SV Europeiska unionens officiella tidning L 70/3

Rättelse till föreskrifter nr 49 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av motorer med kompressionständning och motorer som drivs med såväl naturgas som av motorer med gnisttändning som drivs med motorgas (LPG) och av fordon utrustade med motorer med kompressionständning och med motorer som drivs med naturgas samt motorer med gnisttändning som drivs med motorgas (LPG), med avseende på motorns utsläpp av föroreningar

( Europeiska unionens officiella tidning L 375 av den 27 december 2006 )

Föreskrifter nr 49 skall vara som följer:

Föreskrifter nr 49 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av motorer med kompressionständning och motorer som drivs med såväl naturgas som av motorer med gnisttändning som drivs med motorgas (LPG) och av fordon utrustade med motorer med kompressionständning och med motorer som drivs med naturgas samt motorer med gnisttändning som drivs med motorgas (LPG), med avseende på motorns utsläpp av föroreningar Revision 3 Omfattande: Ändringsserie 01 – Dag för ikraftträdande: 14 maj 1990 Ändringsserie 02 – Dag för ikraftträdande: 30 december 1992 Rättelse 1 till ändringsserie 02 enligt depositariemeddelande C.N.232.1992.TREATIES-32 av den 11 september 1992 Rättelse 2 till ändringsserie 02 enligt depositariemeddelande C.N.353.1995.TREATIES-72 av den 13 november 1995 Rättelse 1 till revision 2 (Erratum – endast engelska) Tillägg 1 till ändringsserie 02 – Dag för ikraftträdande: 18 maj 1996 Tillägg 2 till ändringsserie 02 – Dag för ikraftträdande: 28 augusti 1996 Rättelse 1 till tillägg 1 till ändringsserie 02 enligt depositariemeddelande C.N.426.1997.TREATIES-96 av den 21 november 1997 Rättelse 2 till tillägg 1 till ändringsserie 02 enligt depositariemeddelande C.N.272.1999.TREATIES-2 av den 12 april 1999 Rättelse 1 till tillägg 2 till ändringsserie 02 enligt depositariemeddelande C.N.271.1999.TREATIES-1 av den 12 april 1999 Ändringsserie 03 – Dag för ikraftträdande: 27 december 2001 Ändringsserie 04 – Dag för ikraftträdande: 31 januari 2003 1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE Dessa föreskrifter gäller utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning och naturgasdrivna motorer samt motorer med gnisttändning som drivs med motorgas (LPG) som används för drift av motorfordon med en avsedd hastighet som överstiger 25 km/h i kategorierna (1) (2) M1 och med en total vikt som överstiger 3,5 ton, M2, M3, N1, N2 och N3. 2. DEFINITIONER OCH FÖRKORTNINGAR I dessa föreskrifter gäller följande definitioner: 2.1. provningscykel: en serie provningspunkter, var och en med fastlagt varvtal och vridmoment, som motorn skall genomgå under fortvariga driftsförhållanden (ESC-provning) eller under transienta driftsförhållanden (ETC- och ELR-provning). 2.2. typgodkännande av en motor (motorfamilj): typgodkännande av en motortyp (motorfamilj) med avseende på utsläppsnivån av gas- och partikelformiga föroreningar. 2.3. dieselmotor: motor som arbetar enligt kompressionständningsprincipen. gasmotor: motor som drivs med naturgas (NG) eller motorgas (LPG) som bränsle. 2.4. motortyp: kategori motorer som inte skiljer sig åt i sådana väsentliga avseenden som motoregenskaper enligt definition i bilaga 1 till dessa förskrifter. 2.5. motorfamilj: tillverkarens gruppering av motorer, som genom sin konstruktion enligt definition i tillägg 2 till bilaga 1 till dessa föreskrifter har likvärdiga avgasutsläppsegenskaper och där alla motorer i familjen måste uppfylla tillämpliga gränsvärden för utsläpp. 2.6. huvudmotor: motor som utvalts ur en motorfamilj på ett sådant sätt att dess utsläppsegenskaper blir representativa för denna motorfamilj. 2.7. gasformiga föroreningar: kolmonoxid, kolväten (med antagande av förhållandet CH1,85 för dieselbränsle, CH2,525 för motorgas (LPG) och med antagande av molekylen CH3O0,5 för etanoldrivna dieselmotorer), icke-metankolväten (med antagande av förhållandet CH1,85 för dieselbränsle, CH2,525 för motorgas (LPG) och CH2,93 för naturgas), metan (med antagande av förhållandet CH4 för naturgas) och kväveoxider, där de sistnämnda uttrycks i kvävedioxidekvivalenter (NO2). partikelformiga föroreningar: allt material som uppsamlats på ett särskilt filter efter utspädning av avgaserna med ren, filtrerad luft så att temperaturen inte överstiger 325 K (52 °C); 2.8. rök: partiklar som befinner sig i suspension i avgasströmmen från en dieselmotor och som absorberar, reflekterar eller bryter ljus. 2.9. nettoeffekt: effekt i ECE kW som erhålls i provningsbänken vid vevaxelns ände, eller motsvarande, uppmätt i enlighet med den metod för mätning av effekt som anges i föreskrifter nr 24. 2.10. uppgiven maximieffekt (Pmax): största effekt i ECE kW (nettoeffekt) enligt tillverkarens uppgift i ansökan om typgodkännande. 2.11. procentuell belastning: andel av det största tillgängliga vridmoment som erhålls vid motorns varvtal. 2.12. ESC-provning: provningscykel bestående av 13 fortvariga driftlägen som skall tillämpas i enlighet med punkt 5.2 i dessa föreskrifter; 2.13. ELR-provning: provningscykel bestående av en serie belastningssteg vid konstanta motorvarvtal som skall tillämpas i enlighet med punkt 5.2 i dessa föreskrifter. 2.14. ETC-provning: provningscykel bestående av 1 800, sekund för sekund, transienta driftlägen som skall tillämpas i enlighet med punkt 5.2 i dessa föreskrifter. 2.15. motorns arbetsvarvtalsområde: varvtalsområde som oftast används under motorns körning och som ligger mellan de låga och höga varvtalen enligt bilaga 4 till dessa föreskrifter. 2.16. lågt varvtal (nlo): lägsta motorvarvtal vid vilket 50 % av den uppgivna maximieffekten avges. 2.17. högt varvtal (nhi): högsta motorvarvtal vid vilket 70 % av den uppgivna maximieffekten avges. 2.18. motorvarvtal A, B och C: provningsvarvtal inom motorns arbetsvarvtalsområde som skall användas för ESC- och ELR-provning enligt bilaga 4, tillägg 1 till dessa föreskrifter. 2.19. kontrollområde: område mellan motorvarvtalen A och C samt mellan 25 % och 100 % belastning. 2.20. referensvarvtal (nref): det hundraprocentiga varvtalsvärde som skall användas för denormalisering av de relativa varvtalsvärdena från ETC-provningen enligt bilaga 4, tillägg 2 till dessa föreskrifter. 2.21. opacimeter: instrument avsett mäta ogenomskinligheten hos rökpartiklar med hjälp av ljusutsläckningsprincipen. 2.22. naturgastyp: H eller L enligt definition i Europastandard EN 437 från november 1993. 2.23. självanpassning: varje anordning på motorn som gör det möjligt att hålla luft/bränsleförhållandet konstant. 2.24. omkalibrering: fininställning av en naturgasmotor så att den ger samma prestanda (effekt, bränsleförbrukning) med en annan naturgastyp. 2.25. Wobbetal (lägre Wl eller högre Wu): förhållande mellan motsvarande värmevärde per volymenhet för en gas och kvadratroten ur dess relativa densitet under samma referensvillkor: 2.26. λ-skiftfaktor (Sλ): uttryck som beskriver den anpassningsförmåga som krävs i motorns styrsystem med avseende på en ändring av luftöverskottsförhållandet λ om motorn drivs med en gas vars sammansättning skiljer sig från ren metan (se bilaga 8 för beräkning av Sλ). 2.27. miljövänligare fordon (EEV-fordon): fordon av en fordonstyp som drivs med en motor som uppfyller de tillåtna gränsvärden för utsläpp som ges på rad C i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter; 2.28. manipulationsanordning: anordning som mäter, känner av eller svarar på driftvariabler (t.ex. fordonshastighet, motorvarvtal, växelanvändning, temperatur, insugningstryck eller någon annan parameter) i syfte att aktivera, ändra, fördröja eller avaktivera driften hos någon komponent eller funktionen hos utsläppskontrollsystemet så att utsläppskontrollsystemets effektivitet minskas under de förhållanden som råder vid normal användning av fordonet, om inte användningen av en sådan anordning utgör en betydande del av de provningsförfaranden som tillämpas för certifiering av utsläpp. 2.29. tillbehör till manöveranordning: anordning, funktion eller reglersystem som installerats i en motor eller ett fordon och som används för att skydda motorn och/eller tillhörande utrustning mot driftsförhållanden som kan medföra skador eller haveri, eller som används för att underlätta motorstart. Ett tillbehör till en manöveranordning kan också vara ett system eller en åtgärd som tillfredsställande visats inte vara en manipulationsanordning. 2.30. onormal strategi för utsläppskontroll: varje system eller åtgärd som, medan fordonet drivs under normala användningsförhållanden, minskar utsläppskontrollsystemets effektivitet till en nivå under den som förväntas vid tillämpliga förfaranden vid utsläppsprovning. 2.31. Beteckningar och förkortningar 2.31.1. Beteckningar för provningsparametrar Beteckning Måttenhet Förklaring AP m2 Den isokinetiska provtagningssondens tvärsnittsarea AT m2 Avgasrörets tvärsnittsarea CEE — Verkningsgrad för etan CEM — Verkningsgrad för metan C1 — Kol 1-ekvivalent kolväte conc ppm/volymprocent Index som anger att det är fråga om ett koncentrationsvärde D0 m3/s PDP-kalibreringsfunktionens skärningspunkt DF — Utspädningsfaktor D — Konstant i Besselfunktionen E — Konstant i Besselfunktionen EZ g/kWh Interpolerat NOx-utsläpp i kontrollpunkten fa — Atmosfärfaktor för laboratoriet fc s–1 Besselfiltrets gränsfrekvens FFH — Bränslespecifik faktor för beräkning av våt koncentration utifrån torr koncentration FS — Stökiometrisk faktor GAIRW kg/h Inloppsluftens massflöde på våt bas GAIRD kg/h Inloppsluftens massflöde på torr bas GDILW kg/h Utspädningsluftens massflöde på våt bas GEDFW kg/h Ekvivalent massflöde för utspädda avgaser på våt bas GEXHW kg/h Avgasernas massflöde på våt bas GFUEL kg/h Bränslets massflöde GTOTW kg/h Utspädda avgasers massflöde på våt bas H MJ/m3 Värmevärde HREF g/kg Referensvärde för absolut luftfuktighet (10,71g/kg) Ha g/kg Inloppsluftens absoluta fuktighet Hd g/kg Utspädningsluftens absoluta fuktighet HTCRAT mol/mol Väte/kol-förhållande I — Index som betecknar ett enskilt provsteg K — Besselkonstant k m–1 Ljusabsorptionskoefficient KH,D — Luftfuktighetskorrektionsfaktor för NOx i dieselmotorer KH,G — Luftfuktighetskorrektionsfaktor för NOx i gasmotorer KV CFV-kalibreringsfunktion KW,a — Korrektionsfaktor från torr till våt bas för inloppsluften KW,d — Korrektionsfaktor från torr till våt bas för utspädningsluften KW,e — Korrektionsfaktor från torr till våt bas för de utspädda avgaserna KW,r — Korrektionsfaktor från torr till våt bas för de outspädda avgaserna L % Vridmomentets procentandel som andel av det maximala vridmomentet för provningsmotorn La m Effektiv optisk väglängd M PDP-kalibreringsfunktionens lutningskoefficient mass g/h eller g Index som anger utsläppens massflöde MDIL kg Massan av det prov från utspädningsluften som passerat genom partikelprovtagningsfiltren Md mg Massan av partikelprovet från den uppsamlade utspädningsluften Mf mg Uppsamlad partikelprovmassa Mf,p mg Partikelprovmassa uppsamlad på huvudfilter Mf,b mg Partikelprovmassa uppsamlad på sekundärfilter MSAM kg Massan av det prov från de utspädda avgaserna som passerat genom partikelprovtagningsfiltren MSEC kg Massan av sekundär utspädningsluft MTOTW kg Total CVS-massa under provcykeln, på våt bas MTOTW,i kg Momentan CVS-massa, på våt bas N % Ljusabsorption NP — Totalt antal PDP-varv (slag) under provcykeln NP,i — Antal PDP-varv (slag) under ett tidsintervall N min–1 Motorvarvtal nP s–1 PDP-varvtal (antal pumpslag per sekund) nhi min–1 Högt motorvarvtal nlo min–1 Lågt motorvarvtal nref min–1 Referensmotorvarvtal för ETC-provning pa kPa Mättnadstryck hos motorns inloppsluft pA kPa Absolut tryck pB kPa Totalt atmosfärstryck pd kPa Mättnadstryck hos utspädningsluften ps kPa Torrt atmosfärstryck p1 kPa Undertryck vid pumpinloppet P(a) kW Effekt förbrukad av de hjälpaggregat som skall inmonteras inför provningen P(b) kW Effekt förbrukad av de hjälpaggregat som skall avlägsnas inför provningen P(n) kW Okorrigerad nettoeffekt P(m) kW Effekt uppmätt på provningsbänk Ω — Besselkonstant Qs m3/s CVS-volymflöde q — Utspädningsfaktor r — Förhållandet mellan tvärsnittsareorna hos den isokinetiska provtagningssonden och avgasröret Ra % Inloppsluftens relativa fuktighet Rd % Utspädningsluftens relativa fuktighet Rf — Flamjoniseringsdetektorns responsfaktor (FID-responsfaktor) ρ kg/m3 Densitet S kW Dynamometerinställning Si m–1 Momentant rökvärde Sλ — λ-skiftfaktor T K Absolut temperatur Ta K Inloppsluftens absoluta temperatur t s Mättid te s Elektrisk svarstid tf s Filtrets svarstid för Besselfunktionen tp s Fysikalisk svarstid Δt s Tidsintervall mellan successiva rökprovningar (= 1/provtagningsfrekvensen) Δti s Tidsintervall för momentant CFV-flöde τ % Röktransmittans V0 m3/rev PDP-volymflöde under verkliga förhållanden W — Wobbetal Wact kWh Verkligt arbete genererat under ETC-cykel Wref kWh Arbete genererat under referens-ETC-cykel WF — Vägningsfaktor WFE — Effektiv vägningsfaktor X0 m3/rev Kalibreringsfunktion för PDP-volymflöde Yi m–1 1 sekunds Besselvägt rökmedelvärde 2.31.2. Formler och förkortningar för kemiska ämnen CH4 Metan C2H6 Etan C2H5OH Etanol C3H8 Propan CO Kolmonoxid DOP Dioktylftalat CO2 Koldioxid HC Kolväten NMHC Icke-metankolväten (andra kolväten än metan) NOx Kväveoxider NO Kväveoxid NO2 Kvävedioxid PT Partikelformiga utsläpp 2.31.3. Förkortningar CFV Venturirör för kritiskt flöde CLD Kemiluminiscensdetektor ELR Europeisk provning avseende belastningsrespons ESC Europeisk steady state-cykel ETC Europeisk transient-cykel FID Flamjoniseringsdetektor GC Gaskromatograf HCLD Uppvärmd kemiluminiscensdetektor HFID Uppvärmd flamjoniseringsdetektor LPG Motorgas (LPG) NDIR Icke-dispersiv infrarödanalysator NG Naturgas NMC Icke-metanavskiljare 3. ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE 3.1. Ansökan om typgodkännande av en motor som en separat teknisk enhet 3.1.1. Ansökan om typgodkännande av en motortyp när det gäller utsläppsnivån för gas- och partikelformiga föroreningar skall inges av motortillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud. 3.1.2. Den skall åtföljas av nödvändiga handlingar i tre exemplar. Den skall omfatta minst de väsentliga egenskaper hos motorn som avses i bilaga 1 till dessa föreskrifter. 3.1.3. En motor som överensstämmer med egenskaperna hos den motortyp som beskrivs i bilaga 1 skall inlämnas till den tekniska tjänst som ansvarar för utförandet av de typgodkännandeprovningar som definieras i punkt 5. 3.2. Ansökan om typgodkännande av en fordonstyp med avseende på dess motor 3.2.1. Ansökan om typgodkännande av en fordonstyp när det gäller utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från dess motor skall inges av fordonstillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud. Den skall åtföljas av nödvändiga handlingar i tre exemplar. Den skall omfatta minst: 3.2.2.1. De väsentliga egenskaper hos motorn som avses i bilaga 1. 3.2.2.2. En beskrivning av de till motorn hörande delar som avses i bilaga 1. 3.2.2.3. En kopia av intyget om typgodkännandet (bilaga 2A) för den monterade motortypen. 3.3. Ansökan om typgodkännande av en fordonstyp med en typgodkänd motor 3.3.1. Ansökan om typgodkännande av ett fordon när det gäller utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från dess typgodkända dieselmotor eller motorfamilj och när det gäller utsläppsnivån för gasformiga föroreningar från dess typgodkända gasmotor eller motorfamilj skall inges av fordonstillverkaren eller av ett vederbörligen befullmäktigat ombud. Den skall åtföljas av nödvändiga handlingar i tre exemplar med följande uppgifter: 3.3.2.1. en beskrivning av fordonstypen och av till motorn hörande delar innehållande de tillämpliga uppgifter som anges i bilaga 1 samt en kopia av intyget om typgodkännandet (bilaga 2a) för motorn eller i tillämpliga fall motorfamiljen som en separat teknisk enhet som är monterad i fordonstypen. 4. TYPGODKÄNNANDE 4.1. Beviljande av typgodkännande för generella bränslen För beviljande av typgodkännande för generella bränslen gäller följande krav: 4.1.1. För dieselbränsle: om enligt punkterna 3.1, 3.2 eller 3.3 i dessa föreskrifter motorn eller fordonet uppfyller kraven i punkterna 5, 6 och 7 nedan för det referensbränsle som anges i bilaga 5 i dessa föreskrifter, skall typgodkännande av denna motor- eller fordonstyp beviljas. För naturgas skall det visas att huvudmotorn kan anpassa sig till varje bränslesammansättning som kan förekomma på marknaden. När det gäller naturgas finns generellt två bränsletyper: gas med högt värmevärde (H-gas) och gas med lågt värmevärde (L-gas) med en betydande spridning inom dessa båda; de skiljer sig märkbart åt när det gäller energiinnehåll uttryckt i Wobbetal och λ-skiftfaktor (Sλ). Formlerna för beräkning av Wobbetal och Sλ finns i punkterna 2.25 och 2.26. Naturgas med en λ-skiftfaktor av 0,89-1,08 (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,08) anses vara av H-typ, medan naturgas med en λ-skiftfaktor av 1,08-1,19 (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19) anses vara av L-typ. Referensbränslenas sammansättning återspeglar skiftfaktorns (Sλ) hela område. Huvudmotorn skall uppfylla kraven i dessa föreskrifter när det gäller de referensbränslen GR (bränsle 1) och G25 (bränsle 2) som anges i bilaga 6 utan någon ändring av bränsleinställningen mellan de båda provningarna. Efter bränslebyte är det emellertid tillåtet att köra en ETC-cykel för omställning utan mätning. Före provningen skall huvudmotorn vara inkörd enligt förfarandet i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 4. 4.1.2.1. På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett tredje bränsle (bränsle 3) om λ-skiftfaktorn (Sλ) ligger mellan 0,89 (nedre gräns för GR) och 1,19 (övre gräns för G25), t.ex. då bränsle 3 är ett bränsle som finns på marknaden. Resultaten av denna provning får användas som underlag för bedömning av produktionsöverensstämmelsen. För en motor som drivs med naturgas, som är självanpassande för drift med H-gas eller med L-gas och som omställs mellan H-gas och L-gas med hjälp av en omkopplare, skall huvudmotorn i varje omkopplingsläge provas med det referensbränsle som är lämpligt för respektive läge enligt anvisningarna i bilaga 6. Bränslena är GR (bränsle 1) och G23 (bränsle 3) för H-gaser samt G25 (bränsle 2) och G23 (bränsle 3) för L-gaser. Huvudmotorn skall uppfylla kraven i dessa föreskrifter i båda omkoppingslägena utan någon ändring av bränsleinställningen mellan de båda provningarna i respektive omkopplingsläge. Efter bränslebytet är det emellertid tillåtet att köra en ETC-cykel för omställning utan mätning. Före provning skall huvudmotorn köras in enligt förfarandet i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 4. 4.1.3.1. På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett tredje bränsle i stället för G23 (bränsle 3) om λ-skiftfaktorn (Sλ) ligger mellan 0,89 (nedre gräns för GR) och 1,19 (övre gräns för G25), t.ex. då bränsle 3 är ett bränsle som finns på marknaden. Resultaten från denna provning får användas som underlag vid bedömning av produktionsöverensstämmelsen. 4.1.4. För naturgasmotorer skall förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten bestämmas för varje förorening enligt följande: eller och För motorgas (LPG) skall det framgå att huvudmotorn kan anpassa sig till varje bränslesammansättning som kan förekomma på marknaden. När det gäller motorgas (LPG) förekommer variationer i C3/C4-sammansättningen. Dessa variationer återspeglas i referensbränslena. Huvudmotorn skall uppfylla utsläppskraven på referensbränslena A och B enligt anvisningarna i bilaga 7 utan någon ändring av bränsleinställningen mellan de båda provningarna. Efter bränslebytet är det emellertid tillåtet att köra en ETC-cykel för omställning utan mätning. Före provning skall huvudmotorn köras in enligt förfarandet i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 4. 4.1.5.1. Förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten skall bestämmas för varje förorening enligt följande: 4.2. Beviljande av typgodkännande för särskilda bränslen För beviljande av typgodkännande för särskilda bränslen gäller följande krav: Typgodkännande för avgasutsläpp från en motor som drivs med naturgas och som är konstruerad för drift med antingen H-gaser eller L-gaser. Huvudmotorn skall provas med det relevanta referensbränsle som anges i bilaga 6 för respektive gastyp. Bränslena är GR (bränsle 1) och G23 (bränsle 3) för H-gas samt G25 (bränsle 2) och G23 (bränsle 3) för L-gas. Huvudmotorn skall uppfylla kraven i dessa föreskrifter utan någon ändring av bränsleinställningen mellan de båda provningarna. Efter bränslebyte är det emellertid tillåtet att köra en ETC-cykel för omställning utan mätning. Före provning skall huvudmotorn köras in enligt förfarandet i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 4. 4.2.1.1. På tillverkarens begäran kan motorn provas med ett tredje bränsle i stället för G23 (bränsle 3) om λ-skiftfaktorn (Sλ) ligger mellan 0,89 (nedre gräns för GR) och 1,19 (övre gräns för G25), t.ex. då bränsle 3 är ett bränsle som finns på marknaden. Resultaten från denna provning får användas som underlag vid bedömning av produktionsöverensstämmelsen. 4.2.1.2. Förhållandet ”r” mellan utsläppsresultaten skall bestämmas för varje förorening enligt följande: eller och 4.2.1.3. Vid leveransen till kunden skall motorn vara märkt (se punkt 4.11) med uppgift om vilka gastyper för vilka motorn är typgodkänd. Typgodkännande för avgasutsläpp från en motor som drivs med naturgas eller med motorgas (LPG) och som är konstruerad för drift med bränsle av en särskild sammansättning. 4.2.2.1. Huvudmotorn skall uppfylla utsläppskraven för referensbränslena GR och G25 för naturgas eller referensbränslena A och B för motorgas (LPG) enligt anvisningarna i bilaga 7. Mellan provningarna får bränslesystemet fininställas. Denna fininställning skall bestå av en omkalibrering av bränslets databas utan någon ändring av reglersystemets grundläggande inriktning eller av databasens grundstruktur. Om så krävs tillåts byte av delar som är direkt förknippade med bränsleflödets storlek (t.ex. insprutningsmunstycken). 4.2.2.2. På tillverkarens begäran får motorn provas med referensbränslena GR och G23 eller med G25 och G23 i vilket fall typgodkännandet endast gäller för H-gas respektive L-gas. 4.2.2.3. Vid leveransen till kunden skall motorn vara märkt (se punkt 4.11) med uppgift om vilka gastyper för vilka motorn är typgodkänd. TYPGODKÄNNANDE AV NATURGASDRIVNA MOTORER Punkt 4.1. Beviljande av typgodkännande för generella bränslen Antal provningskörningar Beräkning av ”r” Punkt 4.2 Beviljande av typgodkännande för särskilda bränslen Antal provningskörningar Beräkning av ”r” Hänvisning till punkt 4.1.2 för en naturgasdriven motor som kan anpassa sig till varje bränslesammansättning GR (1) och G25 (2); på tillverkarens begäran får motorn provas med ytterligare ett bränsle som finns på marknaden (3), om Sλ = 0,89 – 1,19 2 (max. 3) och om provad med ett ytterligare bränsle och Hänvisning till punkt 4.1.3 för en naturgasdriven motor som automatiskt kan anpassa sig med en omkopplare GR (1) och G23 (3) för H-gas och G25 (2) och G23 (3) för L-gas; på tillverkarens begäran får motorn provas med ett bränsle (3) som finns på marknaden i stället för G23 om Sλ = 0,89 - 1,19 2 för H-gas och 2 för L-gas vid respektive omkopplingsläge 4 och Hänvisning till punkt 4.2.1. för en naturgasdriven motor som är konstruerad för drift antingen med H-gas eller L-gas GR (1) och G23 (3) för H-gas eller G25 (2) och G23 (3) för L-gas; på tillverkarens begäran får motorn provas med ett bränsle (3) som finns på marknaden i stället för G23, om Sλ = 0,89 - 1,19 2 för H-gasen eller 2 för L-gasen 2 för H-gasene eller för L-gasene Hänvisning till punkt 4.2.2 för en naturgasdriven motor som är konstruerad för drift med en särskild bränslesammansättning GR (1) och G25 (2), vid tillåten fininställning mellan två provningar; på tillverkarens begäran får motorn provas med GR (1) och G23 (3) för H-gas eller G25 (2) och G23 (3) för L-gas 2 eller 2 för H-gasen eller 2 för L-gasen 2 TYPGODKÄNNANDE AV MOTORGAS(LPG)DRIVNA MOTORER Punkt 4.1. Beviljande av typgodkännande för generella bränslen Antal provningskörningar Beräkning av ”r” Punkt 4.2. Beviljande av typgodkännande för särskilda bränslen Antal provningskörningar Beräkning av ”r” Hänvisning till punkt 4.1.5 för en motor som drivs med motorgas (LPG) och som kan anpassa sig till varje bränslesammansättning bränsle A och bränsle B 2 Hänvisning till punkt 4.2.2 för en motor som drivs med motorgas (LPG) och som är konstruerad för drift med en särskild bränslesammansättning bränsle A och bränsle B, fininställning mellan provningarna tillåten 2 4.3. Typgodkännande av avgasutsläpp för en motor som ingår i en motorfamilj 4.3.1. Med undantag för det fall som omnämns i punkt 4.3.2 skall, utan ytterligare provning, typgodkännandet av en huvudmotor utökas till alla motorer i motorfamiljen för varje bränslesammansättning inom det område för vilket huvudmotorn typgodkänts (för de motorer som beskrivs i punkt 4.2.2) eller för samma bränsletyp (för de motorer som beskrivs i punkt 4.1 eller 4.2) för vilket huvudmotorn typgodkänts. 4.3.2. Motor för ytterligare provning För ansökan om typgodkännande av en motor eller ett fordon med avseende på dess motor och denna motor ingår i en motorfamilj, och om typgodkännandemyndigheten fastslår att, när det gäller den valda huvudmotorn, den ingivna ansökan inte är helt representativ för motorfamiljen enligt definition i tillägg 1 till föreskrifterna, får en alternativ och, om så krävs, ytterligare en provningsreferensmotor utväljas av typgodkännandemyndigheten och provas. 4.4. Ett typgodkännandenummer skall tilldelas varje godkänd typ. Dess första två siffror (för närvarande 04 motsvarande ändringsserie 04) skall ange den ändringsserie som omfattar de senaste väsentligare tekniska ändringarna som gjorts i föreskrifterna vid tiden för typgodkännandets utfärdande. Samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan motor- eller fordonstyp samma nummer. 4.5. Meddelande om beviljat eller utökat typgodkännande, avslag på ansökan om typgodkännande eller tillverkningens slutgiltiga upphörande för en motor- eller fordonstyp enligt dessa föreskrifter skall inges till de parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter, med användande av ett formulär som överensstämmer med förlagan i bilagorna 2A eller 2B till dessa föreskrifter. Värden som uppmätts under typprovningen skall också anges. På varje motor som överensstämmer med en motortyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter eller på varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter skall på ett iögonenfallande och lätt tillängligt ställe anbringas ett internationellt typgodkännandemärke som består av: 4.6.1. en cirkel som omger bokstaven ”E”, åtföljd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (3); 4.6.2. numret på dessa föreskrifter, åtföljt av bokstaven ”R”, ett bindestreck samt typgodkännandenumret till höger om den cirkel som föreskrivs i punkt 4.4.1. Typgodkännandemärket skall emellertid innehålla ett tilläggstecken efter bokstaven ”R” för att åtskilja de utsläppsgränsvärden för vilka typgodkännandet beviljats. För de typgodkännanden som utfärdats för att ange att gränsvärdena i rad A i den (de) berörda tabellen(erna) i punkt 5.2.1 iakttagits skall bokstaven ”R” åtföljas av den romerska siffran ”I”. För de typgodkännanden som utfärdats för att ange att gränsvärdena i rad B1 i den (de) berörda tabellen(erna) i punkt 5.2.1 iakttagits skall bokstaven ”R” åtföljas av den romerska siffran ”II”. För de typgodkännanden som utfärdats för att ange att gränsvärdena i rad B2 i den (de) berörda tabellen(erna) i punkt 5.2.1 iakttagits skall bokstaven ”R” åtföljas av den romerska siffran ”III”. För de typgodkännanden som utfärdats för att ange att gränsvärdena i rad C i den (de) berörda tabellen(erna) i punkt 5.2.1 iakttagits skall bokstaven ”R” åtföljas av den romerska siffran ”IV”. För naturgasdrivna motorer skall typgodkännandemärket innehålla ett suffix efter den nationella symbolen i syfte att skilja mellan de gastyper för vilka typgodkännandet beviljats. Detta märke skall utformas enligt följande: 4.6.3.1.1. H för motorer som typgodkänts och kalibrerats för gaser av H-typ. 4.6.3.1.2. L för motorer som typgodkänts och kalibrerats för gaser av L-typ. 4.6.3.1.3. HL för motorer som typgodkänts och kalibrerats för gaser av både H-typ och L-typ. 4.6.3.1.4. Ht för motorer som typgodkänts och kalibrerats för en särskild gassammansättning av gaser av H-typ och som är omställbara till en annan särskild gas av H-typ genom fininställning av motorns bränslesystem. 4.6.3.1.5. Lt för motorer som typgodkänts och kalibrerats för en särskild gassammansättning av gaser av L-typ och som är omställbara till en annan särskild gas av L-typ genom fininställning av motorns bränslesystem. 4.6.3.1.6. HLt för motorer som typgodkänts och kalibrerats för en särskild gassammansättning av gaser av antingen H-typ eller L-typ och som är omställbara till en annan särskild gas av antingen H-typ eller L-typ genom fininställning av motorns bränslesystem. 4.7. Om fordonet eller motorn enligt en eller flera andra föreskrifter som är bilagda överenskommelsen överensstämmer med en godkänd typ i det land som beviljat typgodkännande enligt dessa föreskrifter behöver den symbol som föreskrivs i punkt 4.6.1 inte upprepas. I ett sådant fall skall föreskrifterna och typgodkännandenumren och tilläggssymbolerna i alla de föreskrifter enligt vilka typgodkännande beviljats enligt dessa föreskrifter placeras i lodräta kolumner till höger om den symbol som förerskrivs i punkt 4.6.1. 4.8. Typgodkännandemärket skall placeras nära eller på den typskylt som anbringats av tillverkaren på den godkända typen. 4.9. I bilaga 3 till dessa föreskrifter ges exempel på utformningar av typgodkännandemärken. Den motor som typgodkänts som en teknisk enhet skall utöver typgodkännandemärket vara försedd med följande: 4.10.1. Motortillverkarens varumärke eller handelsnamn. 4.10.2. Tillverkarens handelsbeteckning. 4.11. Märkningsskyltar För de natur- och motorgasdrivna (LPG) motorer som är typgodkända endast för en särskild bränsletyp gäller följande krav: 4.11.1. Innehåll Följande information skall ingå: Om punkt 4.2.1.3 är tillämplig skall märkningsskyltens text lyda ”ENDAST FÖR DRIFT MED NATURGAS AV TYP H”. Om tillämpligt skall ”H” ersättas av ”L”. Om punkt 4.2.2.3 är tillämplig skall märkningsskyltens text lyda ”ENDAST FÖR DRIFT MED NATURGAS MED SAMMANSÄTTNINGEN …” eller ”ENDAST FÖR DRIFT MED MOTORGAS (LPG) MED SAMMANSÄTTNINGEN …”. Alla uppgifter i den (de) tillämpliga tabellen(erna) i bilaga 6 eller 7 skall ingå jämte de enskilda kompenenter och gränsvärden som angivits av motortillverkaren. Bokstäverna och siffrorna skall vara minst 4 mm höga. Anmärkning: Om en sådan märkning hindras av utrymmesbrist kan en förenklad kod användas. I detta fall skall förklarande noter som innehåller alla ovanstående upplysningar finnas lätt tillgängliga såväl för den som fyller bränsletanken eller sköter underhåll eller reparerar motorn och dess tillbehör som för de berörda myndigheterna. Placeringen av och innehållet i dessa förklarande noter skall fastställas genom överenskommelse mellan tillverkaren och typgodkännandemyndigheten. 4.11.2. Egenskaper Märkningsskyltarna skall hålla under motorns hela livslängd. Märkningsskyltarnas text skall vara lättläst och deras bokstäver och siffror outplånliga. Märkningsskyltarna skall dessutom anbringas så att deras fastgörning håller under motorns hela livslängd och så att märkningsskyltarna inte kan avlägsnas utan att förstöras eller göras oläsliga. 4.11.3. Placering Märkningsskyltarna skall fästas på en del av motorn som är nödvändig för dess normala drift och som normalt inte behöver ersättas under motorns livslängd. Dessa märkningsskyltar skall dessutom placeras så att de är väl synliga för en ordinär iakttagare efter det att motorn försetts med alla de tillbehör som krävs för motorns drift. 4.12. För en ansökan om typgodkännande för en fordonstyp med avseende på dess motor skall följaktligen de märkningsskyltar som anges i punkt 4.11 placeras nära bränslepåfyllningsöppningen. 4.13. För en ansökan om typgodkännande av en fordonstyp med en typgodkänd motor skall följaktligen de märkningsskyltar som anges i punkt 4.11 placeras nära bränslepåfyllningsöppningen. 5. ANVISNINGAR OCH PROVNINGAR 5.1. Allmänt 5.1.1. Utrustning för kontroll av utsläpp 5.1.1.1. De komponenter som kan påverka utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från dieselmotorer och utsläpp av gasformiga föroreningar från gasmotorer skall vara så utformade, konstruerade, sammansatta och monterade att motorn vid normal användning kan uppfylla kraven i dessa föreskrifter. 5.1.2. Användningssätt för utrustning för kontroll av utsläpp 5.1.2.1. Användning av en manipulationsanordning och/eller en onormal strategi för kontroll av utsläpp är förbjuden. En manöveranordning får installeras i en motor eller ett fordon, förutsatt att anordningen: 5.1.2.2.1. endast utnyttjas under andra driftsförhållanden än de som anges i punkt 5.1.2.4, 5.1.2.2.2. endast tillfälligt aktiveras under de förhållanden som anges i punkt 5.1.2.4 i sådana syften som skydd mot motorskada, skydd av luftkontrollanordning, rökbegränsning, kallstart eller varmkörning eller 5.1.2.2.3. endast aktiveras vid indikation från OBD-systemet för sådana syften som driftsäkerhet och nödsystem för fortsatt körning (”limp-home strategies”). 5.1.2.3. Det skall vara tillåtet att använda en motorkontrollanordning, en funktion eller ett system eller att vidta en åtgärd under de driftförhållanden som anges i punkt 5.1.2.4 som resulterar i användningen av en annan eller ändrad strategi för motorkontroll än den som normalt utnyttjas under de aktuella provningscyklerna för utsläpp om det i överensstämmelse med kraven i punkterna 5.1.3 och/eller 5.1.4 till fullo kan visas att anordningen eller åtgärden inte minskar avgaskontrollsystemets effektivitet. I alla andra fall skall sådana anordningar betraktas som en manipulationsanordning. 5.1.2.4. För syftena i punkt 5.1.2.2 definieras driftsförhållandena för såväl stabila som transienta förhållandena enligt följande: i) högst 1 000 meter över havet (eller ett motsvarande atmosfäriskt tryck av 90 kPa), ii) en omgivande temperatur av 283-303 K (10-30 °C), iii) en motorkylmedelstemperatur av 343-368 K (70-95 °C). 5.1.3. Särskilda krav för elektroniska system för utsläppskontroll 5.1.3.1. Dokumentationskrav Tillverkaren skall tillhandahålla ett dokumentationsmaterial som ger tillgång till systemets grundläggande konstruktion och de medel varmed utsläppsvariablerna kontrolleras, oavsett om denna kontroll är direkt eller indirekt. Dokumentationen skall hållas tillgänglig i två delar: a) Det formella dokumentationsmaterial som skall lämnas till den tekniska tjänsten samtidigt som typgodkännandeansökan inges skall innnehålla en fullständig beskrivning av systemet. Denna dokumentation får vara kortfattad, förutsatt att den ger belägg för att alla utsläppsvärden, som tillåts enligt ett schema över hela kontrollen av de enskilda enheternas ingångsvärden, identifierats. Dessa upplysningar skall bifogas den dokumentation som krävs i punkt 3 i dessa föreskrifter. b) Kompletterande material som visar de parametrar som ändras av någon manöveranordning och de gränsvillkor under vilka anordningen används. Det kompletterande materialet skall innnehålla en beskrivning av bränslekontrollsystemets logik, tidsstrategier och omkopplingspunkter under alla driftsförhållanden. Det kompletterande materialet skall också innehålla en motivering för användningen av varje manöveranordning och omfatta kompletterande material och provningsdata som visar effekten på avgasutsläppen av varje manöveranordning som installerats på motorn eller fordonet. Detta kompletterande material skall hållas strikt konfidentiellt och behållas av tillverkaren men göras tillgängligt för kontroll vid tiden för typgodkännandet eller när som helst under typgodkännandets giltighet. För att kontrollera om en strategi eller en åtgärd skall betraktas som en manipulationsanordning eller en onormal strategi för utsläppskontroll enligt definitionerna i punkterna 2.28 och 2.30 får typgodkännandemyndigheten och/eller den tekniska tjänsten kräva ytterligare en NOx-mätning inom ramen för den ETC-provning som kan utföras i samband med antingen typkodkännandeprovningen eller förfarandena för kontroll av produktionsöverensstämmelse. 5.1.4.1. Som ett alternativ till kraven i tillägg 4 till bilaga 4 till dessa föreskrifter kan inom ramen för ETC-provning prov av NOx-utsläpp tas från de outspädda avgaserna, varvid de tekniska föreskrifterna i ISO FDIS 16 183 av den 15 september 2001 skall följas. 5.1.4.2. Vid kontroll av om en strategi eller anordning skall betraktas som en manipulationsanordning eller en onormal strategi för utsläppskontroll enligt definitionerna i punkterna 2.28 och 2.30 skall en ytterligare marginal av 10 % i förhållande till det tillämpliga NOx-gränsvärdet godtas. För typgodkännande enligt rad A i tabellerna i punkt 5.2.1 skall utsläppen fastställas i ESC- och ELR-provningar med konventionella dieselmotorer inkl. de som utrustats med elektronisk utrustning för bränsleinsprutning, avgasåterföring och/eller oxidationskatalysatorrening. Dieselmotorer som utrustats med avancerade system för avgasefterbehandling inkl. deNOx-katalysatorer och/eller partikelfällor skall dessutom provas i ETC-provning. För typgodkännandeprovningar enligt antingen rad B1 eller B2 eller rad C i tabellerna i punkt 5.2.1 skall utsläppen fastställas i ESC-, ELR- och ETC-provningar. För gasmotorer skall de gasformiga utsläppen fastställas i ETC-provning. Förfarandena för ESC- och ELR-provningar beskrivs i tillägg 1 till bilaga 4, och förfarandet för ETC-provning i tilläggen 2 och 3 till bilaga 4. Utsläppen av gas- och partikelformiga föroreningar från den motor som inlämnats för provning skall i tillämpliga fall mätas med den metod som beskrivs i bilaga 4. I tillägg 4 till bilaga 4 beskrivs de rekommenderade systemen för analys av gas- och partikelformiga föroreningar och de rekommenderade partikelprovtagningssystemen. Andra system eller analysatorer får godkännas av den tekniska tjänsten om det framgår att de ger likvärdiga resultat. Inom ett och samma laboratorium definieras likvärdighet som att provningsresultaten faller inom ± 5 % av provningsresultaten från ett av de referenssystem som beskrivs häri. För partikelformiga utsläpp erkänns endast fullflödesutspädningssystemet som referenssystem. För införande av ett nytt system i föreskrifterna skall fastställandet av likvärdighet grundas på beräkning av repeterbarhet och reproducerbarhet genom provningar vid skilda laboratorier enligt beskrivning i ISO 5725. 5.2.1. Gränsvärden Den specifika massa av kolmonoxid, totala kolväten, kväveoxider och partiklar som den fastställs vid ESC-provning och av röktäthet som den fastställs vid ELR-provning får inte överstiga värdena i tabell 1. För dieselmotorer som dessutom provas vid ETC-provning och särskilt för gasmotorer får de specifika massorna av kolmonoxid, icke-metankolväten, metan (i förekommande fall), kväveoxider och partiklar (i förekommande fall) inte överstiga värdena i tabell 2. Tabell 1 Gränsvärden – ESC- och ELR-provningar Rad Massan av kolmonoxid (CO) g/kWh Massan av kolväten (HC) g/kWh Massan av kväveoxider (NOx) g/kWh Massan av partiklar (PT) g/kWh Rök m–1 A (2000) 2,1 0,66 5,0 0,10 0,13 (4) 0,8 B1 (2005) 1,5 0,46 3,5 0,02 0,5 B2 (2008) 1,5 0,46 2,0 0,02 0,5 C (EEV) 1,5 0,25 2,0 0,02 0,15

Tabell 2 Gränsvärden – ETC-provningar (6) Rad Massan av kolmonoxid (CO) g/kWh Massan av icke-metankolväten (NMHC) g/kWh Massan av metan(CH4) (7) g/kWh Massan av kväveoxider (NOx) g/kWh Massan av partiklar (PT) (8) g/kWh A (2000) 5,45 0,78 1,6 5,0 0,16 0,21 (5) B1 (2005) 4,0 0,55 1,1 3,5 0,03 B2 (2008) 4,0 0,55 1,1 2,0 0,03 C (EEV) 3,0 0,40 0,65 2,0 0,02 5.2.2. Mätning av kolväten från diesel- och gasdrivna motorer 5.2.2.1. En tillverkare får välja att i ETC-provning mäta massan av de totala kolvätena i stället för att mäta massan av icke-metankolväten. I detta fall är gränsvärdet för massan av de totala kolvätena detsamma som det som anges i tabell 2 för massan av icke-metankolväten. 5.2.3. Särskilda krav för dieselmotorer 5.2.3.1. Den specifika massa av kväveoxiderna som uppmätts i de slumpmässigt valda kontrollpunkterna inom kontrollområdet för ESC-provning får inte med mer än 10 % överstiga de värden som interpolerats från de angränsande provningsstegen (referens: bilaga 4, tillägg 1, punkterna 4.6.2 och 4.6.3). 5.2.3.2. Röktäthetsvärdet från det slumpmässigt valda provningsvarvtalet i ELR-provning får inte överstiga det högsta av följande två värden: 20 % av det högsta röktäthetsvärdet från de två närliggande provningsvarvtalen eller 5 % av gränsvärdet. 6. MONTERING I FORDONET Vid installationen av motorn i fordonet skall följande villkor med avseende på typgodkännandet av motorn uppfyllas. 6.1.1. Inloppsundertrycket får inte överstiga det som anges för den typgodkända motorn i bilaga 2A. 6.1.2. Avgasmottrycket får inte överstiga det som anges för den typgodkända motorn i bilaga 2A. 6.1.3. Den effekt som upptas av de tillbehör som krävs för att driva motorn får inte överstiga den som anges för den typgodkända motorn i bilaga 2A. 7. MOTORFAMILJ 7.1. Egenskaper för beskrivning av motorfamiljen Den motorfamilj som fastställts av motortillverkaren kan definieras med hjälp av grundläggande egenskaper som skall vara gemensamma för motorerna inom familjen. I vissa fall kan egenskaperna påverka varandra ömsesidigt. Denna påverkan skall också beaktas för att säkerställa att endast motorer med liknande avgasutsläppsegenskaper ingår i en motorfamilj. För att motorer skall kunna betraktas som tillhörande samma motorfamilj skall följande förteckning över grundläggande egenskaper vara gemensam: 7.1.1. Förbränningscykel: — tvåtakts — fyrtakts 7.1.2. Kylmedel: — luft — vatten — olja 7.1.3. För gasmotorer och motorer med avgasefterbehandling — Antal cylindrar (Andra dieselmotorer med färre cylindrar än huvudmotorn får räknas till samma motorfamilj, förutsatt att bränslesystemet mäter bränsleflödet till varje enskild cylinder). 7.1.4. Slagvolym per cylinder: — högst 15 % spridning mellan motorerna 7.1.5. Inloppssystem: — sugmotor — överladdning — överladdning med laddluftkylare 7.1.6. Förbränningskammarens typ/utformning: — förkammare — virvelkammare — öppen kammare 7.1.7. Ventiler och kanaler – konfiguration, storlek och antal: — cylinderlock — cylindervägg — vevhus 7.1.8. Bränsleinsprutningssystem (dieselmotorer): — pumpinsprutare — radinsprutare — fördelarpump — ensamt pumpelement — enhetsinsprutare 7.1.9. Bränslesystem (gasmotorer): — blandarenhet — gasinduktion/insprutning (enkel- eller flerpunkts) — insprutning i vätskeform (enkel- eller flerpunkts) 7.1.10. Tändningssystem (gasmotorer) 7.1.11. Diverse funktioner: — avgasåterföring — vatteninsprutning/emulsion — sekundär lufttillförsel — laddluftskylningssystem 7.1.12. Avgasefterbehandling: — trevägskatalysator — oxidationskatalysator — reduktionskatalysator — termisk reaktor — partikelfälla 7.2. Val av huvudmotor 7.2.1. Dieselmotorer När huvudmotorn i familjen skall väljas används som första urvalskriterium störst bränsletillförsel per takt vid det uppgivna varvtal som anger maximalt vridmoment. Om två eller flera motorer delar detta första kriterium skall huvudmotorn väljas med hjälp av ett andra urvalskriterium som anger störst bränsletillförsel per takt vid nominellt varvtal. I vissa fall kan typgodkännandemyndigheten dra slutsatsen att den högsta utsläppsnivån inom familjen bäst nås genom att en annan motor provas. Typgodkännandemyndigheten får således välja ytterligare en motor för en provning där valet grundas på egenskaper som tyder på att den kan ha högst utsläppsnivå av motorerna i denna familj. Om motorer i familjen har andra variabla egenskaper som skulle kunna anses påverka avgasutsläppen skall dessa egenskaper också kartläggas och beaktas vid valet av huvudmotorn. 7.2.2. Gasmotorer När huvudmotorn i familjen skall väljas används som första urvalskriterium störst slagvolym. Om två eller flera motorer delar detta första kriterium skall huvudmotorn väljas med användande av andra urvalskriterier i följande ordning: — störst bränsletillförsel per takt vid varvtalet för uppgiven nominell effekt, — tidigaste tändningstidpunkt, — lägsta avgasåterföringsvärde EGR, — ingen luftpump eller pump med lägsta faktiska luftflöde. I vissa fall kan typgodkännandemyndigheten dra slutsatsen att den högsta utsläppsnivån inom familjen bäst nås genom att en andra motor provas. Typgodkännandemyndigheten får således välja ytterligare en motor för en provning där valet grundas på egenskaper som tyder på att den kan ha högst utsläppsnivå av motorerna i denna familj. 8. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE Förfarandena för produktionsöverensstämmelsen skall överensstämma med dem som fastställs i tillägg 2 till överenskommelsen (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), och innehålla följande krav: 8.1. Alla motorer eller fordon som bär ett typgodkännandemärke som föreskrivs enligt dessa föreskrifter skall tillverkas så att de med avseende på den beskrivning som ges i typgodkännandeintyget och dess bilagor överensstämmer med den godkända typen. 8.2. Som en allmän regel gäller att produktionsöverensstämmelse med avseende på begränsning av utsläpp kontrolleras med utgångspunkt i den beskrivning som ges i meddelandet om typgodkännande och dess bilagor. Om utsläpp av föroreningar skall mätas och ett typgodkännande av en motor har utökats en eller flera gånger, skall provningarna utföras på den (de) motor(er) som beskrivs i den dokumentation som rör den aktuella utökningen. Produktionsöverensstämmelse hos den motor som undergått en föroreningsprovning: Efter det att motorn lämnats till myndigheterna får tillverkaren inte utföra någon ändring av de utvalda motorerna. 8.3.1.1. Tre motorer tas slumpmässigt ur serien. Motorer som endast undergår provning i ESC- och ELR-provningar eller endast i ETC-provning för typgodkännande enligt rad A i tabellerna i punkt 5.2.1 skall undergå de tillämpliga provningarna för kontroll av produktionsöverensstämmelsen. Med myndighetens samtycke skall alla andra motorer som typgodkänts enligt rad A, B1, B2 eller C i tabellerna i punkt 5.2.1 undergå provning antingen i ESC- och ELR-cykler eller ETC-cykel för kontroll av produktionsöverensstämmelsen. Gränsvärdena anges i punkt 5.2.1 i föreskrifterna. 8.3.1.2. Provningarna skall utföras enligt tillägg 1 till dessa föreskrifter om den behöriga myndigheten godtar den produktionsstandardavvikelse som uppgivits av tillverkaren. Provningarna skall utföras enligt tillägg 2 till dessa föreskrifter om den behöriga myndigheten inte godtar den produktionsstandardavvikelse som uppgivits av tillverkaren. På tillverkarens begäran får provningarna utföras i enlighet med tillägg 3 till dessa föreskrifter. 8.3.1.3. På grundval av en provning av en slumpmässigt uttagen motor skall produktionsserien anses överensstämma respektive inte överensstämma när värdena för alla föroreningar godkänts respektive värdena för en av föroreningarna underkänts i enlighet med provningskriterierna i respektive tillägg. När en förorening godkänns får detta beslut inte ändras genom några ytterligare provningar som utförs för andra föroreningar. Om alla föroreningar inte godkänns och om en förorening inte underkänns skall en provning utföras på en annan motor (se figur 2). Om inget beslut fattas får tillverkaren när som helst avbryta provningen. I detta fall bokförs resultatet som underkänt. Provningarna skall utföras på nytillverkade motorer. Gasdrivna motorer skall köras in enligt det förfarande som definieras i punkt 3 i tillägg 2 till bilaga 4. 8.3.2.1. På tillverkarens begäran kan emellertid provningarna utföras på diesel- eller gasmotorer som blivit inkörda under längre tid än vad som avses i punkt 8.4.2.2, dock högst under 100 timmar. I så fall skall inkörningsförfarandet skötas av tillverkaren som skall förbinda sig att inte vidta några justeringar av dessa motorer. 8.3.2.2. När tillverkaren begär att få sköta inkörningen i enlighet med punkt 8.4.2.2.1 får den utföras på: — alla motorer som provats eller — den första motor som provats i syfte att beräkna en förändringskoefficient enligt följande: — De förorenande utsläppen skall mätas vid noll och ”x” timmar på den första motor som provats, — Förändringskoefficienten för utsläppen mellan noll och ”x” timmar skall beräknas för varje förorening enligt följande: Den kan bli mindre än 1. Följande provningsmotorer skall inte undergå inkörning men deras utsläppsvärden för noll timmars körning skall omräknas med hjälp av förändringskoefficienten. I detta fall skall de värden som skall antas vara: — värdena vid ”x” timmar för den första motorn, — värdena vid noll timmar multiplicerade med förändringskoefficienten för de övriga motorerna. 8.3.2.3. För diesel- och motorgasdrivna (LPG) motorer får samtliga dessa provningar utföras med ett bränsle på marknaden. På tillverkarens begäran kan emellertid de referensbränslen som beskrivs i bilagorna 5 eller 7 användas. Detta medför provningar enligt beskrivningen i punkt 4 i dessa föreskrifter med minst två av referensbränslena för varje gasmotor. 8.3.2.4. För naturgasdrivna motorer får alla dessa provningar utföras med ett bränsle som finns på marknaden enligt följande: i) För H-märkta motorer ett bränsle på marknaden av H-typ (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00), ii) För L-märkta motorer ett bränsle på marknaden av L-typ (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19), iii) För HL-märkta motorer ett bränsle på marknaden som spänner över λ-skiftfaktorns hela område (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19). På tillverkarens begäran får emellertid de referensbränslen som beskrivs i bilaga 6 användas. Detta innebär provningar enligt beskrivningen i punkt 4 i dessa föreskrifter. 8.3.2.5. Om meningsskiljaktigheter uppstår på grund av att gasdrivna motorer inte uppfyller kraven för ett bränsle på marknaden skall provningarna utföras med ett referensbränsle med vilket huvudmotorn provats eller med det ytterligare möjliga bränsle 3 som avses i punkterna 4.1.3.1 och 4.2.1.1 och med vilket huvudmotorn kan ha provats. Därefter skall resultatet omräknas genom en beräkning där den (de) relevanta faktorn(erna) ”r”, ”ra” eller ”rb” i punkterna 4.1.3.2, 4.1.5.1 och 4.2.1.2 skall tillämpas. Om r, ra eller rb är mindre än 1 skall ingen korrigering vidtas. Av uppmätta och beräknade resultat skall det framgå att motorn uppfyller gränsvärdena med alla aktuella bränslen (bränsle 1, 2 och, i förekommande fall, bränsle 3 för naturgasdrivna motorer och bränsle A och B för motorer som drivs med motorgas (LPG)). 8.3.2.6. Provningar för produktionsöverensstämmelse för en gasdriven motor som konstruerats för drift med en särskild bränslesammansättning skall utföras med det bränsle för vilket motorn kalibrerats. 9. PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSTÄMMELSE 9.1. Det typgodkännande som beviljats för en motor- eller fordonstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om de krav som uppställs i punkt 8.1 inte uppfylls eller om den(de) motor(er) eller det(de) fordon som valts inte klarar de provningar som föreskrivs i punkt 8.3. 9.2. Om en avtalsslutande part i 1958 års överensskommelse som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett tidigare utfärdat typgodkännande skall den genast underrätta de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilagorna 2A eller 2B till dessa föreskrifter. 10. ÄNDRING OCH UTÖKNING AV TYPGODKÄNNANDET FÖR DEN GODKÄNDA TYPEN Varje ändring av den godkända typen skall meddelas den myndighet som beviljat typgodkännandet. Myndigheten kan därefter antingen 10.1.1. bedöma att de gjorda ändringarna sannolikt inte får någon märkbar negativ effekt och att den ändrade typen i alla händelser fortfarande uppfyller kravet eller 10.1.2. kräva ytterligare en provningsrapport från den tekniska tjänst som utför provningarna. 10.2. Bekräftelse på eller avslag på en ansökan om typgodkännande skall med angivande av ändringarna meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter genom det förfarande som anges i punkt 4.5. 10.3. Den behöriga myndighet som utfärdar utökning av typgodkännande skall tilldela en sådan utökning ett serienummer och underrätta de övriga avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilagorna 2A eller 2B till dessa föreskrifter. 11. PRODUKTIONENS SLUTGILTIGA UPPHÖRANDE Om innehavaren av typgodkännandet helt upphör att tillverka den typ som godkänts i enlighet med dessa föreskrifter skall denne underrätta den myndighet som beviljat typgodkännandet om detta. Efter att ha mottagit detta meddelande skall myndigheten underrätta de övriga avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter om detta med användande av ett meddelandeformulär som överensstämmer med förlagan i bilagorna 2A eller 2B till dessa föreskrifter. 12. ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER 12.1. Allmänt 12.1.1. Från och med det datum då ändringsserie 04 träder i kraft får ingen avtalsslutande part som tillämpar dessa föreskrifter vägra att bevilja ECE-typgodkännande enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 04. 12.1.2. Från och med den dag då ändringsserie 04 träder i kraft skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter endast bevilja ECE-typgodkännanden om motorn uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 04. Motorn skall underkastas de relevanta provningarna i punkt 5.2 i dessa föreskrifter och skall i enlighet med punkterna 12.2.1, 12.2.2 och 12.2.3 nedan uppfylla de relevanta utsläppsgränsvärden som anges i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter. 12.2. Nya typgodkännanden 12.2.1. Med förbehåll för bestämmelserna i punkt 12.4.1 skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter från och med den dag då ändringsserie 04 till dessa föreskrifter träder i kraft bevilja ett ECE-typgodkännande för en motor endast om denna motor uppfyller de relevanta utsläppsgränsvärdena i raderna A, B1, B2 eller C i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter. 12.2.2. Med förbehåll för bestämmelserna i punkt 12.4.1 skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter från och med den 1 oktober 2005 bevilja ett ECE-typgodkännande för en motor endast om denna motor uppfyller de relevanta utsläppsgränsvärdena i raderna B1, B2 eller C i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter. 12.2.3. Med förbehåll för bestämmelserna i punkt 12.4.1 skall de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter från och med den 1 oktober 2008 bevilja ett ECE-typgodkännande för en motor endast om denna motor uppfyller de relevanta utsläppsgränsvärdena i raderna B2 eller C i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter. 12.3. Begränsad giltighet för äldre typgodkännanden 12.3.1. Med undantag för bestämmelserna i punkterna 12.3.2 och 12.3.3 skall från och med den officiella dagen för ikraftträdandet av ändringsserie 04 de typgodkännanden som beviljats enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 03, upphöra att gälla om inte den avtalsslutande part som beviljat typgodkännandet, i enlighet med punkt 12.2.1 ovan, underrättar de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om att den godkända motortypen uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 04. 12.3.2. Utökning av typgodkännande 12.3.2.1. Punkterna 12.3.2.2 och 12.3.2.3 nedan skall endast tillämpas på de nya motorer med kompressionständning och på de nya fordon som drivs med en motor med kompressionständning som typgodkänts enligt kraven i rad A i tabellerna i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter. 12.3.2.2. Som alternativ till punkterna 5.1.3 och 5.1.4 får tillverkaren för den tekniska tjänsten framlägga resultaten av en NOx-mätning inom ramen för ETC-provning på den motor som överensstämmer med de egenskaper hos huvudmotorn som beskrivs i bilaga 1 samt beakta bestämmelserna i punkterna 5.1.4.1 och 5.1.4.2. Tillverkaren skall också lämna en skriftlig försäkran om att det på motorn inte finns någon manipulationsanordning eller onormal strategi för utsläppskontroll enligt definitionerna i punkt 2 i dessa föreskrifter. 12.3.2.3. Tillverkaren skall också lämna en skriftlig försäkran om att resultaten av NOX-mätningen och den deklaration för huvudmotorn som avses i punkt 5.1.4 också är tillämpbara på alla motortyper inom den motorfamilj som beskrivs i bilaga 1. 12.3.3. Gasmotorer Från och med den 1 oktober 2003 skall de typgodkännanden som beviljats för gasmotorer enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 03, upphöra att gälla om inte den avtalsslutande part som beviljat typgodkännandet, i enlighet med punkt 12.2.1 ovan underrättar de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om att den godkända motortypen uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 04. 12.3.4. Från och med den 1 oktober 2006 skall de typgodkännanden som beviljats enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 04, upphöra att gälla om inte den avtalsslutande part som beviljat typgodkännandet, i enlighet med punkt 12.2.2 ovan underrättar de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om att den godkända motortypen uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 04. 12.3.5. Från och med den 1 oktober 2009 skall de typgodkännanden som beviljats enligt dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 04, upphöra att gälla om inte den avtalsslutande part som beviljat typgodkännandet, i enlighet med punkt 12.2.3 ovan underrättar de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter om att den godkända motortypen uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom ändringsserie 04. 12.4. Reservdelar för fordon i bruk 12.4.1. De avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter får fortsätta att bevilja typgodkännanden för de motorer som uppfyller kraven i dessa föreskrifter, ändrade genom någon tidigare ändringsserie, eller var som helst i föreskrifterna, ändrade genom ändringsserie 04, förutsatt att motorn är avsedd som reservdel i ett fordon i bruk och på vilket denna tidigare standard var tillämpbar vid tiden för detta fordons ibruktagande. 13. NAMN- OCH ADRESSUPPGIFTER GÄLLANDE DE TEKNISKA TJÄNSTER SOM ANSVARAR FÖR UTFÖRANDET AV TYPGODKÄNNANDEPROVNINGARNA SAMT MYNDIGHETERNA De avtalsslutande parter i 1958 års överenskommelse som tillämpar dessa föreskrifter skall meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för utförandet av typgodkännandeprovningarna samt de myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka de intyg om typgodkännande, utökat typgodkännande, avslag på ansökan om typgodkännande eller återkallat typgodkännande som utfärdas i andra länder, skall sändas.

Tillägg 1 FÖRFARANDE FÖR PROVNING AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE NÄR STANDARDAVVIKELSEN ÄR TILLFREDSSTÄLLANDE 1. I detta tillägg beskrivs det förfarande som skall användas för kontroll av produktionsöverensstämmelse i fråga om utsläpp av föroreningar när tillverkarens produktionstandardavvikelse är tillfredsställande. 2. Vid en minsta stickprovsstorlek av tre motorer sätts sannolikheten vid stickprovsförfarandet för att ett parti godkänns i provningen, med 40 % av motorerna bristfälliga, till 0,95 (tillverkarens risk = 5 %), medan sannolikheten att ett parti godkänns, med 65 % av motorerna bristfälliga, sätts till 0,10 (kundens risk = 10 %). 3. Följande förfarande används för var och en av föroreningarna i punkt 5.2.1 i föreskrifterna (se figur 2): Låt: L = den naturliga logaritmen för föroreningens gränsvärde, xi = den naturliga logaritmen för det uppmätta värdet för stickprovets i:te motor, s = en skattning av produktionsstandardavvikelsen (efter bestämning av den naturliga logaritmen av mätningarna), n = antalet stickprov. 4. För varje stickprov beräknas summan av standardavvikelserna i förhållande till gränsvärdet med hjälp av följande formel: 5. Då gäller följande: — Om det statistiska utfallet av provningen är större än värdet för godkännande vid den i tabell 3 angivna stickprovsstorleken, har godkännande uppnåtts för föroreningen. — om det statistiska utfallet av provningen är mindre än värdet för underkännande vid den i tabell 3 angivna stickprovsstorleken, konstateras underkännande för föroreningen. — I annat fall provas ytterligare en motor enligt punkt 8.3.1 i föreskrifterna och beräkningen görs på stickprovet som ökats med ytterligare en enhet. Tabell 3: Värden för godkännande och underkännande enligt stickprovsförfarandet i tillägg 1 Minsta stickprovsstorlek: 3 Totalt antal provade motorer (stickprovsstorlek) Värden för godkännande An Värden för underkännande Bn 3 3,327 –4,724 4 3,261 –4,790 5 3,195 –4,856 6 3,129 –4,922 7 3,063 –4,988 8 2,997 –5,054 9 2,931 –5,120 10 2,865 –5,185 11 2,799 –5,251 12 2,733 –5,317 13 2,667 –5,383 14 2,601 –5,449 15 2,535 –5,515 16 2,469 –5,581 17 2,403 –5,647 18 2,337 –5,713 19 2,271 –5,779 20 2,205 –5,845 21 2,139 –5,911 22 2,073 –5,977 23 2,007 –6,043 24 1,941 –6,109 25 1,875 –6,175 26 1,809 –6,241 27 1,743 –6,307 28 1,677 –6,373 29 1,611 –6,439 30 1,545 –6,505 31 1,479 –6,571 32 –2,112 –2,112

Tillägg 2 FÖRFARANDE FÖR PROVNING AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE NÄR STANDARDAVVIKELSEN ÄR OTILLFREDSSTÄLLANDE ELLER SAKNAS 1. I detta tillägg beskrivs det förfarande som skall tillämpas vid kontroll av produktionsöverensstämmelse för utsläpp av föroreningar när tillverkarens produktionsstandardavvikelse antingen är otillfredsställande eller saknas. 2. Vid en minsta stickprovsstorlek av tre motorer sätts sannolikheten vid stickprovsförfarandet för att ett parti godkänns i provningen med 40 % av motorerna bristfälliga till 0,95 (tillverkarens risk = 5 %), medan sannolikheten att ett parti godkänns med 65 % av motorerna bristfälliga sätts till 0,10 (kundens risk = 10 %). 3. De i punkt 5.2.1 i föreskifterna angivna värdena för föroreningar betraktas som logaritmiskt normalfördelade och skall transformeras genom bestämning av deras naturliga logaritmer. Låt m0 och m ange minsta respektive största stickprovsstorlek (m0 = 3 och m = 32) och låt n ange det aktuella antalet stickprov. 4. Om de naturliga logaritmerna av de värden som mätts i serien betecknas x1, x2, …, xi och L är den naturliga logaritmen av gränsvärdet för föroreningen definieras följande och di = xi – L 5. I tabell 4 visas värdena för godkännande (An) och underkännande (Bn) vid det aktuella antalet stickprov. Provningens statistiska utfall blir kvoten vilken skall användas för att avgöra om serien godkänts eller underkänts enligt följande: För m0 ≤ n ≤ m: — är serien godkänd om — är serien underkänd om — görs en ytterligare mätning om 6. Anmärkningar: Följande rekursiva formler är användbara vid beräkning av de successiva värdena för provningens statistiska utfall: Tabell 4 Värden för godkännande och underkännande enligt stickprovsförfarandet i tillägg 2 Minsta stickprovsstorlek: 3 Totalt antal provade motorer (stickprovsstorlek) Värden för godkännande An Värden för underkännande Bn 3 –0,80381 16,64743 4 –0,76339 7,68627 5 –0,72982 4,67136 6 –0,69962 3,25573 7 –0,67129 2,45431 8 –0,64406 1,94369 9 –0,61750 1,59105 10 –0,59135 1,33295 11 –0,56542 1,13566 12 –0,53960 0,97970 13 –0,51379 0,85307 14 –0,48791 0,74801 15 –0,46191 0,65928 16 –0,43573 0,58321 17 –0,40933 0,51718 18 –0,38266 0,45922 19 –0,35570 0,40788 20 –0,32840 0,36203 21 –0,30072 0,32078 22 –0,27263 0,28343 23 –0,24410 0,24943 24 –0,21509 0,21831 25 –0,18557 0,18970 26 –0,15550 0,16328 27 –0,12483 0,13880 28 –0,09354 0,11603 29 –0,06159 0,09480 30 –0,02892 0,07493 31 –0,00449 0,05629 32 0,03876 0,03876

Tillägg 3 FÖRFARANDE FÖR PROVNING AV PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE PÅ TILLVERKARENS BEGÄRAN 1. I detta tillägg beskrivs det förfarande som skall användas för kontroll på tillverkarens begäran av produktionsöverensstämmelse för utsläpp av föroreningar. 2. Vid en minsta stickprovsstorlek av tre motorer sätts sannolikheten vid stickprovsförfarandet för att ett parti godkänns i provningen med 30 % av motorerna bristfälliga till 0,90 (tillverkarens risk = 10 %), medan sannolikheten att ett parti godkänns med 65 % av motorerna bristfälliga sätts till 0,10 (kundens risk = 10 %). 3. Följande förfarande skall användas för var och en av föroreningarna i punkt 5.2.1 i föreskrifterna (se figur 2): Låt L = gränsvärdet för föroreningen, xi = det uppmätta värdet för den i:te motorn i stickprovet, n = det aktuella antalet stickprov. 4. Beräkna provningens statistiska utfall för stickprovet med angivande av det antal motorer som inte överensstämmer, dvs. med xi ≥ L: 5. varvid följande gäller: — om provningens statistiska utfall är mindre än eller lika med värdet för godkännande vid den i tabell 5 angivna stickprovsstorleken har godkännande erhållits för föroreningen, — om provningens statistiska utfall är större än eller lika med värdet för godkännande vid den i tabell 5 angivna stickprovsstorleken konstateras underkännande för föroreningen, — i annat fall provas ytterligare en motor enligt punkt 8.3.1 i föreskrifterna och beräkningsförfarandet tillämpas på stickprovet som ökats med ytterligare en enhet. I tabell 5 har värdena för godkännande och underkännande beräknats med hjälp av den internationella standarden ISO 8422:1991. Tabell 5 Värden för godkännande och underkännande enligt stickprovsförfarandet i tillägg 3 Minsta stickprovsstorlek: 3 Totalt antal provade motorer (stickprovsstorlek) Värden för godkännande Värden för underkännande 3 — 3 4 0 4 5 0 4 6 1 5 7 1 5 8 2 6 9 2 6 10 3 7 11 3 7 12 4 8 13 4 8 14 5 9 15 5 9 16 6 10 17 6 10 18 7 11 19 8 9

BILAGA 1 GRUNDLÄGGANDE EGENSKAPER HOS (HUVUD)MOTORN OCH UPPGIFTER OM PROVNINGARNAS UTFÖRANDE (9) 1. MOTORBESKRIVNING 1.1. Tillverkare: 1.2. Tillverkarens motorbeteckning: 1.3. Förbränningscykel: fyrtakt/tvåtakt (10) Antal cylindrar och deras arrangemang: … 1.4.1. Cylinderdiameter: … mm 1.4.2. Slaglängd: … mm 1.4.3. Tändningsföljd: … 1.5. Slagvolym: … cm3 1.6. Volymkompressionsförhållande (11): … 1.7. Ritning(ar) över förbränningskammare och kolvtopp: … 1.8. Minsta tvärsnittsarea hos in- och utloppskanaler: … cm2 1.9. Tomgångsvarvtal: … min–1 1.10. Maximal nettoeffekt: … kW vid … min–1 1.11. Maximalt tillåtet motorvarvtal: … min–1 1.12. Maximalt nettovridmoment: … Nm vid … min–1 1.13. Förbränningssystem: kompressionständning/gnisttändning (10) 1.14. Bränsle: Diesel/motorgas (LPG)/naturgas typ H/naturgas typ L/naturgas typ HL/etanol (9) Kylsystem Vätska 1.15.1.1. Slag av vätska: … 1.15.1.2. Cirkulationspump(ar): ja/nej (10) 1.15.1.3. Egenskaper eller fabrikat och typ(er) (i förekommande fall): … 1.15.1.4. Utväxlingsförhållande(n) (i förekommande fall): … Luft 1.15.2.1. Fläkt: ja/nej (10) 1.15.2.2. Egenskaper eller fabrikat och typ(er) (i förekommande fall): … 1.15.2.3. Utväxlingsförhållande(n) (i förekommande fall): … Tillåten temperatur enligt tillverkaren 1.16.1. Vätskekylning: högsta temperatur vid utloppet: … K 1.16.2. Luftkylning: … Referenspunkt: … Högsta temperatur vid referenspunkten: … K 1.16.3. Högsta lufttemperatur vid laddluftkylarens utlopp (i förekommande fall) … K 1.16.4. Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasröret(en) som ligger intill avgasgrenrörets(ens) eller turboladdarens(arnas) utloppsfläns(ar): … K 1.16.5. Bränsletemperatur: min. … K, max. … K för dieselmotorer vid insprutningspumpens inlopp, för gasdrivna motorer vid tryckregulatorns slutsteg. 1.16.6. Bränsletryck: min. … kPa, max. … kPa vid tryckregulatorns slutsteg, endast naturgasdrivna motorer. 1.16.7. Smörjmedelstemperatur: min. … K, max. … K Överladdare: ja/nej (10) 1.17.1. Fabrikat: … 1.17.2. Typ: … 1.17.3. Systembeskrivning (t.ex. maximalt laddtryck, övertrycksventil, i förekommande fall): … 1.17.4. Laddluftkylare: ja/nej (10) 1.18. Insugningssystem Högsta tillåtna insugningsundertryck vid nominellt varvtal och vid 100 % belastning enligt föreskrifter nr 24 och under driftsförhållanden enligt samma föreskrifter … kPa 1.19. Avgassystem Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och vid 100 % belastning enligt föreskrifter nr 24 och under driftsförhållanden enligt samma föreskrifter … kPa Avgassystemets volym: … dm3 2. ÅTGÄRDER MOT LUFTFÖRORENINGAR 2.1. Anordning för återföring av vevhusavgaser (beskrivning och ritningar): … … Ytterligare anordningar mot luftföroreningar (om sådana finns och inte omfattas av någon annan rubrik) Katalysator: ja/nej (10) 2.2.1.1. Fabrikat: … 2.2.1.2. Typ(er): … 2.2.1.3. Antal katalysatorer och katalysatorelement: … 2.2.1.4. Katalysatorns(ernas) mått, form och volym: … 2.2.1.5. Typ av katalys: … 2.2.1.6. Totalt ädelmetallinnehåll: … 2.2.1.7. Relativ koncentration: … 2.2.1.8. Substrat (struktur och material): … 2.2.1.9. Celltäthet: … 2.2.1.10. Typ av katalysatorhölje: … 2.2.1.11. Katalysatorns(ernas) placering (placering och referensavstånd i avgasledningen): … … Syreavkännare: ja/nej (10) 2.2.2.1. Fabrikat: … 2.2.2.2. Typ: … 2.2.2.3. Placering: … Luftinsprutning: ja/nej (10) 2.2.3.1. Typ (pulserande luft, luftpump, osv.): … Avgasåterföring (EGR): ja/nej (10) 2.2.4.1. Egenskaper (flöde, osv.): … Partikelfälla: ja/nej (10) 2.2.5.1. Partikelfällans mått, form och kapacitet: … 2.2.5.2. Partikelfällans typ och konstruktion: … 2.2.5.3. Placering (referensavstånd i avgasledningen): … 2.2.5.4. Regenereringsmetod eller regenereringssystem, beskrivning och/eller ritning: … Andra system: ja/nej (10) 2.2.6.1. Beskrivning och funktionssätt: … 3. BRÄNSLESYSTEM Dieselmotorer 3.1.1. Matarpump Tryck (11): … kPa eller pumpdiagram (10): … Insprutningssystem Pump 3.1.2.1.1. Fabrikat: … 3.1.2.1.2. Typ(er): … 3.1.2.1.3. Bränslemängd: … mm3 (11) per slag vid motorvarvtal … min–1 vid full insprutning eller pumpdiagram (10) (11): … … Ange den metod som använts: på motor/i pumpprovningsbänk (10) Om systemet har laddtrycksreglering, uppge bränsleförsörjning och laddtryck som en funktion av motorvarvtalet. Förinställning av insprutning 3.1.2.1.4.1. Förinställningskurva (11): … 3.1.2.1.4.2. Statisk förinställning (11): … Tryckrör 3.1.2.2.1. Längd: … mm 3.1.2.2.2. Innerdiameter: … mm Insprutare 3.1.2.3.1. Fabrikat: 3.1.2.3.2. Typ(er): … 3.1.2.3.3. ”Öppningstryck”: … kPa (11) eller egenskapsdiagram (10) (11): … Regulator 3.1.2.4.1. Fabrikat: … 3.1.2.4.2. Typ(er): … 3.1.2.4.3. Varvtal då begränsningen inleds vid full bealstning: … min–1 3.1.2.4.4. Högsta varvtal vid obelastad motor: … min–1 3.1.2.4.5. Tomgångsvarvtal: … min–1 Kallstartsystem 3.1.3.1. Fabrikat: … 3.1.3.2. Typ(er): … 3.1.3.3. Beskrivning: … Extra starthjälp: … 3.1.3.4.1. Fabrikat: 3.1.3.4.2. Typ: Gasdrivna motorer (12) 3.2.1. Bränsle: naturgas/motorgas (LPG) (10) Tryckregulator(er) eller förångare/tryckregulator(er) (11) 3.2.2.1. Fabrikat: … 3.2.2.2. Typ(er): … 3.2.2.3. Antal tryckreduceringssteg: … 3.2.2.4. Tryck i slutsteget: min … kPa, max. … kPa 3.2.2.5. Antal huvudinställningspunkter: … 3.2.2.6. Antal inställningspunkter för tomgång: … 3.2.2.7. Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr: … Bränslesystem: blandarenhet/gasinsprutning/vätskeinsprutning/direktinsprutning (10) 3.2.3.1. Reglering av bränsle-/luftförhållandet: … 3.2.3.2. Systembeskrivning och/eller diagram och ritningar: … 3.2.3.3. Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr. … Blandarenhet 3.2.4.1. Antal: … 3.2.4.2. Fabrikat: … 3.2.4.3. Typ(er): … 3.2.4.4. Placering: … 3.2.4.5. Inställningsmöjligheter: … 3.2.4.6. Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr … Insprutning via inloppsgrenrör 3.2.5.1. Insprutning: enpunkts/flerpunkts (10) 3.2.5.2. Insprutning: kontinuerlig/simultan/sekventiell (10) Insprutningsutrustning 3.2.5.3.1. Fabrikat: … 3.2.5.3.2. Typ(er): … 3.2.5.3.3. Inställningsmöjligheter: … 3.2.5.3.4. Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr … Matarpump (i förekommande fall): … 3.2.5.4.1. Fabrikat: … 3.2.5.4.2. Typ(er): 3.2.5.4.3. Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr … Insprutare: … 3.2.5.5.1. Fabrikat: … 3.2.5.5.2. Typ(er): … 3.2.5.5.3. Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr … Direktinsprutning Insprutningspump/tryckregulator (10) 3.2.6.1.1. Fabrikat: … 3.2.6.1.2. Typ(er): … 3.2.6.1.3. Insprutningstidpunkt: … 3.2.6.1.4. Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr … Insprutare 3.2.6.2.1. Fabrikat: … 3.2.6.2.2. Typ(er): … 3.2.6.2.3. Öppningstryck eller egenskapsdiagram (11): … 3.2.6.2.4. Typgodkännandenummer enligt föreskrifter nr … Elektronisk styrenhet (ECU) 3.2.7.1. Fabrikat: … 3.2.7.2. Typ(er): … 3.2.7.3. Inställningsmöjligheter: … Utrustning som är specifik för naturgas Variant 1 (endast vid typgodkännanden av motorer för flera särskilda bränslesammansättningar) 3.2.8.1.1. Bränslesammansättning: metan (CH4): basvärde: … mol-% min … mol-% max … mol-% etan (C2H6): basvärde: … mol-% min … mol-% max … mol-% propan (C3H8): basvärde: … mol-% min … mol-% max … mol-% butan (C4H10): basvärde: … mol-% min … mol-% max … mol-% C5/C5+: basvärde: … mol-% min … mol-% max … mol-% syrgas (O2): basvärde: … mol-% min … mol-% max … mol-% inerta gaser (N2, He osv.): basvärde: … mol-% min … mol-% max … mol-% Insprutare 3.2.8.1.2.1. Fabrikat: 3.2.8.1.2.2. Typ(er): 3.2.8.1.3. Övriga (i förekommande fall) 3.2.8.2. Variant 2 (endast vid typgodkännanden av motorer för flera särskilda bränslesammansättningar) 4. VENTILTIDER 4.1. Maximal ventillyftning samt öppnings- och slutningstider i förhållande till dödpunkterna eller motsvarande uppgifter … 4.2. Referens- och/eller inställningsområden (10): … 5. TÄNDNINGSYSTEM (ENDAST FÖR MOTORER MED GNISTTÄNDNING) 5.1. Typ av tändningssystem: Gemensam spole för tändstift/separat spole för varje tändstift/spole på tändstift/annat (specificera) (10) Tändningsstyrenhet 5.2.1. Fabrikat: … 5.2.2. Typ(er): … 5.3. Tändningsförinställningskurva/tändningsförinställningsdiagram (10) (11): … 5.4. Tändningsinställning (11): … rader före ÖD (TDC) vid ett varvtal av … min–1 och ett MAP av … kPa Tändstift 5.5.1. Fabrikat: … 5.5.2. Typ(er): … 5.5.3. Gnistgap: … mm Tändspole(ar) 5.6.1. Fabrikat: … 5.6.2. Typ(er): … 6. MOTORDRIVEN UTRUSTNING Motorn skall inlämnas för provning med de hjälpaggregat som krävs för att driva motorn (t.ex. fläkt, vattenpump, osv.) enligt föreskrifter nr 24 och under driftsförhållanden enligt samma föreskrifter. 6.1. Hjälpaggregat som skall monteras inför provningen Om det är omöjligt eller olämpligt att installera hjälpaggregaten på provningsbänken skall den effekt de förbrukar bestämmas och subtraheras från den uppmätta motoreffekten inom hela det driftsområde som används under provningscykeln(erna). 6.2. Hjälpaggregat som skall avlägsnas inför provningen Hjälpaggregat som endast behövs för fordonets drift (t.ex. tryckluftskompressor eller luftkonditioneringssystem) skall avlägsnas före provningen. Om hjälpaggregaten inte kan avlägsnas får den effekt de förbrukar bestämmas och adderas till den uppmätta motoreffekten inom hela det driftsområde som används under provningscykeln(erna). 7. YTTERLIGARE UPPLYSNINGAR OM PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN Använt smörjmedel 7.1.1. Fabrikat: … 7.1.2. Typ: … (Ange andelen olja i blandningen om smörjmedel och bränsle är blandade): … Motordriven utrustning (i förekommande fall) Den effekt som förbrukas av hjälpaggregaten behöver endast bestämmas, — om de hjälpaggregat som krävs för motorns drift inte är monterade på motorn, och/eller — om de hjälpaggregat som inte krävs för motorns drift är monterade på motorn. 7.2.1. Uppräkning och kännetecknande uppgifter: … 7.2.2. Effekt som förbrukas vid olika uppgivna motorvarvtal: Utrustning Effekt (kW) som förbrukas vid olika motorvarvtal Tomgång Lågt varvtal Högt varvtal Varvtal A (13) Varvtal B (13) Varvtal C (13) Referensvarvtal (14) P(a) Hjälpaggregat som krävs för motorns drift (effekten skall subtraheras från den uppmätta motoreffekten) se punkt 6.1. P(b) Hjälpaggregat som inte krävs för motorns drift (effekten skall adderas till den uppmätta motoreffekten) se punkt 6.2. 8. MOTORPRESTANDA 8.1. Motorvarvtal (15) Lågt varvtal (nlo): … min–1 Högt varvtal (nhi): … min–1 för ESC- och ELR-cykler Tomgång: … min–1 Varvtal A: … min–1 Varvtal B: … min–1 Varvtal C: … min–1 för ETC-cykel Referensvarvtal: … min–1 8.2. Motoreffekt (uppmätt i enlighet med bestämmelserna i föreskrifter nr 24) i kW Motorvarvtal Tom-gång Varvtal A (13) Varvtal B (13) Varvtal C (13) Referensvarvtal (14) P(m) Effekt uppmätt på provningsbänken P(a) Effekt förbrukad av hjälpaggregat som skall monteras inför provningen (punkt 6.1) — om monterade — om ej monterade 0 0 0 0 0 P(b) Effekt förbrukad av hjälpaggregat som skall avlägsnas inför provningen (punkt 6.2) — om monterade — om ej monterade 0 0 0 0 0 P(n) Nettomotoreffekt = P(m) – P(a) + P(b) Dynamometerinställningar (kW) Dynamometerinställningarna för ESC- och ELR-provningar och för referenscykeln för ETC-provning skall grundas på nettomotoreffekten P(n) i punkt 8.2. Det rekommenderas att motorn installeras på provningsbänken i nettoskick. I detta fall är P(m) och P(n) identiska. Om det är omöjligt eller olämpligt att köra motorn i nettoskick skall dynamometerinställningarna korrigeras till nettoskick med ovanstående formel. 8.3.1. ESC- och ELR-provningar Dynamometerinställningarna skall beräknas enligt formeln i punkt 1.2 i tillägg 1 till bilaga 4. Belastning i procent Motorvarvtal Tomgång Varvtal A Varvtal B Varvtal C 10 — 25 — 50 — 75 — 100 8.3.2. ETC-provning Om motorn inte provas i nettoskick skall den korrektionsformel som enligt punkt 2 i tillägg 2 till bilaga 4 bestämts för omvandling av uppmätt effekt eller uppmätt arbete i provningscykeln till nettoeffekt eller nettoarbete i provningscykeln tillhandahållas av motortillverkaren för hela det driftområde som används under provningscykeln samt godkännas av den tekniska tjänsten.

BILAGA 1 Tillägg 1 EGENSKAPER HOS TILL MOTORN HÖRANDE FORDONSDELAR 1. Insugningssystemsundertryck vid nominellt varvtal och vid 100 % belastning: … kPa 2. Avgassystemsmottryck vid nominellt motorvarvtal och vid 100 % belastning: … kPa 3. Avgassystemets volym: … cm3 4. Effekt som förbrukas av de hjälpaggregat som krävs för motorns drift enligt föreskrifter nr 24 och under driftsförhållanden enligt samma föreskrifter Utrustning Effekt (kW) som förbrukas vid olika motorvarvtal Tom-gång Lågt varvtal Högt varvtal Varvtal A (16) Varvtal B (16) Varvtal C (16) Referensvarvtal (17) P(a) Hjälpaggregat som krävs för motorns drift (effekten skall subtraheras från den uppmätta motoreffekten) se punkt 6.1 i bilaga 1.

BILAGA 1 Tillägg 2 GRUNDLÄGGANDE EGENSKAPER HOS MOTORFAMILJEN 1. GEMENSAMMA PARAMETRAR 1.1. Förbränningscykel: … 1.2. Kylmedel: … 1.3. Antal cylindrar (18): … 1.4. Slagvolym per cylinder: … 1.5. Luftinloppssystem: … 1.6. Förbränningskammarens typ/utformning: … 1.7. Ventiler och kanaler – konfiguration, storlek och antal: … … 1.8. Bränsleförsörjningssystem: … 1.9. Tändningssystem (gasmotorer): … 1.10. Diverse funktioner: — laddluftkylsystem (18): … — avgasåterföring (18): … — vatteninsprutning/emulsion (18): … — luftinsprutning (18): … 1.11. Avgasefterbehandling (18): … Belägg för likvärdigt (eller för huvudmotorn lägsta) förhållande mellan: systemeffekt och bränsletillförsel per slag enligt diagram nummer: … 2. FÖRTECKNING ÖVER MOTORFAMILJER Dieselmotorfamiljens namn: … 2.1.1. Specifikation av motorerna inom denna familj: Huvudmotor Motortyp Antal cylindrar Nominellt varvtal (min–1) Bränslemängd per slag (mm3) Nominell nettoeffekt (kW) Varvtal vid maximalt vridmoment (min–1) Bränslemängd per slag (mm3) Maximalt vridmoment (Nm) Lågt tomgångsvarvtal (min–1) Slagvolym (i % av huvudmotorns) 100 Gasmotorfamiljens namn: … 2.2.1 Specifikation av motorerna inom denna familj: Huvudmotor Motortyp Antal cylindrar Nominellt varvtal (min–1) Bränslemängd per slag (mm3) Nominell nettoeffekt (kW) Varvtal vid maximalt vridmoment (min–1) Bränslemängd per slag (mm3) Maximalt vridmoment (Nm) Lågt tomgångsvarvtal (min–1) Slagvolym (i % av huvudmotorns) 100 Tändningsinställning Avgasåterföringsflöde (EGR) Luftpump ja/nej Luftpumpens verkliga flöde

BILAGA 1 Tillägg 3 GRUNDLÄGGANDE EGENSKAPER HOS MOTORTYPEN INOM FAMILJEN (19) 1. MOTORBESKRIVNING 1.1. Tillverkare: … 1.2. Tillverkarens motorbeteckning: … 1.3. Förbränningscykel: fyrtakt/tvåtakt (20) Antal cylindrar och deras arrangemang: … 1.4.1. Cylinderdiameter: … mm 1.4.2. Slaglängd: … mm 1.4.3. Tändningsföljd: … 1.5. Slagvolym: … cm3 1.6. Volymkompressionsförhållande (21): … 1.7. Ritning(ar) över förbränningskammare och kolvtopp: … … 1.8. Minsta tvärsnittsarea hos in- och utloppskanaler: … cm2 1.9. Tomgångsvarvtal: … min–1 1.10. Maximal nettoeffkt: … kW vid … min–1 1.11. Maximalt tillåtet motorvarvtal: … min–1 1.12. Maximalt nettovridmoment: … Nm vid … min–1 1.13. Förbränningssystem: kompressionständning/gnisttändning (20) 1.14. Bränsle: Diesel/motorgas (LPG)/naturgas typ H/naturgas typ L/naturgas typ HL/etanol (19) Kylsystem Vätska 1.15.1.1. Slag av vätska: … 1.15.1.2. Cirkulationspump(ar): ja/nej (20) 1.15.1.3. Egenskaper eller fabrikat och typ(er) (i förekommande fall): … … 1.15.1.4. Utväxlingsförhållande(n) (i förekommande fall): … Luft 1.15.2.1. Fläkt: ja/nej (20) 1.15.2.2. Egenskaper eller fabrikat och typ(er) (i förekommande fall): … … 1.15.2.3. Utväxlingsförhållande(n) (i förekommande fall): … Tillåten temperatur enligt tillverkaren 1.16.1. Vätskekylning: högsta temperatur vid utloppet: … K 1.16.2. Luftkylning: … Referenspunkt: … Högsta temperatur vid referenspunkten: … K 1.16.3. Högsta lufttemperatur vid laddluftkylarens utlopp (i förekommande fall) … K 1.16.4. Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasröret(en) som ligger intill avgasgrenrörets(ens) eller turboladdarens(arnas) utloppsfläns(ar): … K 1.16.5. Bränsletemperatur: min. … K, max. … K för dieselmotorer vid insprutningspumpens inlopp, för gasdrivna motorer vid tryckregulatorns slutsteg. 1.16.6. Bränsletryck: min. … kPa, max. … kPa vid tryckregulatorns slutsteg, endast naturgasdrivna gasmotorer. 1.16.7. Smörjmedelstemperatur: min. … K, max. … K Överladdare: ja/nej (20) 1.17.1. Fabrikat: … 1.17.2. Typ: … 1.17.3. Systembeskrivning (t.ex. maximalt laddtryck, övertrycksventil, i förekommande fall): … 1.17.4. Laddluftkylare: ja/nej (20) 1.18. Insugningssystem Högsta tillåtna insugningsundertryck vid nominellt varvtal och vid 100 % belastning enligt föreskrifter nr 24 och under driftsförhållanden enligt samma föreskrifter … kPa 1.19. Avgassystem Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och vid 100 % belastning enligt föreskrifter nr 24 och under driftsförhållanden enligt samma föreskrifter … kPa Avgassystemets volym: … cm3 2. ÅTGÄRDER MOT LUFTFÖRORENINGAR 2.1. Anordning för återföring av vevhusavgaser (beskrivning och ritningar): … Ytterligare anordningar mot luftföroreningar (om sådana finns och inte omfattas av någon annan rubrik) Katalysator: ja/nej (20) 2.2.1.1. Antal katalysatorer och katalysatorelement: … 2.2.1.2. Katalysatorns(ernas) mått, form och volym: … … 2.2.1.3. Typ av katalys: … 2.2.1.4. Totalt ädelmetallinnehåll: … 2.2.1.5. Relativ koncentration: … 2.2.1.6. Substrat (struktur och material): … 2.2.1.7. Celltäthet: … 2.2.1.8. Typ av katalysatorhölje: … 2.2.1.9. Katalysatorns(ernas) placering (placering och referensavstånd i avgasledningen): … … Syreavkännare: ja/nej (20) 2.2.2.1. Typ: … Luftinsprutning: ja/nej (20) 2.2.3.1. Typ (pulserande luft, luftpump, osv.): … Avgasåterföring (EGR): ja/nej (20) 2.2.4.1. Egenskaper (flöde, osv.): … Partikelfälla: ja/nej (20) 2.2.5.1. Partikelfällans mått, form och kapacitet: … … 2.2.5.2. Partikelfällans typ och konstruktion: … 2.2.5.3. Placering (referensavstånd i avgasledningen): … 2.2.5.4. Regenereringsmetod eller regenereringssystem, beskrivning och/eller ritning: … … Andra system: ja/nej (20) 2.2.6.1. Beskrivning och funktionssätt: … 3. BRÄNSLESYSTEM Dieselmotorer 3.1.1. Matarpump Tryck (21): … kPa eller pumpdiagram (20): … … Insprutningssystem Pump 3.1.2.1.1. Fabrikat: … 3.1.2.1.2. Typ(er): … 3.1.2.1.3. Bränslemängd: … mm3 (21) per slag vid motorvarvtal … min–1 vid full insprutning eller pumpdiagram (20) (21): … … Ange den metod som använts: på motor/i pumpprovningsbänk (20) Om systemet har laddtrycksreglering uppge bränsleförsörjning och laddtryck som en funktion av motorvarvtalet. Förinställning av insprutning 3.1.2.1.4.1. Förinställningskurva (21): … 3.1.2.1.4.2. Statisk förinställning (21): … Tryckrör 3.1.2.2.1. Längd: … mm 3.1.2.2.2. Innerdiameter: … mm Insprutare 3.1.2.3.1. Fabrikat: … 3.1.2.3.2. Typ(er): … 3.1.2.3.3. ”Öppningstryck”: … kPa (21) eller egenskapsdiagram (20) (21): … Regulator 3.1.2.4.1. Fabrikat: … 3.1.2.4.2. Typ(er): … 3.1.2.4.3. Varvtal då begränsningen inleds vid full belastning: … min–1 3.1.2.4.4. Högsta varvtal vid obelastad motor: … min–1 3.1.2.4.5. Tomgångsvarvtal: … min–1 Kallstartsystem 3.1.3.1. Fabrikat: … 3.1.3.2. Typ(er): … 3.1.3.3. Beskrivning: … Extra starthjälp: … 3.1.3.4.1. Fabrikat: … 3.1.3.4.2. Typ: … Gasdrivna motorer 3.2.1. Bränsle: naturgas/motorgas (LPG) (20) Tryckregulator(er) eller förångare/tryckregulator(er) (20) 3.2.2.1. Fabrikat: … 3.2.2.2. Typ(er): … 3.2.2.3. Antal tryckreduceringssteg: … 3.2.2.4. Tryck i slutsteget: min. … kPa, max. … kPa 3.2.2.5. Antal huvudinställningspunkter: … 3.2.2.6. Antal inställningspunkter för tomgång: … 3.2.2.7. Typgodkännandenummer: … Bränslesystem: blandarenhet/gasinsprutning/vätskeinsprutning/direktinsprutning (20) 3.2.3.1. Reglering av bränsle-/luftförhållandet: … 3.2.3.2. Systembeskrivning och/eller diagram och ritningar: … … 3.2.3.3. Typgodkännandenummer: … Blandarenhet 3.2.4.1. Antal: … 3.2.4.2. Fabrikat: … 3.2.4.3. Typ(er): … 3.2.4.4. Placering: … 3.2.4.5. Inställningsmöjligheter: … 3.2.4.6. Typgodkännandenummer: … Insprutning via inloppsgrenrör 3.2.5.1. Insprutning: enpunkts/flerpunkts (20) 3.2.5.2. Insprutning: kontinuerlig/simultan/sekventiell (20) Insprutningsutrustning 3.2.5.3.1. Fabrikat: … 3.2.5.3.2. Typ(er): … 3.2.5.3.3. Inställningsmöjligheter: … 3.2.5.3.4. Typgodkännandenummer: … Matarpump (i förekommande fall): … 3.2.5.4.1. Fabrikat: … 3.2.5.4.2. Typ(er): … 3.2.5.4.3. Typgodkännandenummer: … Insprutare: … 3.2.5.5.1. Fabrikat: … 3.2.5.5.2. Typ(er): … 3.2.5.5.3. Typgodkännandenummer: … Direktinsprutning Insprutningspump/tryckregulator (20) 3.2.6.1.1. Fabrikat: … 3.2.6.1.2. Typ(er): … 3.2.6.1.3. Insprutningstidpunkt: … 3.2.6.1.4. Typgodkännandenummer: … Insprutare 3.2.6.2.1. Fabrikat: … 3.2.6.2.2. Typ(er): … 3.2.6.2.3. Öppningstryck eller egenskapsdiagram (21): … … 3.2.6.2.4. Typgodkännandenummer: … Elektronisk styrenhet (ECU) 3.2.7.1. Fabrikat: … 3.2.7.2. Typ(er): … 3.2.7.3. Inställningsmöjligheter: … Utrustning som är specifik för naturgas Variant 1 (endast vid typgodkännanden av motorer för flera särskilda bränslesammansättningar) 3.2.8.1.1. Bränslesammansättning: metan (CH4): basvärde: … mol-% min. … mol-% max. … mol-% etan (C2H6): basvärde: … mol-% min. … mol-% max. … mol-% propan (C3H8): basvärde: … mol-% min. … mol-% max. … mol-% butan (C4H10): basvärde: … mol-% min. … mol-% max. … mol-% C5/C5+: basvärde: … mol-% min. … mol-% max. … mol-% syrgas (O2): basvärde: … mol-% min. … mol-% max. … mol-% inerta gaser (N2, He osv.): basvärde: … mol-% min. … mol-% max. … mol-% Insprutare 3.2.8.1.2.1. Fabrikat: … 3.2.8.1.2.2. Typ(er): … 3.2.8.1.3. Övriga (i förekommande fall) 3.2.8.2. Variant 2 (endast vid typgodkännanden av motorer för flera särskilda bränslesammansättningar) 4. VENTILTIDER 4.1. Maximal ventillyftning samt öppnings- och slutningstider i förhållande till dödpunkterna eller motsvarande uppgifter: … … 4.2. Referens- och/eller inställningsområden (20): … … 5. TÄNDNINGSYSTEM (ENDAST FÖR MOTORER MED GNISTTÄNDNING) 5.1. Typ av tändningssystem: Gemensam spole för tändstift/separat spole för varje tändstift/spole på tändstift/annat (specificera) (20) Tändningsstyrenhet 5.2.1. Fabrikat: … 5.2.2. Typ(er): … 5.3. Tändningsförinställningskurva/tändningsförinställningsdiagram (20) (21): … … 5.4. Tändningsinställning (21): … grader före ÖD (TDC) vid ett varvtal av … min–1 och ett MAP av … kPa Tändstift 5.5.1. Fabrikat: … 5.5.2. Typ(er): … 5.5.3. Gnistgap: … mm Tändspole(ar) 5.6.1. Fabrikat: … 5.6.2. Typ(er): …

BILAGA 2A

BILAGA 2B

BILAGA 3 TYPGODKÄNNANDEMÄRKENAS UTFORMNINGAR (Se punkt 4.6 i dessa föreskrifter) TYPGODKÄNNANDE ”I” (rad A). (Se punkt 4.6.3 i dessa föreskrifter) Förlaga A Motorer typgodkända enligt utsläppsgränsvärdena i rad A och drivna med diesel- eller motorgasbränsle (LPG). Förlaga B Motorer typgodkända enligt utsläppsgränsvärdena i rad A och drivna med naturgasbränsle. Suffixet efter den nationella symbolen anger den egenskap hos bränslet som bestämts i enlighet med punkt 4.6.3.1 i dessa föreskrifter. Ovanstående typgodkännandemärken anbringade på en motor/ett fordon visar att denna motor-/fordonstyp typgodkänts i Förenade kungariket (E11) enligt föreskrifter nr 49 och med typgodkännandenummer 042439. Detta typgodkännande anger att typgodkännandet beviljats i enlighet med kraven i föreskrifter nr 49 där ändringsserie 04 ingår och att relevanta gränsvärden i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter uppfyllts. TYPGODKÄNNANDE ”II” (rad B1). (Se punkt 4.6.3 i dessa föreskrifter) Förlaga C Motorer typgodkända enligt utsläppsgränsvärdena i rad B1och drivna med diesel- eller motorgasbränsle (LPG). Förlaga D Motorer typgodkända enligt utsläppsgränsvärdena i rad B1 och drivna med naturgasbränsle. Suffixet efter den nationella symbolen anger den egenskap hos bränslet som bestämts i enlighet med punkt 4.6.3.1 i dessa föreskrifter. Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en motor/ett fordon visar att denna motor-/fordonstyp typgodkänts i Förenade kungariket (E11) enligt föreskrifter nr 49 och med typgodkännandenummer 042439. Detta typgodkännande anger att typgodkännandet beviljats i enlighet med kraven i föreskrifter nr 49 där ändringsserie 04 ingår och att relevanta gränsvärden i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter uppfyllts. TYPGODKÄNNANDE ”III” (rad B2). (Se punkt 4.6.3 i dessa föreskrifter) Förlaga E Motorer typgodkända enligt utsläppsgränsvärdena i rad B2 och drivna med diesel- eller motorgasbränsle (LPG). Förlaga F Motorer typgodkända enligt utsläppsgränsvärdena i rad B2 och drivna med naturgasbränsle. Suffixet efter den nationella symbolen anger den egenskap hos bränslet som bestämts i enlighet med punkt 4.6.3.1 i dessa föreskrifter. Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en motor/ett fordon visar att denna motor-/fordonstyp typgodkänts i Förenade kungariket (E11) enligt föreskrifter nr 49 och med typgodkännandenummer 042439. Detta typgodkännande anger att typgodkännandet beviljats i enlighet med kraven i föreskrifter nr 49 där ändringsserie 04 ingår och att relevanta gränsvärden i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter uppfyllts. Typgodkännande ”IV” (rad C). (Se punkt 4.6.3 i dessa föreskrifter) Förlaga G Motorer typgodkända enligt utsläppsgränsvärdena i rad C och drivna med diesel- eller motorgasbränsle (LPG). Förlaga H Motorer typgodkända enligt utsläppsgränsvärdena i rad C och drivna med naturgasbränsle. Suffixet efter den nationella symbolen anger den egenskap hos bränslet som bestämts i enlighet med punkt 4.6.3.1 i dessa föreskrifter. Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en motor/ett fordon visar att denna motor-/fordonstyp typgodkänts i Förenade kungariket (E11) enligt föreskrifter nr 49 och med typgodkännandenummer 042439. Detta typgodkännande anger att typgodkännandet beviljats i enlighet med kraven i föreskrifter nr 49 där ändringsserie 04 ingår och att relevanta gränsvärden i punkt 5.2.1 i dessa föreskrifter uppfyllts. MOTOR/FORDON TYPGODKÄND(T) ENLIGT FLERA FÖRESKRIFTER (Se punkt 4.7 i dessa föreskrifter) Förlaga I Ovanstående typgodkännandemärke anbringat på en motor/ett fordon visar att denna motor-/fordonstyp blivit typgodkänd i Förenade kungariket (E11) enligt föreskrifter nr 49 (utsläppsnivå IV) och föreskrifter nr 24 (22). De första två siffrorna i typgodkännandenumren anger att föreskrifter nr 49 vid tidpunkten för respektive typgodkännanden omfattade ändringsserie 04 och föreskrifter nr 24 ändringsserie 03.

BILAGA 4 PROVNINGSFÖRFARANDE 1. INLEDNING I denna bilaga beskrivs metoderna för bestämning av utsläpp av gasformiga ämnen, partiklar och rök från de motorer som skall provas. Tre provningscykler beskrivs som skall tillämpas enligt bestämmelserna i föreskrifterna, punkt 5.2: 1.1.1. ESC-provning som består av en cykel med 13 stationära steg, 1.1.2. ELR-provning som består av transienta belastningssteg vid olika varvtal, som är integrerade delar av provningsförfarandet och som körs samtidigt, 1.1.3. ETC-provning som består av transienta steg, uppdelade i sekvenser. 1.2. Provningen skall genomföras med motorn monterad på en provningsbänk och ansluten till en dynamometer. 1.3. Mätprincip De avgasutsläpp från motorn som skall mätas omfattar gasformiga ämnen (kolmonoxid och sammanlagda kolväten, endast för dieselmotorer i ESC-provning; icke-metankolväten, endast för diesel- och gasmotorer i ETC-provning; metan, endast för gasmotorer i ETC-provning samt kväveoxider), partiklar (endast för diesel- och gasmotorer i steg C) och rök (endast för dieselmotorer i ELR-provning). Dessutom används ofta koldioxid som spårgas för att bestämma utspädningsförhållandet mellan del- och fullflödesutspädningssystemen. Enligt god branschpraxis rekommenderas en fortlöpande mätning av koldioxid som ett utmärkt verktyg för att upptäcka mätproblem under provningsförloppet. 1.3.1. ESC-provning Under en fastställd serie av driftsförhållanden med varmkörd motor skall mängderna av ovannämnda avgasutsläpp fortlöpande undersökas genom provtagning från den outspädda avgasen. Provningscykeln består av ett antal varvtals- och effektsteg som skall täcka det typiska driftsområdet för dieselmotorer. I varje steg skall koncentrationen av varje gasformig förorening, avgasflöde och avgiven effekt bestämmas och de uppmätta värdena viktas. Partikelprovet skall utspädas med konditionerad omgivningsluft. Ett prov skall tas under hela provningsförfarandet vilket skall uppsamlas på ett lämpligt filter. Antalet gram per kilowattimme (kWh) av varje utsläppt förorening skall beräknas enligt beskrivningen i tillägg 1 till denna bilaga. Dessutom skall NOx mätas vid tre provningspunkter inom det kontrollområde som valts av den tekniska tjänsten (23) och de uppmätta värdena jämföras med de värden som beräknats från de steg i provningscykeln som innehåller de valda provningspunkterna. Genom dubbelkontroll av NOx säkerställs verkningsgraden i motorns kontroll av utsläpp inom det driftsområde som är typiskt för motorn. 1.3.2. ELR-provning Under en fastställd belastningsresponsprovning skall röken från en varmkörd motor analyseras med hjälp av en opacimeter. Provningen består av att vid konstant varvtal belasta motorn med belastning mellan 10 % och 100 % vid tre olika motorvarvtal. Dessutom skall ett fjärde belastningssteg som valts av den tekniska tjänsten (23) köras och dess värde jämföras med värdena från de föregående belastningsstegen. Toppvärdet för röktätheten skall bestämmas med hjälp av en medelvärdesalgoritm enligt beskrivning i tillägg 1 till denna bilaga. 1.3.3. ETC-provning Under en fastställd transient cykel av driftsförhållanden med en varmkörd motor som nära liknar vägtypsspecifika trafikmönster för motorer i tunga lastvagnar och bussar skall ovannämnda föroreningar undersökas efter utspädning av hela avgasflödet med konditionerad omgivningsluft. Med hjälp av motordynamometerns återkopplingssignaler för motorns vridmoment och varvtal skall effekten integreras med avseende på cykelns tid, vilket resulterar i det arbete som motorn genererat under cykeln. Koncentrationen av NOx och kolväten skall bestämmas under cykeln genom integrering av analysatorsignalen. Koncentrationen av CO, CO2 och icke-metankolväten kan bestämmas genom integrering av analysatorsignalen eller genom provuppsamling i säckar. För partiklar skall ett proportionerligt prov samlas på lämpliga filter. Flödet av utspädd avgas skall bestämmas under cykeln för beräkning av föroreningarnas massutsläppsvärden. Massutsläppsvärdena skall ställas i relation till motorns arbete för att erhålla antalet gram av varje förorening som utsläpps per kilowattimme (kWh) enligt beskrivning i tillägg 2 till denna bilaga. 2. PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN 2.1. Provningsförhållanden för motorn 2.1.1. Den absoluta temperaturen (Ta) i motorns inloppsluft uttryckt i kelvin och det torra lufttrycket (ps) uttryckt i kPa skall mätas och parametern F skall bestämmas enligt följande bestämmelser: a) för dieselmotorer: Sugmotorer och motorer med mekanisk överladdning: Turboladdade motorer med eller utan kylning av inloppsluften: b) för gasmotorer: 2.1.2. Provningens giltighet För att en provning skall betraktas som giltig skall parametern F vara sådan att: 0,96 ≤ F ≤ 1,06 2.2. Motorer med laddluftkylning Laddluftens temperatur skall registreras och skall vid varvtalet för uppgiven maximieffekt och full belastning ligga inom ± 5 K av den maximala laddluftstemperatur som anges i punkt 1.16.3 i tillägg 1 till bilaga 1. Kylmedlets temperatur skall vara minst 293 K (20 °C). Om ett särskilt provningssystem eller en extern fläkt används skall laddluftens temperatur ligga inom ± 5 K av den maximala laddluftstemperatur som anges i bilaga 1, punkt 1.16.3 vid varvtalet för största uppgivna effekt och full belastning. Den inställning av laddluftkylaren som krävs för att uppfylla ovanstående villkor skall användas under hela provningscykeln. 2.3. Luftinloppssystem Ett luftinloppssystem för motorn skall användas som ger en strypning av luftintaget inom ± 100 Pa från det övre gränsvärdet för motorn när den körs vid varvtalet för uppgiven maximieffekt och full belastning. 2.4. Avgassystem Ett avgassystem skall användas som ger ett avgasmottryck som ligger inom ±1 000 Pa från det övre gränsvärdet för motorn när den körs vid varvtalet för uppgiven maximieffekt och full belastning samt har en volym som ligger inom ±40 % av vad som angivits av tillverkaren. Ett särskilt provningssystem får användas, förutsatt att det återspeglar motorns verkliga driftsförhållanden. Avgassystemet skall uppfylla de krav för uppsamling av avgas som anges i bilaga 4, tillägg 4, punkt 3.4 och i bilaga 4, tillägg 6, punkt 2.2.1, EP och punkt 2.3.1, EP. Om motorn är utrustad med en avgasefterbehandlingsanordning skall avgasröret ha samma diameter som används vid drift och sitta minst fyra rördiametrar uppströms från inloppet till den expansionsdel som innehåller efterbehandlingsanordningen. Avståndet från avgasgrenrörets fläns eller turboladdarens utlopp till avgasefterbehandlingsanordningen skall vara samma som i fordonskonfigurationen eller ligga inom det avstånd som angivits av tillverkaren. Avgasmottrycket eller strypningen skall uppfylla samma villkor som ovan och får inställas med en ventil. Efterbehandlingsbehållaren får avlägsnas under övningsprovningar och under motorinställning och ersättas med en motsvarande behållare med ett inaktivt katalysämne. 2.5. Kylsystem Ett motorkylsystem med tillräcklig kapacitet att hålla motorn vid de normala driftstemperaturer som föreskrivs av tillverkaren skall användas. 2.6 Smörjolja Uppgifter om den smörjolja som används vid provningen skall registreras och framläggas tillsammans med provningsresultaten enligt anvisningarna i bilaga 1, punkt 7.1. 2.7. Bränsle Bränslet skall vara det referensbränsle som anges i bilagorna 5, 6 eller 7. Bränsletemperatur och mätpunkt skall anges av tillverkaren och ligga inom de gränser som anges i bilaga 1, punkt 1.16.5. Bränsletemperaturen får inte vara lägre än 306 K (33 °C). Om inget annat anges skall den vara 311 K ± 5 K (38 °C ± 5 °C) vid inloppet till bränsleinmatningen. För natur- och motorgasdrivna (LPG) motorer skall bränsletemperatur och mätpunkt ligga inom de gränsvärden som anges i bi