.

Projekt som främjar minst ett av följande syften ges företräde:

a) Integrering av enskilda tekniska lösningar i system och metoder samt utveckling av integrerade utvinningsmetoder.

b) Betydande minskningar av produktionskostnaderna.

c) Större gruvsäkerhet och ökade miljövinster.

2. HÄLSA OCH SÄKERHET I GRUVOR

Den eftersträvade utveckling som beskrivits ovan måste kompletteras med lämpliga åtgärder inom gruvsäkerhet, gaskontroll, ventilation och luftkonditionering. De förhållanden som råder vid arbete under jord nödvändiggör också särskilda förbättringar när det gäller arbetarskydd.

3. EFFEKTIVT SKYDD AV MILJÖN OCH FÖRBÄTTRING AV KOLETS ANVÄNDNING SOM EN REN ENERGIKÄLLA

Forskningsprojekt med detta mål syftar till att inom ramen för en integrerad strategi för utsläpp minimera påverkan från gemenskapens gruvdrift och kolanvändning på atmosfären, vattnet och marken. Med tanke på att gemenskapens kolindustri genomgår en ständig omstrukturering bör forskningen också inriktas på att minimera miljöpåverkan från gruvor som skall stängas.

Företräde ges till projekt som syftar till

a) minskade utsläpp av växthusgaser, i synnerhet metan, från kolfyndigheter,

b) återdeponering i gruvor av gruvavfall, flygaska och restprodukter från avsvavling, tillsammans med annat avfall där detta är lämpligt,

c) sanering av avfallshögar och industriell användning av restprodukter från kolproduktion och kolanvändning,

d) skydd av grundvatten och rening av dräneringsvatten från gruvor,

e) minskad miljöpåverkan från anläggningar som huvudsakligen använder stenkol och brunkol från gemenskapen,

f) skydd av anläggningar ovan jord mot effekter på kort respektive lång sikt av sättningar i marken,

g) minskade utsläpp från kolanvändning.

4. HANTERING AV BEROENDET AV EXTERN ENERGIFÖRSÖRJNING

Forskningsprojekt med detta mål rör utsikterna till långsiktig energiförsörjning och handlar om att höja det ekonomiska, energirelaterade och miljömässiga värdet av koltillgångar som inte kan utvinnas ekonomiskt med konventionella gruvdriftsmetoder. Projekten kan omfatta studier, utarbetande av strategier, grundforskning och tillämpad forskning samt utprovning av innovativa metoder som ger möjlighet till uppvärdering av gemenskapens koltillgångar.

Företräde ges åt projekt som integrerar komplementära metoder, till exempel adsorption av metan och koldioxid, metanutvinning i kolbädd och förgasning av kol under jord.

Tillägg C

Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram

vetenskaplig-tekniska och socioekonomiska prioriteringar

fotu avseende stål

Mot bakgrund av det övergripande målet att öka konkurrenskraften och bidra till en hållbar utveckling är FoTU främst inriktad på att utarbeta nya eller förbättrade metoder för att åstadkomma en lönsam, ren och säker framställning av stål och stålprodukter som kännetecknas av allt bättre prestanda, ändamålsenlighet, uppskattning bland konsumenter, längre livstid och enkel återvinning samt återanvändning. De prioriterade områdena anges under punkterna 1-3 nedan. Den inbördes ordningen avser inte prioritet.

1. NYA OCH FÖRBÄTTRADE METODER FÖR FRAMSTÄLLNING OCH BEARBETNING AV STÅL

FoTU måste syfta till att förbättra processerna för stålframställning för att ge produkterna en högre kvalitet och öka produktiviteten. Minskade utsläpp, lägre energiförbrukning och mindre miljöpåverkan samt ett effektivare råvaruutnyttjande och resursbevarande bör ingå som en väsentlig del av den eftersträvade utvecklingen. Forskningsprojekten bör vara inriktade på följande områden:

- Nya och förbättrade processer för reduktion av järnmalm.

- Processer och drift vid järnframställning.

- Ljusbågsugnsprocesser.

- Processer för stålframställning.

- Sekundära metallurgiska metoder.

- Kontinuerlig gjutning och metoder för "near net shape"-gjutning med eller utan direktvalsning.

- Metoder för valsning, ytbehandling och beläggning.

- Varm- och kallvalsningsmetoder, betnings- och ytbehandlingsprocesser.

- Processinstrumentering, -kontroll och -automatisering.

- Produktionslinjers underhåll och tillförlitlighet.

2. FOTU OCH ANVÄNDNINGEN AV STÅL

När det gäller stålanvändning är FoTU väsentlig för att kunna tillmötesgå framtida krav från stålanvändare och skapa nya marknadsmöjligheter. Forskningsprojekten bör vara inriktade på följande områden:

- Nya stålsorter för krävande tillämpningar.

- Stålsorter med goda mekaniska egenskaper vid låga och höga temperaturer, exempelvis när det gäller hållfasthet och seghet, utmattning, slitage, plastisk deformation, korrosion och motståndskraft mot sprickbildning.

- Förlängd livstid, i synnerhet genom förbättrad motståndskraft hos stål och stålstrukturer mot hetta och korrosion.

- Stål innehållande kompositmaterial och sandwichkonstruktioner.

- Simuleringsmodeller som kan användas för prognoser om mikrostrukturer och mekaniska egenskaper.

- Konstruktionssäkerhet och formgivningsmetoder, i synnerhet med hänsyn till bränder och jordbävningar.

- Metoder för formning, svetsning och förening av stål och andra material.

- Standardiserade metoder för testning och utvärdering.

3. RESURSBEVARANDE OCH FÖRBÄTTRING AV ARBETSFÖRHÅLLANDENA

Både inom stålframställning och stålanvändning bör resursbevarande, miljöskydd och säkerhetsfrågor ingå som väsentliga delar av FoTU-verksamheten. Forskningsprojekten bör vara inriktade på följande områden:

- Metoder för återvinning av gammalt stål från olika källor samt klassificering av stålskrot.

- Stålsorter och formgivning av sammansatta konstruktioner som underlättar återvinning av stålskrot och omvandling till användbart stål.

- Kontroll och skydd av miljön på och runt arbetsplatsen.

- Återställande av platser för stålverk.

- Förbättrade arbetsförhållanden och höjd livskvalitet på arbetsplatsen.

- Ergonomiska metoder.

- Hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.

- Minskad exponering för utsläpp under arbetet.

Uttalanden

1. Uttalande från företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om nya medlemsstaters bidrag till kol- och stålforskningsfonden:

"Under anslutningsförhandlingarna skall de nödvändiga bidragen till Kol- och stålforskningsfondens tillgångar och, i förekommande fall, till EKSG under avveckling fastställas med beaktande av tidigare liknande situationer."

2. Uttalande från kommissionen om punkt 1.2 i bilaga I om nödvändiga åtgärder för genomförande av detta beslut:

"Kommissionen kommer att tillhandahålla ett vademecum med förteckning över de förfaranden som är i kraft den 23 juli 2002 och som kommer att tillämpas på avvecklingen av EKSG."

3. Uttalande från kommissionen om punkt 7 i listan till bilaga II till beslutet om fastställande av ekonomiska riktlinjer för förvaltningen av tillgångarna i eksg under avveckling och, efter slutförd avveckling, av kol- och stålforskningsfondens tillgångar:

"Kommissionen kommer varje kvartal att utarbeta en rapport med ett sammandrag av de förvaltningstransaktioner som utförts, både under kvartalet och sammantaget under det ifrågavarande året, med en hänvisning till marknadsvillkoren under perioden och de förväntade marknadsvillkoren för nästkommande period. Rapporterna kommer att överlämnas till medlemsstaterna inom tre månader efter periodens utgång."

4. Uttalande från kommissionen om tillägg a till bilaga III till beslutet om fastställande av de fleråriga tekniska riktlinjerna för kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram:

"Kommissionen bekräftar att Portugals fråga om en översyn av definitionen av 'stål' i tillägg A kommer att tas upp på nytt vid nästa översyn av de fleråriga tekniska riktlinjerna för Kol- och stålforskningsfondens forskningsprogram."

5. Uttalande från företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet

"Österrike och Spanien har förklarat att detta beslut kräver att vissa nationella förfaranden avslutas.

Det innebär att detta beslut skall gälla Österrike och Spanien först när respektive land har underrättat rådets ordförande om att dess nationella förfaranden har avslutats."